text: 20 січня — 20-й день року в григоріанському календарі. До кінця року залишається 345 днів (346 днів — у високосні роки), собор св. Йоана Хрестителя. Цей день в історії: 19 січня—20 січня—21 січня Свята і пам'ятні дні Міжнародні Національні : День Автономної Республіки Крим. День пам'яті захисників Донецького аеропорту. : День всенародної скорботи. : День пам'яті захисників барикад 1991 року. : Тамборрада. Релігійні Християнство День Святого Благовірного Ромейського Імператора Лева I Великого. Іменини : : Іван, Опанас Події 1265 — Симон де Монфор вперше зібрав Палату громад Англійського парламенту. 1320 — вперше у Вавелі короновано польського короля. Це був Владислав I Локетек, що об'єднав державу для боротьби з Тевтонським орденом. 1633 — 68-річний італійський фізик Галілео Галілей вирушив з Флоренції до Риму, щоб постати перед судом інквізиції. 21 червня на слуханнях своєї справи він публічно відмовився від підтримки теорії про обертання Землі навколо Сонця. 1661 — Ян II Казимир надав єзуїтській колегії у Львові «гідність академії і титул університету». 1841 — британці окупували острів Гонконг. 1892 — в Олбані, штат Нью-Йорк, зіграли першу офіційну баскетбольну гру. 1915 — почалась Зимова битва в Карпатах на Східному фронті Першої світової війни. 1918 — у Києві відкрився всеукраїнський церковний собор. 1920 — поляки ліквідували автономні права та самоврядування Галичини (Галицький крайовий сейм і Крайовий виділ) і поділили Галичину на три воєводства: Львівське, Станиславівське та Тернопільське. 1921 — Великі національні збори Туреччини прийняли першу конституцію країни. 1925 — СРСР установив дипломатичні відносини з Японією, що також зобов'язалася вивести війська з Північного Сахаліну. 1943 — у Головній ставці Гітлера (у Пруссії) міністр закордонних справ Німеччини Йоахім фон Ріббентроп і посол Японії Хіроши Ошима підписали договір про економічне співробітництво, метою якого було «об'єднати весь потенціал економічного простору Європи і Східної Азії для ведення тотальної війни». 1942 — на Ванзейській конференції керівники нацистської Німеччини визначили шляхи та засоби «остаточного розв'язання єврейського питання». 1943 — у Вінніпезі (Канада) вийшов перший номер газети «Українське слово». 1945 — у Вашингтоні відбулася інаугурація Франкліна Рузвельта, обраного президентом США на четвертий термін. 1946 — Президент США Гаррі Трумен заснував Центральну розвідувальну групу, що згодом стала ЦРУ. 1946 — після відмови Національних зборів підтримати його пропозицію про фактичний перехід Франції до режиму президентської республіки Шарль де Голль, який з 1944 року очолював країну, подав у відставку з поста глави уряду. 1954 — ЦРУ завершило будівництво секретного тунелю із Західного Берліна до Східного з метою підімкнення до радянських і східнонімецьких телефонних комунікацій. 1958 — у Лондоні з'явилися перші поліцейські з радарами для визначення порушників швидкості руху на дорогах. 1961 — 44-річний демократ Джон Фіцджеральд Кеннеді, обраний 8 листопада 1960, став 35-м президентом США, наймолодшим серед своїх попередників і першим католиком на цьому посту. Кеннеді, передвиборче гасло якого було «Голосуйте за нас і ми розворушимо цю країну», з мінімальною перевагою переміг свого конкурента — колишнього віцепрезидента республіканця Річарда Ніксона. 1969 — республіканець Річард Ніксон став 37-м президентом США, змінивши на цьому посту колишнього віцепрезидента в адміністрації Джона Кеннеді демократа Ліндона Джонсона, який став президентом після вбивства Кеннеді в 1963. 1972 — розпочалася друга хвиля арештів дисидентів в Україні (перша була 1965 року). 1980 — Президент США Джиммі Картер оголосив бойкот Олімпійських ігор у Москві. 1986 — відбулася зустріч президента Франції Франсуа Міттерана і прем'єр-міністра Великої Британії Маргарет Тетчер, які підписали договір про будівництво тунелю під протокою Ла-Манш. 1990 — «чорний січень»: у ніч з 19 на 20 січня за вказівкою президента СРСР Михайла Горбачова, радянська армія зі суходолу та з моря напали в Баку на беззбройних опозиціонерів, загинуло понад 150 осіб і поранено 100. 1991 — у Кримській області УРСР відбувся Всекримський референдум про відновлення Кримської АРСР, результати якого визнала Україна. 1996 — лавреат Нобелівської премії миру, лідер Організації Визволення Палестини Ясір Арафат став першим в історії палестинського народу демократично обраним лідером. 1998 — з невеликою перевагою Вацлав Гавел у другому турі виборів повторно виграв президентські вибори у Чехії. 2001 — за поданням прокуратури президент Кучма звільнив з посади Юлію Тимошенко, віцепрем'єр-міністра уряду Віктора Ющенка, звинувачену в контрабанді, підставі та приховуванні доходів. 2002 — пісня «My Sweet Lord» Джорджа Гаррісона очолила чарти — через 31 рік після першого потрапляння на вершину рейтингу. 2006 — у Темзі майже біля стін англійського парламенту був виявлений кит, який заплив туди під час припливу. На жаль, зусилля рятувальників не врятували тварину — кит не витримав всіх випробувань і помер. 2017 — 45-м президентом Сполучених Штатів став Дональд Трамп — найстарший на момент першої інавгурації. Народились Дивись також :Категорія:Народились 20 січня 1435 — Асікаґа Йосімаса, 8-й сьоґун сьоґунату Муроматі. 1588 — Джованні Франческо Джессі, італійський художник епохи бароко, один з найбільших майстрів болонської школи живопису першої половини XVII століття. 1699 — Антун Каніжліч, хорватський поет і історик, єзуїт. 1775 — Андре-Марі Ампер, французький фізик і математик, творець основ електродинаміки. 1855 — Ернест Шоссон, французький композитор. 1865 — Михайло Туган-Барановський, український вчений-економіст, державний і громадський діяч. 1891 — Ельман Михайло Саулович, всесвітньо відомий український і американський скрипаль-віртуоз. 1892 — Броніслав Тарашкевич, білоруський політичний діяч, один із укладачів орфографії білоруської мови (тарашкевиці). Репресований. 1897 — Євген Маланюк, український письменник, культуролог-енциклопедист, публіцист, літературний критик, сотник Армії УНР 1906 — Аристотель Онассіс, грецький судновласник-магнат, другий чоловік Жаклін Кеннеді. 1920 — Федеріко Фелліні, видатний італійський кінорежисер («Солодке життя», «Дорога», «Казанова Фелліні») 1930 — Базз Олдрін, американський астронавт, друга у світі людина, яка ступила на поверхню Місяця. 1931 — Девід Лі, американський фізик, Нобелівський лауреат з фізики. 1946 — Девід Лінч, американський кінорежисер («Твін Пікс», «Малхолланд Драйв», «Загублене шосе») 1946 — Джиммі Чамберс, тринідадський музикант, вокаліст групи Londonbeat. 1948 — Натан Щаранський, радянський дисидент, захисник прав людини в СРСР, міністр уряду Ізраїлю. 1950 — Пол Стенлі, гітарист і вокаліст знаменитих KISS. 1958 — Ламас Лоренцо, американський кіноактор («Ренегат», «Змієлов», «Погана кров»). 1960 — Вільям Райт, американський геймдизайнер. 1963 — Інгеборга Дапкунайте, литовська акторка, яка знімається в різних країнах світу («Сім років у Тибеті», «Війна», «Молодий Ганнібал») 1971 — Гері Барлоу, учасник гурту Take That. 1979 — Вілл Янг, британський виконавець, один з перших випускників «фабрики зірок» Pop Idol. Померли Дивись також :Категорія:Померли 20 січня 1666 — Анна Австрійська, дочка іспанського короля Філіпа ІІІ, ерцгерцогиня Австрійська, королева Франції, дружина Людовика XIII, регентка (1643—51) при малолітньому синові Людовику XIV. 1875 — Жан-Франсуа Мілле, французький художник XIX століття 1895 — Омелян Партицький, український вчений-мовознавець, етнограф, історик, педагог і громадський діяч. 1900 — Джон Раскін, англійський письменник, філософ, теоретик мистецтва, праці якого мали визначальний вплив на культурне життя Британії у другій половині XIX-го століття. 1983 — Гаррінча, бразильський футболіст, чемпіон світу 1962 року. 1984 — Джонні Вайссмюллер, американський плавець, 5-разовий олімпійський чемпіон, найвідоміший виконавець ролі Тарзана у фільмах 1930-40-х років. 1990 — Барбара Стенвік, американська акторка театру, кіно й телебачення. 1990 — Володимир, український релігійний діяч УАПЦ. 1991 — Луї Сеньє, французький театральний та кіноактор. 1993 — Одрі Гепберн, американська актриса бельгійського походження, лауреатка «Оскара» («Римські канікули» 1953; «Війна і мир», «Незабутній», «Моя чарівна леді»); в останні роки свого життя вона була Спеціальним послом ЮНІСЕФ. 2012 — Етта Джеймс, американська блюзова та R&B співачка. 2016 — Едмонда Шарль-Ру, французька письменниця, журналістка, експрезидент Гонкурівської академії.


source: wikipedia

text: 21 січня — 21-й день року в григоріанському календарі. До кінця року залишається 344 дні (345 днів — у високосні роки). Цей день в історії: 20 січня—21 січня—22 січня Свята і пам'ятні дні Міжнародні : Міжнародний день обіймів Національні : День бабці Релігійні Різдвяний день або Пів-Івана Іменини : Агнеса : Григорій, Євген, Василина, Домна, Юліан, Сидір, Антон, Омелян, Ярослава Події 1506 — за розпорядженням Папи Римського Юлія II утворюється армія Ватикану — Швейцарська гвардія. Червоні мундири гвардійців розроблені під керівництвом самого Рафаеля. Вважається найстарішою армією на планеті, хоча і нараховує в своїх лавах усього 80—90 осіб. 1542 — англійський парламент засудив за державну зраду жінку Генріха VIII Катерину Говард. 1605 — поразка військ Лжедмитрія від московських царських військ і його відступ до Путивля. 1751 — Юхим Дараган став київським полковником. 1790 — день створення гільйотини. 1793 — Людовик XVI, король Франції, гільйотований на Площі Революції. 1796 — Едвард Дженнер відкрив метод вакцинування від віспи. 1840 — француз Дюмон-Дюрвіль на вітрильнику «Астролябія» відкрив нову південну землю (Антарктиду), якій дав ім'я своєї дружини — Земля Аделі 1846 — видруковано перший номер англійської газети «Лондон Дейлі Ньюз». 1899 — німецька компанія «Адам Опель», яку брати Опелі заснували для виробництва швейних машин, розпочала виробництво автомобілів. 1900 — на англо-бурську війну відправлені перші канадські військовики. 1911 — перше автомобільне ралі в Монте-Карло. 1919 — на конгресі угорських русинів у Хусті делегати Закарпаття ухвалили возз'єднати Закарпатську Україну з Соборною Україною. 1919 — Dáil Éireann (революційний парламент Ірландії) прийняв Ірландську декларацію незалежності. 1921 — на спільному засіданні Кримревкому та облкомітету РКП(б) прийнято резолюцію: «з метою революціонізування мусульманського Сходу доцільно створити видимість самостійного Криму». 1922 — у швейцарському містечку Мюррен проходять перші гірськолижні змагання зі слалому 1925 — визнання СРСР Японією. Японські війська залишають російський Далекий Схід 1934 — введено в експлуатацію Харківський турбогенераторний завод. 1947 — після відставки Джеймса Бірнса новим держсекретарем США став генерал Джордж Маршалл, що означало перехід від політики «терпимості» до політики «стримування» комунізму. 1952 — італійські вчені оголосили, що Пізанська вежа повинна впасти в 2151 році. 1954 — у Гротоні, штат Коннектикут, спущений на воду перший підводний човен з ядерним реактором «Наутілус». 1959 — утворено Європейський суд з прав людини, метою якого є здійснення контролю за дотриманням прав і свобод людини та громадянина, закріплених в Європейській конвенції з прав людини. 1964 — У Республіці Китай відбулась спроба державного перевороту. 1966 — соліст групи «The Beatles» Джордж Гаррісон одружився з фотомоделлю Патті Бойд. 1968 — відбулась одна з наймасштабніших битв у ході В'єтнамської війни між народною армією В'єтнаму та Корпусом морської піхоти США за військову базу Кхесань. 1976 — стартували планові рейси літаків «Конкорд» авіакомпанії British Airways за маршрутами Лондон – Бахрейн та Париж – Ріо-де-Жанейро. 1978 — Олекса Гірник вчинив самоспалення біля могили Шевченка на знак протесту проти русифікації. 1981 — у Північній Ірландії почалось виробництво культового автомобіля DeLorean DMC-12. 1985 — відзначається День обіймів. У цей день можна дружньо обіймати навіть незнайомих людей. 1989 — 120-літня американка Августа Бунж стала прапрапрабабусею (найбільша кількість живучих одночасно поколінь в одній родині). 1990 — близько трьох мільйонів українців взялися за руки, з'єднавши Івано-Франківськ, Львів і Київ у переддень Злуки. 1992 — Україна встановила дипломатичні відносини з Монголією. 2001 — Пол МакКартні став першим музикантом, сукупна вартість майна якого перевищила один мільярд доларів. Народились Дивись також :Категорія:Народились 21 січня 1338 — Карл V Мудрий, король Франції з 1364. 1815 — Горейс Велс, американський стоматолог, першим застосував медичну анестезію (1845 рік). 1848 — Август Стріндберг, шведський письменник-прозаїк, драматург і живописець, основоположник сучасної шведської літератури і сучасного театру. 1880 — Джордж Ван-Бісбрук, бельгійсько-американський астроном. 1881 — Степан Чарнецький — поет, автор слів пісні — гімну «Ой у лузі червона калина». Був режисером львівського театру «Руська бесіда» написав «Історію українського театру в Галичині». 1889 — Едіт Толкієн, дружина письменника Джона Толкієна, яка стала прообразом чарівниці Лучіен з твору «Сильмариліон». 1903 — Ігор Курчатов, російський фізик, розробник радянської атомної бомби. 1905 — Крістіан Діор, французький модельєр-дизайнер, кутюр'є. 1906 — Ігор Моїсєєв, російський хореограф. 1915 — Михайло Опаренко, український льотчик Королівських військово-повітряних сил Великої Британії часів 2-ї світової війни. 1922 — Пол Скофілд, англійський актор, лауреат «Оскара» («Людина на всі часи», «Анна Кареніна», «Поїзд»). 1924 — Бенні Гілл, британський комік, автор та ведучий відомої в усьому світі програми «Шоу Бенні Гілла». 1941 — Пласідо Домінго, іспанський оперний співак і актор. За час своїх виступів виконав 128 оперних партій на сцені та в студії. 1941 — Річі Гейвенс, американський темношкірий фолк-музикант, який відкривав перший фестиваль Вудсток. 1957 — Джина Девіс, американська акторка, лауреатка «Оскара» («Тутсі», «Тельма й Луїза», «Випадковий турист») 1965 — Роберт Дель Наджа, лідер британського гурту Massive Attack. 1969 — Андрій Анненков, український футболіст і тренер. 1976 — Емма Бантон, учасниця британського квінтету «Spice Girls», нині сольна виконавиця. 1992 — Олег Адамовський, офіцер Збройних сил України, учасник російсько-української війни, що загинув під час російського вторгнення в Україну 2022 року, Герой України. 2004 — Інгрід Олександра, принцеса Норвегії. Померли Дивись також :Категорія:Померли 21 січня 1733 — Бернард де Мандевіль, англійський філософ, економіст, сатирик. 1789 — Поль Анрі Гольбах, французький філософ німецького походження, письменник, просвітитель, енциклопедист. 1793 — Людовик XVI, король Франції, гільотовано на Площі Революції. 1803 — Кирило Розумовський (прізвище при народженні — Розум), останній гетьман Війська Запорозького, представник козацького роду Розумовських, граф Російської імперії, генерал-фельдмаршал, президент Російської академії наук більш як півстоліття (з 1746 по 1798). 1812 — Петро Завадовський, дійсний таємний радник, сенатор, перший міністр народної освіти Росії, голова Департаменту Законів Державної Ради. 1870 — Олександр Герцен, російський письменник, публіцист, філософ, революціонер-демократ, прихильник незалежності України. 1872 — Франц Ґрільпарцер, відомий австрійський поет і драматург. 1892 — Джон Кауч Адамс, англійський астроном, математик і механік. 1919 — Михайло Туган-Барановський, український економіст. 1924 — Володимир Ленін, російський революціонер, лідер більшовиків, один із ініціаторів та організаторів червоного терору. 1938 — Жорж Мельєс, французький підприємець, режисер, один з засновників світового кінематографа. 1950 — Джордж Орвелл, англійський письменник і публіцист, відомий за політичну алегорію «Колгосп тварин» і роман-антиутопію «1984» 1984 — Алан Маршалл, австралійський письменник. 1992 — Чемпіон Джек Дюпрі (справжнє ім'я Вільям Томас Дюпрі), американський блюзовий музикант (нар. 1910). 2002 — Іван Карабиць, український композитор. 2003 — Олексій Заваров, український архітектор, один з авторів проєкту післявоєнної забудови Хрещатика. 2015 — Ігор Брановицький, український військовик, захисник Донецького аеропорту (вбитий у полоні). 2018 — Риженко Олексій Олексійович, український військовик, контрадмірал запасу, в 1993—1995 рр. начальник штабу ВМС України. Примітки


text: 22 січня — 22-й день року в григоріанському календарі. До кінця року залишається 343 дні (344 дні — у високосні роки). Цей день в історії: 21 січня—22 січня—23 січня Свята і пам'ятні дні Національні : Свято IV Універсалу (День проголошення незалежності України, 1918, неофіційно) : День Соборності України (1919) : День заснування Багатонаціональної Держави. Релігійні Мученика Полієвкта Іменини : : Петро, Пилип, Антоніна, Пахом, Захар, Пантелій, Євстрат Події 1506 — перші швейцарські гвардійці прибули на службу до папи Юлія II. 1648 — почалася Хмельниччина. 1861 — французький мандрівник Анрі Муо виявив в джунглях Камбоджі гігантський храмовий комплекс Ангкор-Ват. 1863 — спалахнуло Січневе повстання проти панування Російської імперії. 1905 — масовий розстріл робітничої демонстрації в Петербурзі, очолюваної священником Георгієм Гапоном — «Кривава неділя». 1918 — у будинку Педагогічного музею Малою Радою затверджено IV Універсал, що проголосив Україну незалежною державою. 1919 — Директорія УНР проголосила Акт злуки УНР та ЗУНР. ЗУНР перетворено в Західні Області УНР. 1942 — з Києва вирушив перший потяг з робітниками, загітованими на роботу в Німеччині (остарбайтери). Згодом такі вивезення стануть примусовими. 1963 — Федеральний канцлер ФРН Конрад Аденауер і президент Франції Шарль де Голль підписали в Парижі франко-німецький договір про дружбу (Єлисейський договір). 1969 — 21-річний офіцер Віктор Ільїн спробував здійснити замах на генерального секретаря ЦК КПРС Леоніда Брежнєва, однак помилково обстріляв машину, в якій їхали космонавти. 1970 — відбувся перший регулярний політ «Боїнга 747» з пасажирами на борту — літак вилетів з Нью-Йорка і через шість з половиною годин приземлився в Лондоні. 1987 — Філ Донаг'ю став першим американським ведучим, що провів телевізійні ток-шоу в СРСР. 1990 — майже все населення Баку вийшло на поховання жертв «Чорного січня». 1992 — канадка українського походження Роберта Боднар, завдяки участі в програмі Space Shuttle, стає першою канадкою та першим неврологом у космосі. 1992 — Філіппіни визнали незалежність України. 1992 — Україна встановила дипломатичні відносини з Іраном. 1992 — 22-23 січня відбувся І Всесвітній конгрес українців. 2006 — Ево Моралес (за етнічним походженням — аймара) склав присягу як Президент Болівії і став першим представником корінного населення, який очолив державу. 2010 — Віктор Ющенко підписав Указ про присвоєння провідникові ОУН Степанові Бандері звання Героя України. 2014 — перші загиблі на Майдані у Києві (див. Небесна Сотня, Протистояння в Україні 18—21 лютого 2014 року). Народились Дивись також :Категорія:Народились 22 січня 1561 — Френсіс Бекон, англійський філософ, письменник, лорд-канцлер Англії. 1572 — Джон Донн, англійський поет, найбільший представник метафізичного напряму. Його слова Ернест Гемінґвей використав як епіграф до роману «По кому подзвін». 1788 — Джордж Гордон Байрон, англійський поет («Манфред», «Дон Жуан», «Каїн», «Паломництво Чайльд Гарольда»). 1898 — Сергій Ейзенштейн, радянський кінорежисер, сценарист, теоретик кіно. 1907 — Микола Лівицький, український громадсько-політичний діяч, Президент УНР в екзилі. 1908 — Лев Давидович Ландау, радянський фізик, лавреат Нобелівської премії. 1931 — Сем Кук, американський вокаліст, один із засновників напрямку соул. 1933 — Анатолій Мокренко, український оперний співак (баритон). 1936 — Жульєт Майнієль, французька кіноакторка нової хвилі («Кузени», «Ярмарок», ). 1964 — Дмитро Корчинський, український літератор, драматург, політичний та громадський діяч. 1975 — Золтан Алмаші, сучасний український композитор і віолончеліст. 1980 — Бен Муді, американський поет-виконавець, музикант і музичний продюсер; колишній учасник гурту Evanescence, наразі член гурту We Are the Fallen. 1983 — Катерина Сердюк, українська спортсменка, віцечемпіонка Олімпійських ігор (2000 рік) зі стрільби з лука. 1993 — Нетта Барзілай, ізраїльська співачка. Померли Дивись також :Категорія:Померли 22 січня 1666 — Шах Джахан, 5-й могольський падишах, за часів правління якого було збудовано мавзолей Тадж Махал. 1698 — Фрідріх-Казимир Кеттлер, герцог Курляндії і Семигалії. 1900 — Девід Едвард Г'юз, валлійський і американський фізик та винахідник. 1901 — Вікторія, королева Великої Британії. 1922 — Каміль Жордан, французький математик. 1973 — Ліндон Джонсон, 36 президент США. 1983 — Михайло Марченко, український історик, перший радянський ректор Львівського університету. 1993 — Кобо Абе, японський письменник, драматург і сценарист, автор романів «Жінка в пісках», «Чуже обличчя», «Спалена карта», «Людина-скриня». 2008 — Клод Пірон, визначний швейцарський лінгвіст і психолог, видатний есперантист, відомий письменник і поет мовою есперанто. 2008 — Гіт Леджер, австралійський кіноактор, нагороджений премією «Оскар» посмертно («Темний лицар»). 2014 — Сергій Нігоян та Михайло Жизневський, перші Герої Небесної сотні, загиблі під час боїв на вулиці Грушевського. 2014 — Роман Сеник, активіст Євромайдану. 2014 — Юрій Вербицький, активіст Євромайдану, закатований.


text: 23 січня — 23-й день року в григоріанському календарі. До кінця року залишається 342 дні (343 дні — у високосні роки). Цей день в історії: 22 січня—23 січня—24 січня Свята і пам'ятні дні Національні • , : Всесвітній день свободи Релігійні Українська греко-католицька церква вшановує пам'ять Пратулинських мучеників. Іменини : : Григорій, Марко, Павло, Макар, Феофан, Анатолій, Феліція Події 1556 — Великий китайський землетрус у провінції Шеньсі, під час якого загинули близько 830 000 людей — найбільший з відомих землетрусів. 1579 — підписана Утрехтська унія — військово-політичний союз семи провінцій Північних Нідерландів проти Іспанії. 1593 — почалася найбільша битва повстання Косинського між надвірними військами Острозьких—Вишневецьких та реєстровцями Криштофа Косинського. 1793 — Росія і Пруссія здійснили другий поділ Польщі. За договором Росія отримувала українські та білоруські землі з містами Мінськ, Слуцьк, Пінськ, Житомир, Кам'янець-Подільський. 1838 — гідрограф Клеман Адріан Венсандон-Дюмулен виконав перший розрахунок магнітного нахилу для локалізації Південного магнітного полюса. 1861 — імператорським указом джерелу Vichy Célestins надане загальнодержавне значення. 1912 — у Гаазі підписана Міжнародна опіумна конвенція — перша міжнародна домовленість про контроль наркотичних речовин. 1945 — розпочалась операція з вивезення Німеччиною цивільного населення зі Східної Пруссії, найбільша у світі евакуація морем. 1950 — ізраїльський кнесет (парламент) всупереч рішенню ООН про виділення Єрусалима в самостійну адміністративну одиницю, проголосив його західну частину столицею держави. 1960 — швейцарець Жак Пікар і американець Дональд Волш на батискафі «Трієст» занурилися на дно найглибшої в Світовому океані Маріанської западини, сягнувши рекордної глибини 10 916 м. 1964 — у Медичному центрі університету штату Міссісіпі дванадцять лікарів під керівництвом доктора Джеймса Харді трансплантували серце шимпанзе 64-річному пацієнту, який прожив близько місяця після операції, так і не прийшовши до тями. 1973 — виверження вулкану Ельдфетль на острові Геймаей, Ісландія. 1992 — у Києві пройшов І Конгрес українців колишнього Радянського Союзу. 1992 — Україна встановила дипломатичні відносини з В'єтнамом. 2002 — 18-річний Руслан Пономарьов з Краматорська достроково став наймолодшим в історії чемпіоном світу з шахів за версією ФІДЕ. 2005 — інавгурація третього Президента України Віктора Ющенка. 2015 — Бої за Донецький аеропорт, які тривали з вересня 2014 року до 23 січня 2015 року закінчилися виходом українських військових з аеропорту та закріплення на околицях міста. Народились Дивись також :Категорія:Народились 23 січня 1783 — Фредерік Стендаль, французький письменник («Червоне і чорне», «Пармська обитель», «Люсьєн Левен»). 1832 — Едуар Мане, французький художник-імпресіоніст (†1883) («Сніданок на траві», «Олімпія», «Любитель абсенту»). 1845 — Омелян Калужняцький, буковинський філолог, славіст, палеограф, фольклорист і громадський діяч. 1849 — Богдан Ханенко, український меценат, засновник Музею мистецтв імені Богдана та Варвари Ханенків у Києві (†1917). 1857 — Андрія Мохоровичич, хорватський геофізик та метеоролог. 1862 — Давид Гільберт, німецький математик. 1883 — Михайло Донець, український співак (бас), народний артист УРСР, жертва сталінського терору 1891 — Павло Тичина, український поет, перекладач, публіцист, громадський та державний діяч доби УНР та УРСР. 1897 — Маргарете Шютте-Ліхоцкі, австрійська архітекторка та дизайнерка. 1907 — Юкава Хідекі, японський фізик. 1929 — Філарет, український православний церковний діяч, архієрей. Третій предстоятель УПЦ КП, Патріарх Київський і всієї Руси-України (з 1995—2018 — офіційний, з 2018 року — титулярний). 1938 — Георг Базеліц, німецький живописець, графік і скульптор, один з основоположників стилю «Нові дикі». 1949 — Грицько Чубай, український поет, перекладач. 1956 — Наталія Харасайло, українська поетеса 1958 — Юліян Китастий, композитор, співак, диригент, кобзар, бандурист, сопілкар, син бандуриста Петра Китастого. 1968 — Петр Корда, чеський тенісист, переможець 11 професійних турнірів в одиночному і 10 — в парному розряді; друга ракетка світу (лютий 1998-го). 1969 — Віталій Пономаренко, український футболіст, дворазовий чемпіон України. 1974 — Тіффані-Амбер Тіссен, американська кіноакторка, відома насамперед за телесеріалами («Беверлі-Гіллз, 90210»). 1990 — Назар Гук, український співак, учасник гурту «DZIDZIO», (клавіші, бек-вокал). Померли Див. також: :Категорія:Померли 23 січня 1002 — Оттон III, імператор Священної Римської імперії (*980). 1516 — Фердинанд II Арагонський, король Арагона, Сицилії, Кастилії (*1452). 1744 — Джамбатіста Віко, італійський філософ епохи Просвітництва, засновник сучасної філософії історії. 1880 — Дмитро Абашев, російський і український хімік, агроном (*1829). 1883 — Гюстав Доре, французький гравер, ілюстратор і живописець. 1921 — Микола Леонтович, український композитор, автор обробок українських пісень («Щедрик», «Дударик») та хорових поем («Легенда», «Моя пісня»); убитий агентом ВЧК Грищенком. 1931 — Анна Павлова, російська артистка балету, одна з найвидатніших балерин XX століття. 1933 — Леонід Чернов, український поет, прозаїк, драматург і перекладач доби розстріляного відродження. 1944 — Едвард Мунк, норвезький живописець і графік. 1947 — Микола Арсенич-Березовський («Михайло»), український військовий і політичний діяч, член Проводу ОУН, шеф СБ УПА. 1947 — П'єр Боннар, французький живописець, постімпресіоніст. 1956 — Даніель Сваровскі, австрійський підприємець, засновник знаменитої компанії з виробництва прикрас зі скла й кришталю — Swarovski. 1981 — Самюел Барбер, американський композитор. 1986 — Йозеф Бойс, впливовий німецький художник, скульптор, теоретик та викладач мистецтва. 1989 — Сальвадор Далі, іспанський художник-сюрреаліст, один із найвизначніших митців XX століття («Світлі радощі», «Час, що розплився», «Метаморфози Нарциса»). 2016 — Владислав Макаров, один із засновників та гітарист «Кому Вниз». 2021 — Володимир Фрайт, український лікар, професор кафедри фтизіатрії та пульмонології Львівського медичного університету. 2022 — Димитрій (Капанадзе), єпископ Грузинської православної церкви, єпископ Хорнабудзький. Примітки


text: 24 січня — 24-й день року в григоріанському календарі. До кінця року залишається 341 день (342 дні — у високосні роки). Цей день в історії: 23 січня—24 січня—25 січня Свята і пам'ятні дні Міжнародні : Міжнародний день освіти Національні : День зовнішньої розвідки України. : День пам'яті Святого Неофіта. Релігійні Іменини : : Федот, Феодосій, Михайло, Степан, Терентій, Федір, Агапій Події 1848 — у Північній Каліфорнії Джеймс Маршал знайшов великий золотий злиток, що дало поштовх до виникнення явища, котре через рік стало називатись «золотою лихоманкою». 1859 — Дунайські князівства об'єдналися у Волощину та Молдову, попередника Румунії. 1861 — У Петербурзі вийшов друком перший номер українського щомісячника «Основа». 1895 — встановлено неофіційний рекорд швидкості на мотоциклі — Гленн Кертіс на власноруч збудованому мотоциклі розвинув швидкість 136,29 миль/год (близько 220 км/год). 1907 — В Англії організовано перший скаутський загін. 1918 — у ніч з 24 на 25 січня (за іншими даними 11-12 січня) було проголошено незалежність України. 1923 — у Харкові створено літературну спілку «Гарт». 1935 — в американському місті Річмонд надійшла у продаж перша партія банкового пива під назвою «Пінисте пиво Крюгера» («Krueger Cream Ale»). 1942 — в Комі АРСР (РРФСР) почалось перше в історії ГУЛАГу повстання ув'язнених. 1966 — Індіра Ганді стала третім прем'єр-міністром Індії. 1976 — сталася одна з найбільших у XX ст. катастроф танкерів-гігантів: біля берегів Франції сів на мілину танкер Olympic Bravery, який через три тижні розколовся навпіл. 1984 — у США в продажу за ціною 2495 доларів за штуку з'явились перші комп'ютери «Макінтош» — перший персональний комп'ютер, що використовує графічний інтерфейс користувача і комп'ютерну мишу, замість стандартного на той момент інтерфейсу командного рядка. 1986 — американський космічний апарат «Вояджер-2» став першим штучним об'єктом, який досягнув Урана, пройшовши від нього на відстані близько 100 тис. км. 1992 — Королівство Нідерланди, Королівство Лесото, Республіка Малі, Республіка Кабо-Верде визнали незалежність України. 1992 — Україна встановила дипломатичні відносини з Австрією і Францією. 2010 — фантастичний бойовик «Аватар» Джеймса Кемерона, знятий у форматі 3D, став найкасовішим фільмом в історії. 2011 — вибух в аеропорту Домодєдово. 2015 — російські терористи «ДНР» обстріляли з «градів» Маріуполь, внаслідок чого загинуло 30 осіб. Народились Дивись також :Категорія:Народились 24 січня 76 — Адріан, римський імператор (117—138 роки), за час правління якого Рим перетворився у світову столицю. 1619 — Ямадзакі Ансай, японський філософ і вчений. 1679 — Христіан Вольф, німецький вчений-енциклопедист, філософ, юрист та математик. 1712 — Фрідріх II, прусський король (1740–1786 рр.) з династії Гогенцоллернів, видатний полководець. 1732 — П'єр Бомарше, французький драматург і публіцист епохи Просвітництва. 1746 — Густав III, король Швеції (1771–1792 рр.). 1776 — Ернст Теодор Амадей Гофман, німецький письменник («Крихітка Цахес», «Житейські погляди кота Мурра»), художник, композитор — автор першої німецької романтичної опери («Ундіна»). 1804 — Дельфіна де Жирарден, відома французька письменниця; дочка письменниці Софії Ге, дружина журналіста і видавця Еміля Жирардена. 1879 — Станіслав Людкевич, український композитор, музикознавець, фольклорист, педагог 1879 — Володимир Сінклер, український військовий діяч, генерал-поручник і шеф штабу Армії УНР. 1888 — Ернст Гайнкель, німецький авіаконструктор. 1901 — Кассандр (Мурон Адольф), французький живописець українського походження, театральний художник, плакатист. Творець логотипу французької марки одягу Yves Saint Laurent. 1941 — Юрій Покальчук, український письменник, перекладач, науковець. 1953 — Мун Чже Ін, 12-й Президент Південної Кореї. 1960 — Настасія Кінскі, американська актриса («Не кажи нічого», «Американська рапсодія», «Хрещена мати», «Париж-Техас»). 1961 — Олександр Ірванець, український поет, драматург, прозаїк, перекладач. 1968 — Мері Лу Реттон, американська гімнастка, чемпіонка Олімпійських ігор (1984 рік); перша американка, що виграла олімпійську медаль зі спортивної гімнастики в індивідуальному розряді. 1969 — Валерій Дідюля, сучасний білоруський композитор та гітарист, більш відомий як ДіДюЛя. 1973 — Андрій Новак, український економіст. 1974 — Андрій Єрмоленко, український художник, ілюстратор і дизайнер. 1979 — Том Костопулос, канадський хокеїст. 1983 — Скотт Спід, американський автогонщик, пілот Формули-1. 1991 — Жан Беленюк, борець греко-римського стилю, багаторазовий призер чемпіонатів світу та Європи. Померли Дивись також :Категорія:Померли 24 січня 41 — Калігула, римський імператор. 1791 — Етьєн Моріс Фальконе, французький скульптор XVIII століття. 1851 — Гаспаре Спонтіні, італійський композитор. 1915 — Артур Ауверс, німецький астроном. 1920 — Амедео Модільяні, один із найвідоміших художників кінця XIX-початку XX ст., скульптор, яскравий представник експресіонізму. 1965 — Вінстон Черчилль, державний діяч, прем'єр-міністр Великої Британії у роки Другої світової війни. 1983 — Джордж К'юкор, американський кінорежисер і сценарист («Газове світло», «Моя чарівна леді»). 1989 — Олександра Путря, українська художниця, яка в дитячому віці створила велику кількість творів мистецтва (*1977). 2000 — Лев Перфілов, український актор театру та кіно, член Національної Спілки кінематографістів України. 2006 — Кріс Пенн, американський актор. 2007 — Станіслав Щербатих, український бард, відомий як Тризубий Стас. 2011 Бернд Айхінгер, німецький кінорежисер і продюсер. Ганна Яблонська, українська поетеса, драматург, прозаїк, журналістка, лавреат міжнародних конкурсів і премій у галузі драматургії. 2012 — Тодорос Ангелопулос, грецький кінорежисер та сценарист. Примітки


text: 25 січня — 25-й день року в григоріанському календарі. До кінця року залишається 340 днів (341 день — у високосні роки). Цей день в історії: 24 січня—25 січня—26 січня Свята і пам'ятні дні Міжнародні Національні Релігійні Іменини : Дуйнвен : Галактіон, Євпраксія, Ілля, Макарій, Мартініан, Мерт, Петро, Сава, Силуан, Тетяна Події 1491 — відбулася битва під Заславом з татарами. 1573 — Битва при Мікатаґахара: Такеда Шінґен розгромив сили Токуґави Ієясу. 1648 — Богдан Хмельницький із козацьким загоном захопив Микитинську Січ, де невдовзі був обраний гетьманом Війська Запорозького. Початок Хмельниччини. 1831 — сейм Королівства Польського проголосив усунення від влади у Польщі російського імператора Миколи I. Польща на короткий час повернула собі фактичну незалежність. 1858 — марш Мендельсона пролунав на весіллі англійської принцеси Вікторії з кронпринцом Пруссії Фрідріхом, після чого став популярним як весільний марш 1878 — російська торпеда на Батумському рейді потопила османський сторожовий пароплав «Інтібах» (перший у світі випадок потоплення судна торпедою). 1895 — відбувся перший міжнародний матч з хокею на траві. Збірна Уельсу поступилася гостям з Ірландії з рахунком 0:3. 1896 — прем'єра кінофільму братів Люм'єр «Прибуття потягу на вокзал Ла-Сьота» 1916 — імператорською владою заборонено діяльність Катеринославської «Просвіти», її керівників арештували та вислали в Іркутську губернію. 1917 — на міні в Ірландському морі підірвався британський крейсер «Лаурентік», на борту якого було 3211 злитків золота. Загинуло 350 осіб. 1919 — у Нью-Йорку відкритий найбільший готель у світі — «Пенсильванія» (на 2200 номерів). 1923 — припиняє існування держава Флашенхальс (Пляшкове горло), що була утворена 10 січня 1919-го на окупованих французькою армією німецьких землях. 1924 — у французькому альпійському містечку Шамоні стартували перші зимові Олімпійські ігри, в яких брали участь спортсмени з 18 країн. 1945 — Гранд Рапідс у Мічиґані стало першим містом, яке почало фторування питної води для профілактики карієсу. 1949 — у Лос-Анджелесі, штат Каліфорнія, відбулася перша церемонія вручення телевізійних нагород «Еммі». 1955 — вчені Колумбійського університету створили ядерний годинник, який показує час із похибкою 1 секунда на 300 років. 1964 — у США запущений супутник «Echo 2», який встановив супутниковий зв'язок між США та СРСР. 1965 — Йосипа Сліпого, що відсидів 18 років у радянських таборах, висвячено у Ватикані кардиналом і призначено головою УГКЦ 1971 — італійська ліво-терористична організація «Червоні бригади» провела першу помітну акцію, влаштувавши вибухи на заводі Pirelli в Лаїнате 1992 — Україна встановила дипломатичні відносини з Єгиптом. 1993 — на орбітальній станції «Мир» пройшла перша у світі художня виставка робіт Ігоря Подольчака. 2008 — світова прем'єра фільму українського режисера Ігоря Подольчака «Las Meninas» у конкурсі Роттердамського Міжнародного Кінофестивалю. Народились Дивись також :Категорія:Народились 25 січня 1615 — Говерт Флінк, голландський живописець, відомий як портретист, майстер історичної картини, представник Золотої доби голландського живопису, визнаний одним з найкращих учнів Рембрандта. 1627 — Роберт Бойль, англійський хімік, фізик і філософ. 1708 — Помпео Батоні, італійський художник XVIII століття. 1736 — Жозеф-Луї Лагранж, французький математик і механік. 1741 — Григорій Соболевський, український лікар-ботанік і фармаколог. 1743 — Фрідріх Генріх Якобі, німецький філософ, молодший брат поета Йогана Георга Якобі. 1759 — Роберт Бернз, шотландський поет. 1783 — Вільям Колгейт, американський бізнесмен. 1806 — Деніел Маклайз, ірландський художник-портретист, майстер історичного жанру, книжковий ілюстратор. 1852 — Василь Данилевський, український фізіолог, лікар-ендокринолог, засновник і директор Органотерапевтичного інституту, один з перших електрофізіологів в Україні. Брат біохіміка Олександра Данилевського. 1872 — Микола Скрипник, український політичний і державний діяч, активний поборник політики українізації 1920—1930-х. 1874 — Вільям Сомерсет Моем, англійський письменник. 1882 — Вірджинія Вулф, британська письменниця, літературний критик. Провідна фігура модерністської літератури першої половини XX століття. 1886 — Вільгельм Фуртвенглер, німецький диригент і композитор. Один із найвідоміших німецьких диригентів XX сторіччя. 1899 — Сліпі Джон Естес, американський блюзовий музикант. 1900 — Феодосій Добржанський, український і американський генетик і еволюційний біолог. 1913 — Вітольд Лютославський, польський композитор. 1926 — Юсеф Шахін, єгипетський режисер і сценарист, класик національного кіно. 1929 — Робер Форіссон, французький академік, літературознавець, письменник, історик. 1931 — Цимбаліст Віктор Петрович, український актор. 1933 — Корасон Акіно, президент Філіппін в 1986—1992 роках. 1938 — Володимир Висоцький, радянський співак, актор. 1942 — Еусебіу, португальський футболіст 1978 — Володимир Зеленський, український шоумен, шостий Президент України. 1980 — Шаві Ернандес, іспанський футболіст. 1981 — Аліша Кіз, американська співачка та композитор, лавреат 12 нагород «Греммі». 1982 — Noemi, італійська співачка. 1985 — Тіна Кароль, українська співачка. 1992 — Каріна Лазарук, українська громадський діяч. Померли Дивись також :Категорія:Померли 25 січня 536 — Анкан, 27-й Імператор Японії. 1067 — Шу I, 5-й імператор з династії Сун. 1138 — Анаклет II, римський антипапа. 1578 — Міхрімах, османська принцеса. Дочка османського султана Сулеймана I і Хюррем Хасекі Султан (Роксолани). 1586 — Лукас Кранах Молодший, німецький художник-живописець, син Лукаса Кранаха Старшого, молодший брат Ганса Кранаха. 1588 — Гаврило Голубок, український військовий діяч, кошовий отаман Війська Запорозького низового. 1740 — Джемініано Джакомеллі, італійський бароковий композитор. 1742 — Едмонд Галлей, англійський астроном і геофізик. 1852 — Фадей Беллінсгаузен, російський мореплавець німецького походження, адмірал. 1891 — Анрі де Бруккер, бельгійський політик. 1896 — Фредерік Лейтон, англійський живописець і скульптор. 1889 — Іван Гриневецький, український актор, режисер, родом з Лемківщини. 1921 — Герман Шварц, німецький математик. 1942 — Агатангел Кримський, український історик, письменник, перекладач, один з організаторів Академії наук України (1918), жертва сталінського терору. 1947 — Аль Капоне, американський гангстер. 1952 — Свейнн Б'єрнссон, ісландський політик, правник та дипломат, перший президент Республіки Ісландія. 1960 — Бено Гутенберг, німецький сейсмолог. 1966 — Дмитро Мілютенко, український і радянський драматичний актор театру і кіно, педагог. 1972 — Ергард Мільх, німецький воєначальник часів Третього Райху. 1985 — Антоні Кумелья, іспанський художник-кераміст. 1990 — Ава Гарднер, американська актриса. 1994 — Стівен Кліні, американський логік і математик, праці якого заклали основи теоретичної інформатики. 2004 — Міклош Фехер, угорський футболіст. 2011 — Деніел Белл, американський соціолог і публіцист. 2011 — Богдан Скробут, український поет, дослідник голодомору в Україні 1932-33 років, політичний та громадський діяч, ліквідатор аваії на ЧАЕС, політичний в'язень СРСР. 2015 — Деміс Русос, грецький співак. 2016 — Михайло Білас, український художник, майстер гобелену, найбільш культовий галицький митець 1970-1980-х рр.. Примітки


text: 26 січня — 26-й день року в григоріанському календарі. До кінця року залишається 339 днів (340 днів — у високосні роки). Цей день в історії: 25 січня—26 січня—27 січня Свята і пам'ятні дні Міжнародні Міжнародний день митника Національні : День Австралії : День Республіки (Індія) : День міжнародного визнання Латвійської Республіки. Професійні : День працівника контрольно-ревізійної служби України. Релігійні Іменини : : Андрій, Юхим, Яків, Максим, Єлизар, Панас, Никифор, Никодим, Пахом, Єрмил Події 661 — вдалий замах хариджитів на останнього праведного халіфа Алі ібн Абу Таліба призвів до наступного формування Омеядського халіфату. 1244 — у хроніках вперше з'явилася назва поселення Берлін. 1500 — перші європейці прибули в Бразилію, відкривши гирло Амазонки. 1564 — у битві на Улі під час Лівонської війни литовці зірвали наступ Московського царства. 1582 — (15 січня за старим стилем) в селі Киверова Гора, поблизу Запольського Яма (на південь від Пскова), між Росією і Річчю Посполитою підписаний Ям-Запольській мирний договір — перемир'я строком на 10 років; один із дипломатичних актів, що завершили Лівонську війну 1558–1583 рр. 1699 — укладений Карловицький мир, що завершив 17-річну війну Священного Союзу Австрії, Речі Посполитої та Венеційської республіки проти Османської імперії. 1788 — Перший флот кинув якір у затоці Порт-Джексон, у той час як капітан Філіп підняв британський прапор і заснував перше європейське поселення в Австралії — Сідней. 1802 — створена бібліотека Конгресу США. 1808 — в Австралії відбувся так званий «ромовий заколот». 1875 — американець Джордж Грін запатентував першу бормашину, яка працювала від електричних батарей. 1886 — німецький конструктор Карл Бенц отримав патент на триколісний автомобіль із двигуном внутрішнього згоряння. 1893 — Бенц збудував чотириколісний автомобіль, який став основою для створення багатьох вдалих гоночних машин. 1905 — у Південній Африці виявлено найбільший у світі алмаз «Куллінан» вагою 3106 каратів. 1918 — більшовицькі війська на чолі з Михайлом Муравьовим після штурму окупували Київ. 1919 — махновці уклали договір про спільні дії з більшовиками. 1923 — у Харкові створена літературна спілка «Гарт». 1926 — шотландський винахідник Джон Берд продемонстрував першу в світі працюючу телевізійну систему. 1930 — Індійський національний конгрес прийняв Декларацію незалежності Індії (Purna Swaraj). 1931 — з в'язниці звільнений Магатма Ґанді. 1934 — підписаний пакт Гітлера-Пілсудського між Німеччиною та Польщею. 1939 — війська генерала Франко взяли Барселону. 1945 — радянські війська зайняли польське місто Освенцим і звільнили вцілілих в'язнів концтабору. Пізніше концтабір до 1949 року використовувався як радянський концтабір. 1949 — компанія «Американ Ейрлайнз» першою у світі ввела попередження по гучномовцях про правила безпеки пасажирів. 1950 — набула чинності Конституція Індії. 1956 — в Італії почалися Сьомі зимові Олімпійські ігри. 1962 — у США запущено космічну станцію «Рейнджер 3», яка мала доставити на Місяць наукове обладнання. Запуск завершився невдало — станція пройшла повз супутник на відстані 40 тисяч км. 1965 — гінді стає офіційною мовою Індії. 1972 — югославка Вулович Весна залишилася живою після падіння літака з висоти 10 159 метрів. 1980 — Канада оголосила про бойкот московської Олімпіади. 1983 — випущена програма електронних таблиць Lotus 1-2-3. 1990 — білоруську мову проголошено єдиною державною мовою Білоруської РСР. 1992 — Україна встановила дипломатичні відносини з Японією. 1993 — створено Конгрес українських націоналістів. 1997 — у Чечні відбулись президентські вибори — набравши 65 % голосів, перемогу здобув Аслан Масхадов. 1999 — Сенат США відкинув пропозицію демократів про припинення слухань за обвинуваченням президента країни Білла Клінтона. 2000 — в Аргентині археологи знайшли останки найбільшого в історії нашої планети динозавра. 2001 — у Чорному морі затонув український теплохід «Пам'ять Меркурія», на борту якого було 54 особи. 12 осіб загинули, 8 зникли безвісти. 2001 — унаслідок землетрусу в Гуджараті (Індія) загинуло понад 20 тисяч людей. 2003 — Вейхенмаєр Ерік, американець, став першою сліпою людиною, яка скорила всі найвищі гірські піки на всіх сімох континентах. Народились Дивись також :Категорія:Народились 26 січня 1670 — Якоб ван Шуппен, австрійський бароковий художник голландського походження. 1714 — Жан-Батист Пігаль, французький скульптор. 1715 — Гельвецій, французький літератор і філософ-матеріаліст. 1763 — Карл XIV Юхан Бернадот, французький військовий, маршал Франції (1804), король Швеції та Норвегії (1818–1844). 1777 — Василь Ломиковський, український історик, етнограф, перекладач. 1804 — Ежен Сю, французький письменник. 1897 — Іван Кулик, український поет і громадський діяч, перший голова Спілки радянських письменників України. 1921 — Юрій Озеров, радянський кінорежисер, народний артист СРСР. 1918 — Філіп Хосе Фармер, американський письменник-фантаст. 1921 — Моріта Акіо, японський бізнесмен, засновник компанії «Sony». 1925 — Пол Ньюман (Леонард), американський кіноактор, лавреат премії «Оскар». 1928 — Роже Вадим, французький кінорежисер. 1944 — Анджела Девіс, американська громадська діячка. 1950 — Йорг Гайдер, австрійський політик, лідер правого руху. 1950 — Володимир Білецький, український вчений в галузі гірництва, доктор технічних наук. 1953 — Андерс Фог Расмуссен, прем'єр-міністр Данії у 2001—09, генеральний секретар НАТО від 2009. 1955 — Гален Едді Ван, американський рок-музикант, співак, лавреат «Гремі». 1958 — Еллен Дедженерес, американська акторка, комедіантка та телеведуча. 1961 — Вейн Грецкі, канадський хокеїст, найуспішніший гравець в історії НХЛ. 1963 — Жозе Моурінью, португальський футбольний тренер. 1979 — Максим Калиниченко, український футболіст. 1988 — Михайло Жизневський, білоруський активіст Євромайдану, один з перших загиблих під час Революції Гідності. Померли Дивись також :Категорія:Померли 26 січня 1795 — Йоганн Крістоф Фрідріх Бах, німецький композитор, син Й.-С. Баха (*1732). 1823 — Едвард Дженнер, англійський лікар, хірург, творець вакцини проти віспи. 1824 — Теодор Жеріко, французький живописець (*1791). 1855 — Жерар де Нерваль, французький поет-романтик (*1808). 1884 — Павло Чубинський, автор слів Державного Гімну України. 1891 — Ніколаус Отто, німецький конструктор, що створив 4-тактний двигуна внутрішнього згорання (*1832). 1893 — Ебнер Даблдей, американський генерал, якому приписували винахід бейсболу (*1819). 1925 — Джеймс Макензі, шотландський лікар-кардіолог, один з перших дослідників аритмій серця (*1853). 1943 — Микола Вавилов, радянський учений-генетик, селекціонер, помер від дистрофії у в'язниці. 1975 — Тоті даль Монте, італійська оперна співачка. Сопрано. 1996 — Всеволод Санаєв, радянський актор театру і кіно, народний артист СРСР (*1912). 2000 — Альфред ван Вогт, канадський письменник-фантаст. 2019 — Мішель Легран, французький композитор, піаніст, співак й аранжувальник. 2020 — Кобі Браянт, американський професійний баскетболіст. Виступав за команду НБА «Лос-Анджелес Лейкерс» 2021 — Клоріс Лічмен, американська актриса, володарка дев'яти премії «Еммі» а також «Оскара», «Золотого глобуса» та премії BAFTA.


text: 27 січня — 27-й день року в григоріанському календарі. До кінця року залишається 338 днів (339 днів — у високосні роки). Цей день в історії: 26 січня—27 січня—28 січня Свята і пам'ятні дні Міжнародні : Міжнародний день пам'яті жертв Голокосту Національні Релігійні віддання свята Богоявлення; пам'ять преподобних отців у Синаї та Раїфі побитих: Ісаї, Сави, Мойсея та учня його Мойсея, Єремії, Павла, Адама, Сергія, Домна, Прокла, Іпатія, Ісаака, Макарія, Марка, Веніямина, Євсевія, Іллі та інших з ними ( IV-V); Пам'ять рівноапостольної Ніни, просвітительки Грузії (335); Пам'ять преподобного Іоанна (Кевролетіна) сповідника (1961); Пам'ять преподобного Йосипа Аналітіна, Раїфського (IV); Пам'ять преподобного Феодула Синайського (V); Пам'ять преподобного Стефана Віфінського (Халкідонського) (VIII). Іменини : : Ніна, Остап, Веніамін, Веремій, Андрій, Сергій, Ярема, Аристарх, Агнія, Павло Події 1302 — після захоплення Флоренції чорними гвельфами поет і політик Данте Аліг'єрі висланий з міста. 1527 — відбулася битва під Ольшаницею. 1705 — Петро I повелів московитам голити бороди або сплачувати на них податок. 1785 — заснований Університет Джорджії, найстаріший громадський університет США. 1859 — Оттава оголошується столицею Канади. 1860 — вперше опубліковано повне видання «Кобзаря» Тараса Шевченка. 1880 — Томас Едісон запатентував електричну лампу розжарювання. 1918 — початок громадянської війни у Фінляндії. 1918 — на екрани США вийшов фільм «Тарзан з племені мавп» з Елмо Лінкольном у головній ролі. 1921 — Польща визнала незалежність Литви. 1926 — у Лондоні шотландський винахідник Джон Лоджі Бейрд провів публічну демонстрацію пристрою для передачі і прийому телевізійного зображення — телевізора. 1944 — заснування нагород Української повстанської армії 1945 — радянські війська зайняли польське місто Освенцім і звільнили вцілілих в'язнів концтабору Аушвіц. Пізніше концтабір до 1949 року використовувався як радянський концтабір. 1967 — під час репетиції польоту на місяць загорівся американський корабель Аполлон-1. Всі члени екіпажу, — Гас Гріссом, Едвард Гіґґінс Вайт та Роджер Чаффі загинули. 1967 — США, Велика Британія та Радянський Союз уклали міжнародний договір про принципи діяльності держав з дослідження і використання космічного простору. 1973 — у Парижі підписано угоду про виведення американських військ з В'єтнаму. 1983 — в Японії завершено будівництво найдовшого підводного залізничного тунелю, що проліг між островами Хонсю і Хоккайдо. 1992 — Зімбабве визнала незалежність України. 1992 — Україна встановила дипломатичні відносини з Канадою та Португалією. 1997 — Аслан Масхадов обраний президентом Чеченської Республіки Ічкерія. 2000 — в Єгипті парламент прийняв закон, що дозволяє жінці подавати на розлучення. 2015 — Початок активних боїв за Дебальцеве під час Війни на сході України. 2022 — Стрілянина на заводі Південмаші у Дніпрі, в результаті якої загинуло 5 осіб. Народились Дивись також :Категорія:Народились 27 січня 1571 — Аббас I, шах Персії з династії Сефевідів, творець централізованої держави. 1585 — Гендрик Аверкамп, нідерландський художник, майстер пейзажу. 1687 — Бальтазар Нейман, німецький архітектор доби пізнього бароко. 1756 — Вольфганг Амадей Моцарт, австрійський композитор, представник віденської класичної школи («Дон Жуан», «Чарівна флейта», «Весілля Фігаро»), автор понад 20 опер, 50 симфоній, фортепіанних концертів і камерних творів. 1775 — Фрідріх Вільгельм Шеллінг, німецький філософ. 1790 — Петро Гулак-Артемовський, український поет, байкар («Пан і собака», «Солопій та Хівря», «Тюхтій та Чванько»), ректор Харківського університету (1841—1849). 1806 — Хуан Крізостомо Хакобо Антоніо де Арріага-і-Бальсола, іспанський композитор баскського походження. За ранню творчість іменований «баскським Моцартом». На честь Арріаги названий оперний театр в Більбао, де йому встановлено пам'ятник (†1826). 1814 — Ежен Віолле-ле-Дюк, французький архітектор-реставратор, мистецтвознавець і історик архітектури. 1823 — Едуар Лало, французький композитор. 1832 — Льюїс Керрол, англійський математик, письменник («Аліса в країні чудес»). 1836 — Леопольд фон Захер-Мазох, австрійський письменник, від його прізвища походить термін «мазохізм» (†1895). 1837 — Володимир Лесевич, український філософ, літературознавець, історик літератури, фольклорист, педагог і громадський діяч (†1905). 1839 — Павло Чубинський, український етнограф і фольклорист, автор слів Державного Гімну України (†1884). 1841 — Архип Куїнджі, український живописець-пейзажист, культурний діяч, педагог, меценат. 1850 — Джон Кольєр (художник), англійський художник, портретист, прерафаеліст. 1856 — Антін Горбачевський, український громадський і політичний діяч у Галичині, делеґат Національної Ради ЗУНР 1859 — Вільгельм II Гогенцоллерн, німецький імператор, прусський король. 1899 — Жуан Ребуль, іспанський скульптор. 1904 — Олександр Довгаль, український графік (†1961). 1911 — Іван Гончар, український скульптор, графік, маляр, етнограф, колекціонер. 1915 — Яків Гніздовський, український художник, графік, кераміст, мистецтвознавець. 1917 — Василь Булавський, перший обласний провідник ОУН Донеччини у жовтні-листопаді 1941, політичний референт Військового Округу УПА «Богун». 1924 — Рауф Денкташ, кіпріотський політик, перший президент Турецької Республіки Північного Кіпру. 1927 — Олекса Тихий, український дисидент і правозахисник, педагог, мовознавець, член-засновник Української гельсінської групи (†1984). 1932 — Борис Шахлін, радянський спортсмен, 7-разовий олімпійський чемпіон зі спортивної гімнастики. 1935 — Зеновій Бабій, український і білоруський оперний співак (драматичний тенор). 1944 — Нік Мейсон (Nick Mason), англійський музикант, композитор, музичний продюсер, учасник гурту Pink Floyd. 1948 — Валерій Брайнін, поет, перекладач, есеїст, культуролог, музикознавець, музичний педагог, культур-менеджер, композитор. 1970 — Олександр Годинюк, український хокеїст. 1973 — Валентин Белькевич, білоруський футболіст («Динамо» Київ). 1979 — Розамунд Пайк, англійська актриса. Померли Дивись також :Категорія:Померли 27 січня 98 — Нерва, римський імператор, засновник династії Антонінів. 457 — Маркіан, імператор східної частини Римської імперії. 1142 — Юе Фей, китайський військовий діяч, поет часів династії Сун. 1377 — Федеріго III, король Сицилійського королівства. 1490 — Асікаґа Йосімаса, 8-й сьоґун сьоґунату Муроматі. 1592 — Джованні Паоло Ломаццо, італійський художник і теоретик мистецтва, представник міланського маньєризму. 1651 — Абрагам Блумарт, нідерландський художник. 1732 — Бартоломео Крістофорі, італійський музичний майстер. Винахідник фортепіано. 1806 — Вільям Пітт, британський політик. 1814 — Йоганн Готліб Фіхте, німецький філософ, представник німецької класичної філософії. 1850 — Йоганн Готтфрід Шадов, німецький скульптор, автор квадриги з богинею Перемоги на Бранденбурзьких воротах у Берліні. 1851 — Джон Джеймс Одюбон, американський натураліст, орнітолог і художник-анімаліст, автор праці «Птахи Америки». 1901 — Сергій Грушевський, український професор, педагог, організатор народної освіти, публіцист, меценат, батько Михайла Грушевського. 1901 — Джузеппе Верді, італійський композитор («Ріголетто», «Трубадур», «Травіата», «Аїда»). 1922 — Неллі Блай, американська журналістка, письменниця, засновниця жанру пригодницької журналістики. 1940 — Ісак Бабель, радянський письменник єврейського походження з України. 1951 — Карл Маннергейм, державний та військовий діяч Фінляндії. 1983 — Луї де Фюнес, французький кіноактор. 2006 — Йоганнес Рау, німецький політик, Федеральний президент Німеччини. 2003 — Сергій Заремба, український історик. 2007 — Камалешвар, індійський письменник, кіносценарист. 2008 — Сухарто, індонезійський політик, президент Індонезії в 1966—1998 роках. 2009 — Джон Апдайк, американський письменник. 2010 — Джером Девід Селінджер, американський письменник (*1919). 2014 — Піт Сіґер, американський естрадний співак, громадський активіст. 2015 — Андрій Лобода, вокаліст та фронтмен музичного гурту Хорта. Благодійник, громадський та політичний діяч. 2022 — Рене де Обальдія, французький прозаїк і драматург. Примітки


text: 28 січня — 28-й день року в григоріанському календарі. До кінця року залишається 337 днів (338 днів — у високосні роки). Цей день в історії: 27 січня—28 січня—29 січня Свята і пам'ятні дні Міжнародні Міжнародний день мобілізації проти ядерної війни. Міжнародний день захисту персональних даних (Data Protection Day) Релігійні Християнство Католицька церква: День Святого Томи Аквінського. День Блаженного Ромейського Імператора Карла І Великого. Православна церква: Події 98 — Римським імператор стає Марк Ульпій Траян 1077 — папа Римський Григорій VII взяв гору над німецьким королем і монархом Священної Римської імперії Генріхом IV у конфлікті, що завершилося «ходінням до Каносси» 1820 — російська експедиція на кораблях «Схід» та «Мирний» під командуванням Фадея Беллінсгаузена та Михайла Лазарева відкрила Антарктиду. 1855 — по Панамській залізниці від Атлантичного до Тихого океану пройшов перший локомотив. 1919 — у Чехословаччині засновано Університет Масарика. 1871 — після чотиримісячної облоги Парижа французи капітулювали у війні з Пруссією. 1920 — засновано Іспанський іноземний легіон. 1920 — виставою В. Винниченка «Гріх» у Вінниці відкрився Український драмтеатр імені Івана Франка (тепер Національний академічний драматичний театр імені Івана Франка). 1921 — у Парижі відкритий символічний монумент Невідомому солдату (пам'ятник воїнам, загиблим у Першій світовій війні) у вигляді Тріумфальної арки 1929 — у Відні відбувся Перший конгрес українських націоналістів, на якому оголошено про створення ОУН та обрано її керівництво. Головою ОУН обрано Євгена Коновальця. 1935 — Ісландія стала першою західною державою, яка легалізувала медичні аборти. 1958 — компанія Lego запатентувала вигляд деталей конструктора. 1986 — через 73 секунди після старту, який транслювався в прямому телеефірі, над мисом Канаверал вибухнув американський космічний човник «Челленджер» 1990 — у Бухаресті відбулися продемократичні демонстрації з вимогами усунення всіх колишніх комуністів від влади та звільнення тимчасового президента Румунії Ілієску з його посади. 1992 — національний синьо-жовтий стяг Верховною Радою України затверджено Державним Прапором України. 1992 — Україна встановила дипломатичні відносини з Італією. 2002 — у фіналі Кубка чемпіонів Співдружності футболісти київського «Динамо» обіграли московський «Спартак» з рахунком 4:3. 2003 — у ході зустрічі президентів Росії та України Володимира Путіна і Леоніда Кучми підписано Договір про українсько-російський державний кордон. 2010 — тодішній президент України Віктор Ющенко указом про вшановування учасників боротьби за незалежність України у XX ст. визнав воїнів УПА учасниками боротьби за незалежність України. Народились Дивись також :Категорія:Народились 28 січня 1600 — Климент IX, 238-й папа Римський. 1611 — Ян Гевелій, польський астроном, автор перших карт Місяця, градоначальник Ґданську. 1659 — П'єтро Баратта, італійський скульптор доби бароко. 1706 — Джон Баскервіль, англійський друкар і видавець, творець шрифтів нового стилю, що носять його ім'я (пом. 1775). 1757 — Бруні Антоніо Бартоломео, італійський композитор, диригент і скрипаль. 1761 — Марґеріт Жерар, французька художниця, гравер, книжковий графік, представниця рококо, учениця Жана-Оноре Фраґонара. 1791 — Герольд Фердінан (Луї-Жозеф-Фердінан Герольд), французький композитор, автор музики до балету «Марна обережність». Батько Герольда Фердинана (політика), дід письменника і поета-символіста Герольда Андре-Фердинана (Еро). 1820 — Вільгельм Педерсен, данський художник. Був першим ілюстратором казок Ганса Крістіана Андерсена. 1853 — Хосе Марті, кубинський поет, письменник, публіцист, лідер визвольного руху Куби. 1853 — Володимир Соловйов, філософ, богослов, поет, публіцист, літературний критик; онук козацького сотника Василя Сковороди, брата філософа Григорія Сковороди. 1854 — Володимир Високович, патологоанатом, бактеріолог й епідеміолог. 1884 — Огюст Пікар, швейцарський учений, фізик, дослідник космічних променів, творець стратостатів і батискафів. 1902 — Альфред Барр, американський історик мистецтва і перший директор Музею сучасного мистецтва в Нью-Йорку. 1912 — Джексон Поллок, американський художник, один з визначних представників абстрактного експресіонізму. 1922 — Роберт Вільям Голлі, американський біохімік, лавреат Нобелівської премії з медицини та фізіології 1968 року. 1930 — Анатолій Ігнащенко, український архітектор, народний художник України 1935 — Леонід Грабовський, український композитор. 1938 — Леонід Жаботинський, український радянський спортсмен, важкоатлет. 1951 — Леонід Каденюк, український астронавт (перший космонавт незалежної України), Герой України, генерал-майор ЗСУ, заступник генерального інспектора генеральної військової інспекції при президенті України з питань авіації і космонавтики. 1977 — Такума Сато, японський автогонщик, пілот Формули-1. 1978 — Джанлуїджі Буффон, італійський футболіст, воротар. 1981 — Олеся Мамчич, поетеса. 1981 — Елайджа Вуд, американський кіноактор («Володар перснів»). 1982 — Богдана Матіяш, поетеса, філолог. 1991 — Євгеній Зеленський, офіцер Збройних сил України, учасник АТО. Герой України. Померли Дивись також :Категорія:Померли 28 січня 814 — Карл I Великий, король Франкського королівства, Імператор Заходу. 1596 — Френсіс Дрейк, англійський пірат, навігатор, работорговець, політик та лицар. 1663 — Грімальді Франческо Марія, італійський фізик і астроном. Склав першу карту Місяця. 1687 — Ян Гевелій, польський астроном, автор перших карт Місяця, градоначальник Ґданську. 1868 — Адальберт Штіфтер, австрійський письменник, поет, художник і педагог. 1920 — Панас Мирний, український письменник. 1939 — Вільям Батлер Єйтс, ірландський поет, драматург, лауреат Нобелівської премії (1923). 1977 — Олексій Грищенко, маляр і графік (*1883). 2002 — Астрід Ліндгрен, шведська письменниця, автор всесвітньовідомих книг для дітей «Карлсон, який живе на даху» та «Пеппі Довгапанчоха». 2008 — архієпископ Афінський і всієї Еллади Христодул, предстоятель Елладської православної церкви у 1998—2008.


text: 29 січня — 29-й день року в григоріанському календарі. До кінця року залишається 336 днів (337 днів — у високосні роки). Цей день в історії: 28 січня—29 січня—30 січня Свята і пам'ятні дні Міжнародні Національні : День пам'яті Героїв Крут Релігійні Іменини : : Максим, Леоніла, Петро, Іван, Георгій, Нестор, Зосим Події 1616 — голландські мореплавці Якоб Лемер і Віллем Схаутен відкрили крайню південну точку Південної Америки мис Горн 1635 — кардинал Рішельє заснував Французьку академію наук 1710 — указ про офіційне введення російського цивільного алфавіту. Церква продовжує користуватися старослов'янським алфавітом 1805 — підписано указ про відкриття у Харкові Імператорського університету, другого за віком (після Львівського університету) університету сучасної України. 1850 — сенатор Генрі Клей представив план , що мав примирити Північні та Південні штати Америки. 1856 — королева Великої Британії Вікторія заснувала найвищу військову нагороду країни — «Хрест Вікторії». 1886 — німецький конструктор Карл Бенц отримав патент на автомобіль з двигуном внутрішнього згоряння. 1896 — американський фізик Еміль Груббе вперше використав радіоактивне випромінювання для лікування раку. 1896 — відбулися перші випробування англійського танка. 1907 — Лі де Форест запатентував аудіон, або тріод — перший практичний електронний підсилювач. 1918 — відбувся бій під Крутами 1918 — у Києві о третій годині ночі почалося більшовицьке повстання, яке мало на меті завдати удару по владі й війську Центральної Ради незалежної УНР напередодні вступу до столиці червоної російської армії під командуванням Муравйова. 1921 — на конференції в Парижі країни — переможці в 1-й Світовій війні визначили суму воєнних репарацій для Німеччини — 226 мільярдів золотом мали бути виплачені протягом 42-х років. 1922 — під масою снігу завалився кінотеатр у Нью-Йорку, внаслідок чого загинуло 120 осіб. 1927 — у Лондоні відкрили «Park Lane Hotel» — перший готель, у кожному номері якого була ванна кімната. 1929 — у Нашвіллі (Теннессі, США) організована перша у світі школа тренування собак-поводирів. 1947 — у Великій Британії зареєстрували рекордно низьку температуру повітря — 26,7 градуса морозу. 1978 — Швеція першою у світі офіційно заборонила використання аерозольних балончиків через їх руйнівний вплив на озоновий шар Землі. 1996 — президент Франції Жак Ширак оголосив про цілковите припинення його країною ядерних випробувань. 2002 — президент США Джордж Вокер Буш назвав Ірак, Іран та Північну Корею «Віссю зла». Народились Дивись також :Категорія:Народились 29 січня 1475 — Буджардіні Джуліано, італійський художник епохи Відродження. Спочатку був учнем скульптора Бертольдо ді Джованні, потім живописця Доменіко Гірландайо. Згідно з повідомленням Джорджо Вазарі, Буджардіні в 1508 році асистував Мікеланджело, коли той працював над розписом стелі Сікстинської капели. В 1522 році написав портрет Мікеланджело. 1688 — Еммануїл Сведенборг, шведський учений-природознавець, теософ. 1773 — Карл Фрідріх Крістіан Моос, німецький мінералог і геолог, який винайшов шкалу твердості мінералів — «шкалу Мооса». 1782 — Даніель Обер, французький композитор, основоположник жанру французької «великої опери», автор колишнього французького гімну «La Parisienne». 1843 — Вільям Мак-Кінлі, 25 президент США (1897—1901) 1852 — Кітасато Сібасабуро, японський бактеріолог, один з відкривачів збудника бубонної чуми. 1860 — Антон Чехов, російський письменник українського походження. 1866 — Станіслав Батовський-Качор, польський та український художник-баталіст, член Спілки художників України. 1866 — Ромен Роллан, французький письменник («Кола Брюньон», «Зачарована душа», «Робесп'єр»), мистецтвознавець, лауреат Нобелівської премії. 1868 — Альбін Еггер-Лінц, австрійський живописець. 1872 — Антін Шабленко, український письменник, публіцист, з 1905 р. — редактор-видавець часопису «Вільна Україна» у Петербурзі (помер 24 травня 1930 р.) 1874 — Джон Девісон Рокфеллер-молодший, американський промисловець. 1918 — Джон Форсайт, американський кіноактор (головна чоловіча роль у серіалі «Династія»). 1929 — Ірина Молостова, українська режисерка. 1930 — Оґа Норіо, японський підприємець, президент (від 1982) і голова ради директорів (1989—1995) компанії Sony. 1939 — Олександр Гузь, український вчений у галузі механіки, дійсний член НАНУ, лавреат Державних премій СРСР і УРСР, директор інституту механіки НАН України. 1954 — Опра Вінфрі, американська телеведуча, громадська діячка й кіноакторка («Рідний син», «Елен»). 1965 — Домінік Гашек, чеський хокейний воротар, олімпійський чемпіон Наґано-1998, дворазовий володар Кубка Стенлі. 1966 — Ромаріу, бразильський футболіст, чемпіон світу, найкращий гравець світової першості з футболу 1994 року. 1967 — Сергій Шматоваленко, український футболіст. 1970 — Гізер Грем, американська модель, кіноактриса («Убиваючи мене ніжно», «Я люблю тебе до смерті», «Загублені в космосі», «Шість ступенів відчуження»). Померли Дивись також :Категорія:Померли 29 січня 661 — Алі ібн Абу Таліб, четвертий праведний халіф, загинув від рук хариджитів. 1632 — Ян Порселліс, нідерландський художник, один з творців жанру голландського морського пейзажу XVII століття. 1734 — Данило Апостол, український військовий, політичний і державний діяч, Гетьман Війська Запорозького. 1751 — Якоб ван Шуппен, австрійський бароковий художник голландського походження. 1820 — Георг III, король Великої Британії та Ірландії. 1829 — Поль Баррас, французький політичний діяч, учасник Великої французької революції. 1859 — Вільям Кренч Бонд, американський астроном. 1896 — Михайло Микешин (1835–1896), скульптор, графік. 1899 — Альфред Сіслей, відомий французький художник-пейзажист, один з засновників імпресіонізму. 1934 — Фріц Габер, німецький вчений-хімік, лауреат Нобелівської премії з хімії 1918 року. 1963 — Роберт Фрост, американський поет. 1968 — Цуґухару Фудзіта, художник з Франції, японського походження. 1969 — Аллен Даллес, американський дипломат і розвідник, директор ЦРУ (1953—1961). 1992 — Віллі Діксон, американський блюзовий музикант. 1994 — Євген Леонов, радянський актор. 2002 — Дмитро Маркевич, швейцарський віолончеліст, викладач і музикознавець українського походження. Праправнук українського історика Миколи Маркевича, молодший брат диригента Ігоря Маркевича. 2013 — Олександр Бондаренко, український актор театру, кіно та дубляжу. 2015 — Коллін Мак-Каллоу, австралійська письменниця, відома як автор роману «Ті, що співають у терні» 2017 — Андрій Кизило, український військовослужбовець, учасник російсько-української війни. Герой України (посмертно). 2023 — Дмитро Павличко, — український поет, перекладач, літературний критик, публіцист, шістдесятник, громадсько-політичний діяч, Герой України (2004).


text: 30 січня — 30-й день року в григоріанському календарі. До кінця року залишається 335 днів (336 днів — у високосні роки). Цей день в історії: 29 січня—30 січня—31 січня Свята і пам'ятні дні Національні : День працівників митної служби. : День страдників за незалежність Індії. : Шкільний день ненасильства й миру. : День спеціаліста військово-соціального управління Збройних сил України. Релігійні Пам'ять про святих та мучеників: Святий Антоній (Коптська церква) Іполіт Римський Карл I (Англіканство) Три святителі Іменини : Антон, Антоній, Єгор, Юрій, Георгій, Іван, Антоніна Події 9 до н. е. — урочисте освячення на Марсовому полі в Римі «Вівтаря Миру» з білого мармуру на честь тріумфу імператора Августа. 1018 — в замку Ортенбург у Будишині польський князь Болеслав Хоробрий уклав з імператором священної римської імперії Генріхом ІІ мирну угоду. 1607 — внаслідок катастрофічної повені затоплено близько 200 миль2 вздовж берегів Бристольського каналу та Севернського естуарію. Загинуло близько 2000 осіб. 1644 — Охматівська битва війська Конецпольського та Вишневецького з татарами Тугай-Бея. 1648 — Нідерландська революція: укладено Мюнстерський мирний договір, що припинив війну між Нідерландами та Іспанією. 1649 — королю Англії Карлу І відрубали голову. 1697 — за одну ніч Ісаак Ньютон вирішує задачу Йоганна Бернуллі про брахістохрону — і попутно відкриває варіаційне числення. 1703 — згідно з переказами, в Едо відбулась помста сорока семи самураїв — колишніх васалів клану Ако — за свого пана. 1722 — у Москві заснована посада обер-поліцмейстера — найвища поліцейська посада міста. 1790 — у Великій Британії відбулися випробування першого спеціально сконструйованого рятувального судна, яке прослужило потім 40 років і допомогло врятувати життя сотень людей у штормовому морі. 1801 — опубліковано маніфест російського імператора Павла I про анексію Росією Грузинського царства (Картлі-Кахеті). 1835 — Річард Лоуренс скоїв замах на президента США Ендрю Джексона. 1847 — місто Єрба Буена у Каліфорнії перейменоване у Сан-Франциско. 1853 — в соборі Паризької Богоматері 45-річний імператор Франції Наполеон III повінчався з іспанською графинею Євгенією Монтіхо. 1868 — у Києві відкрилася музична школа (тепер — Київське музичне училище імені Рейнгольда Ґлієра). 1894 — Чарльз Кінг із Детройта, штат Мічиган, запатентував пневматичний молоток. 1901 — інтронізація Шептицького на Галицького митрополита. 1902 — Велика Британія та Японія підписали угоду про захист взаємних інтересів у Китаї та Японії. 1911 — внаслідок виверження вулкана Таал на Філіппінах загинули понад півтори тисячі осіб. За 10 хвилин на відстані 10 км було знищене все живе. 1915 — атакуючи французький порт Гавр, німецький флот вперше використовує підводні човни. 1918 — Українська Центральна Рада ухвалила створити добровольчу українську армію. 1930 — почалось розкуркулення заможних селян радянською владою: Політбюро ЦК ВКП(б) СРСР видало постанову «Про заходи щодо ліквідації куркульських господарств...», що запустила тотальні репресії проти селян. Ліквідація селян-господарів полягала у повному позбавленні власності, виселенні цілими родинами, а в разі спротиву — фізичному знищенні. 1930 — здійснений запуск першого у світі радіозонда для дослідження атмосфери. 1931 — у Лос-Анджелесі відбулась прем'єра німого кінофільму Чарлі Чапліна «Вогні великого міста». 1932 — у Фінляндії запроваджено в дію «сухий закон». 1933 — прихід націонал-соціалістів на чолі з Адольфом Гітлером до влади в Німеччині. 1934 — у Мордовії стратостат «Осоавіахім-1» вперше в світі досяг висоти 20600 м. При спуску зазнав катастрофи і всі три члени екіпажу загинули. 1941 — британська 8-ма армія перемогла сили Італії та зайняла місто Дерна в Лівії. 1972 — у північноірландському Деррі британські солдати розстріляли демонстрацію ірландських католиків, вбивши 14 людей; ці події названі «Кривавою неділею». 1992 — у Гельсінкі Україна приєдналася до членства Наради з безпеки і співробітництва в Європі (НБСЄ). — Ісландія визнала незалежність України. — Україна встановила дипломатичні відносини з Королівством Іспанія. — перша канадська жінка-астронавт українського походження Роберта Лінн Бондар закінчила восьмиденну місію на човнику НАСА «Діскавері». 1998 — створено Комітет керівників органів по роботі з особовим складом міністерств оборони країн-учасниць СНД. 2004 — створено першу статтю Вікіпедії українською мовою — Атом. 2007 — вийшла в продаж операційна система Windows Vista. 2015 — пожежа у Фундаментальній бібліотеці ІНІОН. Народились Дивись також :Категорія:Народились 30 січня 58 до н. е. — Лівія Друзілла, дружина Октавіана Августа (38 до н. е. — 14), мати імператора Тиберія, прабаба імператора Калігули, баба імператора Клавдія і прапрабаба імператора Нерона. 1720 — Бернардо Беллотто, італійський живописець і графік, представник т. зв. «ведутного» живопису. 1765 — Василь Кукольник, український науковий і культурно-освітній діяч, учений-енциклопедист. Доктор вільних мистецтв, філософії і права. Батько Нестора, Платона та Павла Кукольників. 1781 — Адельберт фон Шаміссо, німецький поет, натураліст і дослідник. Cham — символ Шаміссо, який вживають при латинських назвах ботанічних видів, які він описав. 1848 — Фердинанд Манліхер, австрійський інженер, зброяр, конструктор магазинної і автоматичної гвинтівок та автоматичного пістолета. 1869 — Оскар Каміонський, український оперний і камерний співак. 1882 — Франклін Рузвельт, американський політичний і державний діяч, 32-й президент США (1933—1945) 1895 — Петро Дяченко, командир полку Чорних Запорожців, командир 2-ї дивізії Української Національної Армії, генерал-хорунжий УНА в екзилі. 1899 — Володимир Горбовий, діяч УВО і ОУН, адвокат у Галичині, оборонець у політичних процесах. 1900 — Ісак Дунаєвський, радянський композитор українського єврейського походження. 1904 — Алексенко Іван Никанорович, український радянський інженер-конструктор танкобудівник, засновник і перший керівник спеціального конструкторського бюро машинобудування (СКБМ) Харківського паровозобудівного заводу, творець перших радянських середніх танків Т-12 і Т-24. 1904 — Антон Комар, фізик (†1985). 1905 — Оксана Мешко, біологиня, учасниця опозиційного руху в Україні в повоєнний період, фактичний голова Української Гельсінської групи в кінці 1970-х. 1912 — Барбара Такман, американський історик, письменник, журналіст, найбільше відома за книгою «Серпневі гармати» (†1989). 1920 — Делберт Манн, американський режисер кіно і телебачення. Отримав премію «Оскар» за дебютний фільм «Марті». Режисер фільмів «Любов під в'язами», «Джейн Ейр», «На західному фронті без змін». 1923 — Леонід Гайдай, радянський кінорежисер українського походження. 1925 — Дуглас Енгельбарт, один з перших дослідників людино-машинного інтерфейсу і винахідник комп'ютерного маніпулятора — миші. 1927 — Улоф Пальме, прем'єр-міністр Швеції (1969–76 і 1982–86). 1930 — Всеволод Нестайко, український дитячий письменник. 1937 — Ванесса Редґрейв, британська актриса, лауреат премії «Оскар» 1951 — Філ Коллінз, англійський співак, актор. 1956 — Федір Шпиг, український економіст, фінансист, громадський і політичний діяч; президент Асоціації аматорського футболу України. Померли Дивись також :Категорія:Померли 30 січня 1649 — Карл I, король Англії з династії Стюартів, страчений за державну зраду після поразки у громадянській війні. 1652 — Жорж де Латур, французький живописець з Лотарингії. 1669 — Павло Алеппський, сирійський архідиякон, мандрівник, письменник, автор розповіді «Подорож патріарха Макарія». 1838 — Оцеола, вождь індіанського племені семінолів. 1925 — Микола Кульчицький, гістолог, професор Харківського університету, з 1918 року — професор Оксфордського університету (Велика Британія). 1948 — Магатма Ґанді, індійський громадський та державний діяч, один із керівників та ідеолог національно-визвольного руху Індії, творець філософії ненасильства, «батько нації». 1951 — Фердинанд Порше, один з найкращих автомобільних конструкторів XX століття, засновник компанії Porsche. 1958 — Ернст Гайнкель, німецький інженер-авіаконструктор, засновник фірми Heinkel. 1963 — Франсіс Пуленк, французький композитор. 1982 — Віктор Глушков, український математик, піонер вітчизняної комп'ютерної техніки. 1991 — Джон Бардін, американський фізик, єдиний у світі науковець, двічі удостоєний Нобелівської премії в одній номінації — з фізики (1956, 1972). 1994 — П'єр Буль, французький письменник. 1995 — Джеральд Даррелл, британський вчений-зоолог. 1998 — Віктор Цимбаліст, український актор. 2007 — Сідні Шелдон, американський письменник, лауреат премії «Оскар». 2011 — Джон Баррі, англійський композитор, автор музики до фільмів. 2014 — Жан Бабілє, французький артист балету і хореограф. 2015 — Франсеск Торрес Монсо, іспанський скульптор.


text: Істо́рія (від — оповідь, переказ про відоме, досліджене минуле) або діє́пис — наука, що вивчає минуле людства, покладаючись при цьому на письмові та матеріальні свідчення минулих подій. Дослідником історії є історик, особа з відповідним вишколом та фаховою підготовкою. Із усіх відомих історичних «фактів» лише незначна кількість може бути повною мірою перевірена і підтверджена. Більшість науковців, які займаються вивченням історичних документів, погоджуються, що сучасний погляд на життя в той чи інший спосіб впливає на нашу інтерпретацію та бачення минулого. Тому на одну й ту саму історичну подію може існувати декілька різних точок зору, кожна з яких є по-своєму цінною. Все ж, найціннішими є ті погляди та дослідження, які ґрунтуються на першоджерелах — документах, створених під час або невдовзі після подій, що вивчаються. Етимологія Слово «історія» прийшло до нас від грецького στορία (історія, оповідання), від протоіндоєвропейського «*wid-tor-», від кореня "*weid- "(знати, бачити). Цей корінь присутній в латинській мові — «video», в санскриті — «veda», в праслов'янській мові — «*věděti», в українській мові — «відати». Давньогрецьке слово «στορία» означає знання набуте дослідженням. Воно було справедливим в тому сенсі, що Арістотель використав це слово в своїй «Περί Τά Ζωα Ιστορία, Peri Ta Zoa Istória» або, як вона звучить в латинізованій формі «Historia Animalium». Термін позбавлений часточки «στωρ», «hístōr» означає «мудрець», «очевидець», або суддя. Слово прижилося в його грецькому значенні настільки добре, що Френсіс Бекон використав термін у XVI ст, коли написав «Natural History». На його думку, історія була «знанням об'єктів, детермінованих, розподілених простором і часом», видом знань, що підтримується пам'яттю (в той же час наука підтримується причиною, а поезія — фантазією). Оскільки історики є одночасно спостерігачами та учасниками подій, то їх історичні праці написані з точки зору їх часу і зазвичай не тільки політично упереджені, але і розділяють всі помилки своєї епохи. За словами італійського мислителя Бенедетто Кроче, «вся історія — сучасна історія». Історична наука забезпечує істинний виклад ходу історії шляхом розповідей про події та їх неупереджений аналіз. У наш час історія створюється зусиллями наукових інститутів. Всі події, які залишаються в пам'яті поколінь, в тій чи іншій автентичній формі складають зміст історичної хроніки. Це необхідно для виявлення джерел, найбільш важливих для відтворення минулого. Склад кожного історичного архіва залежить від змісту більш загального архіву, в якому знайдені ті чи інші тексти та документи; хоча кожен з них претендує на «всю правду», частину таких заяв зазвичай спростовують. Крім архівних джерел, історики можуть використовувати написи і зображення на пам'ятниках, усні перекази та інші джерела, наприклад, археологічні. Поставляючи джерела, незалежні від історичних, археологія особливо корисна для історичних досліджень, не тільки підтверджуючи або спростовуючи свідчення очевидців подій, але і дозволяючи заповнити інформацією часові періоди, про які немає свідчень сучасників. Одні автори зараховують історію до гуманітарних наук, інші — до громадських, а ще вона може розглядатися як область між гуманітарними та суспільними науками. Вивчення історії часто пов'язане з певними практичними або теоретичними цілями, але може бути і проявом звичайної людської цікавості. Історіографія Термін історіографія має кілька значень. По-перше, це наука про те, як пишеться історія, наскільки правильно застосовується історичний метод і як розвивається історичне пізнання. По-друге, тим же терміном позначають сукупність історичних праць, часто тематично або іншим способом відібраних із загальної сукупності (наприклад, історіографія 1960-х років про Середні століття). По-третє, терміном історіографія позначають вивчення поглядів і робіт конкретних істориків (аналізуються причини створення історичних творів, вибір їх тематики, спосіб інтерпретації подій, особисті переконання автора і його аудиторії, практика використання доказів і посилань на інших істориків). Професійні історики обговорюють також можливість створення єдиної розповіді про історію людства або серії таких розповідей, що конкурують за аудиторію. Філософія історії Філософія історії — частина філософії, яка намагається відповісти на питання про кінцевий сенс людської історії. До цієї ж галузі філософії відносяться спекуляції про можливий телеологічний кінець історії, тобто чи розвивається історія з якого-небудь плану, чи має якусь мету, направляючі принципи і чи конечна вона в часі. Філософію історії не слід плутати з історіографією, тобто з дослідженням історії як академічної дисципліни, яка має певні методи, їх практичне застосування і власну історію розвитку. З іншого боку, не слід змішувати філософію історії з історією філософії, тобто дослідженням історії філософської думки. Професійні історики обговорюють також питання, чи є історія наукою або вільним мистецтвом. Це розділення є в значній мірі штучним, оскільки історію як область знання зазвичай розглядають у різних аспектах. До основних підходів до розвитку філософії історії можна віднести наступні: формаційний (К. Маркс, Ф. Енгельс, В. І. Ленін та ін.) цивілізаційний (Н. Я. Данилевський, О. Шпенглер, А. Тойнбі, Ш. Айзенштадт, Б. С. Єрасов, Д. М. Бондаренко, І. В. Следзевскій, С. А. Нефедов, Г. В. Алексушін і ін.) світ-системний (А. Г. Франк, І. Валлерстайн, С. Амін, Дж. Аррігі, Т. дус Сантус, К. Чейз-Данн., Дж. Абу-Лутход, М. А. Чешков, А. І. Фурсов, А. В. Коротаєв, Л. Є. Гринин та ін.) школа «Анналів» (М. Блок, Л. Февр, Ф. Бродель, Ж. Ле Гофф, А. Я. Гуревич та ін.) естафетно-стадіальний (Ю. І. Семенов) по суті, модифікований марксистсько-формаційний підхід, де головною рушійною силою суспільного розвитку виступає та ж класова боротьба, а кінцевою метою — комунізм. атемпоральний — Симультанна історія (Ю. М. Олійник). Методи історії Історичний метод полягає в дотриманні принципів і правил роботи з першоджерелами та іншими свідченнями, знайденими в ході дослідження і потім використовуваними при написанні історичної праці. Як пише спочатку своєї праці «Історія» Геродот (484—425 рр. до н. е.), він зібрав і записав ці відомості (ἱστορίης ἀπόδεξις — виклад відомостей, отриманих шляхом розпитувань. — Прим.), щоб минулі події з часом не прийшли в забуття і великі і подиву гідні діяння, як еллінів, так і варварів не залишилися в безвісти, особливо ж те, чому вони вели війни один з одним. Однак початок використання наукових методів в історії пов'язують з іншим його сучасником, Фукідідом, і його книгою «Історія Пелопоннеської війни». На відміну від Геродота і його релігійних колег, Фукідід розглядав історію як продукт вибору і вчинків не богів, а людей, у яких шукав всі причини і наслідки. Власні традиції і розвинені методи історичного дослідження існували в стародавньому та середньовічному Китаї. Основи професійної історіографії там заклав Сима Цянь (145-90 рр. до н. е.), Автор «Історичних записок». Його послідовники використовували цю працю як зразок для історичних та біографічних творів. На християнську і взагалі західну історіографію великий вплив зробив Аврелій Августин. Аж до XIX століття історію зазвичай сприймали як результат лінійного розвитку за планом, визначеному Творцем. Гегель також слідував цій ідеї, хоча й надав їй більш світський вид. З філософії Гегеля ідея лінійного історичного прогресу потрапила і в марксистську філософію історії. Арабський історик Ібн Хальдун в 1377 році аналізував помилки, які часто здійснюють історики. Він підкреслював культурні відмінності між сучасністю і минулим, що це вимагає уважного ставлення до джерел, виділення принципів, згідно з якими можна дати їм оцінку і нарешті, інтерпретувати події і культуру минулого. Ібн Хальдун критикував упередженість і легковір'я істориків. Його метод заклав основи для оцінки ролі держави, пропаганди, засобів комунікації і систематичної упередженості в історіографії, у зв'язку з чим Ібн Хальдун вважається «батьком арабської історіографії». Велике значення мала розробка Ібн Халдуном концепції політико-демографічних циклів, що становила одну з перших спроб наукового опису історичної динаміки. Серед інших істориків, які вплинули на становлення методології історичних досліджень, можна згадати Ранке, Тревельяна, Броделя, Блока, Февра, Фогеля. Проти застосування наукової методології в історії виступали такі автори, як Х.Тревор-Ропер. Вони заявляли, що для розуміння історії потрібна уява, тому слід вважати історію не наукою, а мистецтвом. Не менш суперечний автор Ернст Нольте, слідуючи класичної німецької філософської традиції, розглядав історію як рух ідей. Марксистська історіографія, представлена на заході, зокрема, роботами Хобсбаума і Дойчера, ставить метою підтвердження філософських ідей Карла Маркса. Їх опоненти, що представляють антикомуністичну історіографію, такі як Пайпс і Конквест, пропонують інтерпретацію історії протилежну марксистської. Існує також велика історіографія з точки зору фемінізму. Ряд постмодерністських філософів презентизму взагалі заперечує можливість неупередженої інтерпретації історії та існування в ній наукової методології. Останнім часом все більшої сили починає набирати кліодінаміка — математичне моделювання історичних процесів. Соціальний філософ, дослідник людської діяльності (праксеології) Людвіг фон Мізес (1881-1973) у своїй головні праці "Людська діяльність: Трактат з економічної теорії" вводить поняття "ідеального типу" для історичних досліджень: "Критерієм, з точки зору якого історія впорядковує і сортує нескінченну різноманітність подій, є їх значення. Єдиний принцип, який вона застосовує для систематизації своїх об'єктів людей, ідей, інститутів, соціальних спільнот і артефактів, - рівнозначність. Відповідно до ступеня рівнозначності вона групує елементи в ідеальні типи. ... Ідеальні типи це специфічні поняття, що застосовуються в історичному дослідженні і в поданні його результатів. Це концепції розуміння. Як такі вони докорінно відрізняються від праксиологических категорій і понять й від понять природничих наук. Ідеальний тип не є родовим поняттям, оскільки його опис не вказує на ознаку, присутність якого ясно і недвозначно визначає приналежність до даного класу. Ідеальний тип не можна визначити; він повинен задаватися перерахуванням тих ознак, наявність яких, власне кажучи, визначає, чи зустрівся нам в даному конкретному випадку зразок, що належить до оскільки він розглядався ідеального типу. Особливістю ідеального типу є те, що не всі його ознаки повинні бути в наявності в кожному конкретному прикладі. Питання у тому, чи перешкоджає відсутність деяких характеристик включенню конкретного зразка в даний ідеальний тип, залежить від розуміння оцінки значущості. Сам ідеальний тип є результат розуміння мотивів, ідей, цілей діючих індивідів і вживаних ними засобів". Осягнення закономірностей історичних процесів На початку XIX століття засновник позитивізму Огюст Конт обіцяв довести, що «існують закони розвитку суспільства, настільки ж певні, як і закони падіння каменя». Але встановити закони історії було не так просто. Коли німецький історик Карл Лампрехт спробував відстоювати точку зору Конта, то Едуард Меєр, інший німецький історик, відповів, що протягом багаторічних досліджень йому не вдалося відкрити жодного історичного закону і він не чув, щоб це вдалося іншим. Макс Вебер вважав безглуздими спроби пошуку історичних закономірностей. Філософ Карл Ясперс писав: «Історія має глибокий зміст. Але він недоступний людському розумінню». Едвард Хьюлетт Карр стверджував, що на Заході більше не говорять про «історичні закони», що саме слово «причина» вийшло з моди. При цьому заперечення причинної обумовленості подій минулого ставило під сумнів право історії вважатися наукою. Так, філософ Бертран Рассел казав: «Історія — ще не наука. Її можна змусити здаватися наукою лише за допомогою фальсифікацій і замовчувань». Соціолог Еміль Дюркгейм говорив: «Історія може вважатися наукою лише в тій мірі, в якій вона пояснює світ». На осягнення законів історії претендував марксизм, який висунув теорію суспільно-економічних формацій і стверджував, що розвиток продуктивних сил призводить до зміни виробничих відносин, які й визначають сутність кожної формації. Але цей підхід не дозволяє пояснити глибокі відмінності між характером розвитку суспільних відносин у різних народів. Герберт Спенсер і Освальд Шпенглер розглядали людські суспільства як подоби біологічних організмів, які народжуються, живуть і вмирають. Арнольд Тойнбі виконав колосальну роботу, описавши в 12 томах історію 21 цивілізації (перший том цієї праці вийшов у світ в 1934 році). Він намагався порівнювати розвиток цих цивілізацій і прийшов до висновку, що цивілізація народжується як «відповідь» конкретного суспільства на «виклик» з боку природи або інших товариств. «Викликом» могло бути перенаселення, вторгнення зовнішніх ворогів чи інша подія, що ставить під загрозу існування суспільства, а «відповіддю» — соціальна організація або технічні нововведення, що дозволяють суспільству вижити. У середині XX століття найбільш популярною теоретичною концепцією історичного розвитку стала теорія модернізації. За визначенням одного з творців цієї теорії, Сирила Блека, модернізація — це процес адаптації традиційного суспільства до нових умов, породженим промисловою революцією. Важливим джерелом осмислення історичних аспектів людської діяльності стала праксеологія, розвиток якої пов'язують з роботами Людвіга фон Мізеса (1881-1973), зокрема з його основною роботою «Людська діяльність: Трактат з економічної теорії» (1949). Питання про поширення різних суспільних систем багато в чому зводилося до проблеми поширення технічних інновацій, культурної дифузії. Найбільш чітко ідеї диффузіонізма були сформульовані у так званій теорії культурних кіл. Її автори Фрідріх Ратцель, Лео Фробениус і Фріц Гребнер вважали, що подібні явища в культурі різних народів пояснюються походженням цих явищ з одного центру, що найважливіші елементи людської культури з'являються лише одного разу і лише в одному місці. Вони дають народу-першовідкривачу вирішальну перевагу перед іншими народами. У 1963 році Вільям Макніл, один з учнів Тойнбі, опублікував монографію «Сходження Заходу». Він детально описав фундаментальні відкриття давнини і Середніх віків, які викликали радикальні зміни в суспільній структурі. Але ця концепція не давала відповіді на питання про причини катастрофічних криз, які час від часу осягали різні країни. Німецький економіст Вільгельм Абель, зіставивши динаміку чисельності населення Європи з динамікою цін, прийшов до висновку, що картина циклічного розвитку економіки з XII століття аж до промислової революції в цілому відповідає теорії мальтузіанства. Спеціальні історичні дисципліни Архонтологія — наукова дисципліна, яка вивчає історію посад у державних, міжнародних, політичних, релігійних та інших громадських структурах. Об'єктом вивчення є хронологія, послідовність змін посадовців, їхні біографії та інші дані. Археологія — самостійна історична наука, яка вивчає побут, матеріальну культуру людей минулих епох за археологічними знахідками (артефактами). Архівістика — наука про методи роботи з архівами (про історичні і сьогоднішні прийоми збирання, зберігання, опрацювання і опублікування). Архівознавство — спеціальна історична наука, яка вивчає історію розвитку архівної справи. Боністика — спеціальна історична дисципліна, що вивчає грошові паперові знаки, банкноти, цінні папери, векселі. Вексилологія — наука про стяги, прапори, хоругви та інші предмети історичної символіки. Генеалогія — родознавство, спеціальна історична дисципліна, що вивчає: 1) історію родів; 2) родословну якоїсь людини. Генеалогія пов'язана з такими суміжними науками, як геральдика, дипломатика, євґеніка, історія та інші Геральдика — наука, що вивчає герби, кольорові емблеми, які належать особам, родам чи спільнотам. Джерелознавство — це наука про історичні джерела; теорія і практика їх використання в історичних дослідженнях. Дендрохронологія — порівняно нова наука, методи якої лежать на межі з біологією, археологією і і метеорологією. Її методи уможливлюють датування артефакту (археологічної знахідки) на основі підрахування кількості і товщини кілець деревини. Товщина шару залежить від метеорологічних чинників даного року. Також можна дослідити, наприклад чи був даний рік врожайний. В посушливі роки кільця формувалися дуже тонкі. Дипломатика — наука, яка досліджує документи з точки зору наукової критики, тобто визначає придатність знайдених документів до історичного дослідження. Вона покликана для викриття фальшивки, а також встановити юридичну процедуру при оформленні документів. Епіграфіка — наука про увічнення написів, скажімо на пам'ятниках, будинках, надгробках, меморіальних таблицях, а також на прапорах, хоругвах. Історична бібліографія — наука про опубліковані джерела (манускрипти і передруки) Бібліографія — наука про бібліографічні записи — замітки для каталогізації списку книг і джерел. Історична хронологія — одна із спеціальних історичних дисциплін, наука про методи обліку часу, системи датування(види календарів). Історична демографія — наука про демографію населення, яка лічить популяцію людей в різних місцевостях і епохах. Історична географія — наука, яка розглядає географічне середовище в історичній перспективі, або вказує на історичні зміни в даному регіоні, займається реконструкцією адміністративного поділу, природного середовища, культури, господарювання (економічна історія) i політики(політична історія) того чи іншого регіону. Історична картографія — наука, яка займається історичними картами і методами їх виробництва. Кодикологія — допоміжна медієвістиці і палеографії наука, що вивчає рукописи, які записані в кодексах, грамотах і книгах ще до епохи друкарства. Криптографія — наука про розшифрування закодованих текстів, тісно пов'язана з дипломатикою, історією міжнародних відносин і дипломатією. Неографія — розділ палеографії, який вивчає письмо після відкриття друку. Нумізматика — наука, що вивчає старовинні монети та медалі. Фундаментальна для економічної, політичної історії, відіграє важливу роль у археологічному датуванні. Палеографія — історико-філологічна дисципліна, об'єктом дослідження якої є історія письма, його еволюція (переважно на основі давніх пам'яток) та характерні особливості (графічні форми знаків і літер, пропорції та конфігурації їхніх складових частин; місце і частота вживання окр. літер; видів скорочень; шрифтів та ін.) на певних етапах розвитку, вивчення систем тайнопису (криптографії), особливостей оздоблення рукописів і написів (зокрема, орнаментів, мініатюр). Звичайно палеографія вивчає системи літочислення, а також предмети, пов'язані з письмом (матеріали, на які нанесено текст, зокрема пергамен, тканини, берест, папір і філіграні на ньому; знаряддя писання; барвники, зокрема чорнила, за допомогою яких написано чи оздоблено текст; форми оправ книжок тощо). Папірологія — наука про рукописи записані на папірусі. Пресознавство — наука про часописи і періодичні видання. Сфрагістика — наука про печатки і штемпелі. Тісно пов'язана з геральдикою. Фалеристика — наука про медалі, ордени та інші відзнаки. Просопографія — наука, що досліджує особу. Розділи історії Мікроісторія Макроісторія Історичне краєзнавство Політична історія Економічна історія Історична антропологія — галузь історичної науки, для якої головним об'єктом дослідження є людина, зокрема її історичні та етнічні типи, а не окремі історичні події та процеси. Історія науки Історія мистецтва Історія релігії Історія держави і права Історія політичних теорій Воєнна історія Історія дипломатії Історія побуту і матеріальної культури Історія медицини Усна історія Історія гірничої справи Розділи історії за періодизацією Історія стародавнього світу, яка поділяється на Історію первісного суспільства, Історію Стародавнього Сходу та Історію Стародавніх Греції і Риму. Історія Середніх віків або Медієвістика від падіння Західної Римської Імперії у 476 р. до відкриття Америки Колумбом у 1492 р. (за новою періодизацією) або до закінчення Тридцятирічної війни у 1648 р. Нова історія від дати відкриття Х. Колумбом Америки у 1492 р. до початку Першої світової війни — 1914 р. Новітня історія (1914 р. — до наших днів) (за радянською періодизацією — від закінчення Першої світової війни до сьогодні). Проте слід зазначити, що західна історіографія не виділяє поняття «Нова історія» і «Новітня історія». Виділяється період «Modern history» («Сучасна історія») від 1492 до наших днів. Див. також Загальна історія Історична наука в Україні Історія України Історія українського війська Історія української мови Історія Києва Історія української гривні Історія США Історія Німеччини Історія Франції Історія Великої Британії Історія Японії Історія Канади Історія Іспанії Історія Італії Історія Російської Федерації Історія Південної Америки Гендерна історія Примітки Джерела Література Ґеродот. Кантата Мельпомена Стельмах С. Парадигми історичної думки у ХХ столітті. «Політична думка», 1997, No 4 Історична наука: термінологічний і понятійний довідник: навч. посіб. / В. М. Литвин, В. І. Гусєв, А. Г. Слюсаренко. — К. : Вища шк., 2002. — 430 с. Коваль М. К. Історична наука і формування світогляду людини. — К.: Вид-во АН УРСР, 1963. — 38 с. Потульницький В. А. Українська та світова історична наука: Рефлексії на межі століть (2) // Український історичний журнал. — 2000. — No 2. — С. 27-47. Суспільні науки