text: Оле́г Васи́льович Корку́шко (19 лютого 1929) — український учений-терапевт і геронтолог, доктор медичних наук (1969), професор, академік НАМН України (1994), член-кореспондент НАН України (1992), член-кореспондент РАМН, Заслужений діяч науки і техніки України, лауреат Державних премій УРСР (1984) та України (1997, 2003). Премії та нагороди 1984 — Лауреат Державної премії УРСР в галузі науки і техніки 1994 — Премія імені С. П. Боткіна РАМН (спільно з Д. Ф. Чеботарьовим та Л. Г. Калиновською, за монографію «Гериатрия в терапевтической практике») 1995 — Премія НАН України імені М. Д. Стражеска (спільно з Д. Ф. Чеботарьовим та О. Г. Калиновською, за монографію «Гериатрия в терапевтической практике») 1997 — Лауреат Державної премії України в галузі науки і техніки 2003 — Лауреат Державної премії України в галузі науки і техніки 2010 — Премія НАН України імені Д. Ф. Чеботарьова (спільно з В. Х. Хавінсоном та В. Б. Шатилом, за монографію «Пинеальная железа: пути коррекции при старении») Наукові праці «Клиническая кардиология в гериатрии» (1980); «Гипоксия и старение» (1980); «Сердечно-сосудистая система и возраст» (1983); «Неспецифические заболевания легких в гериатрической практике» (1984); «Система свертывания крови при старении» (1988); «Гериатрия в терапевтической практике» (1993); «Пинеальная железа: пути коррекции при старении» (2006); «Факторы риска и подходы к профилактике ускоренного старения» (2008); «Состояние автономной регуляции сердечно-сосудистой системы при инсулинорезистентности и нарушении толерантности к углеводам у практически здоровых людей старше 60 лет» (2010). Примітки Посилання Коркушко Олег Васильович Заслужені діячі науки і техніки України Українські геронтологи Члени-кореспонденти НАН України Доктори медичних наук України Лауреати премії НАН України імені Д. Ф. Чеботарьова


source: wikipedia

text: Події 11 лютого — ухвалено конституцію Японії, згідно з якою створено двопалатний парламент, але верховна влада залишилася за імператором 6 травня — 31 жовтня — Всесвітня виставка у Парижі 12 липня — У Російській імперії введено посаду Земського начальника. 15 листопада — У Бразилії внаслідок військового перевороту повалено імператора Педру ІІ. Країну оголошено республікою. Наука Виготовлення еталону кілограма. Сванте Арреніус сформулював активаційний закон температурної залежності швидкості протікання хімічних реакцій. Народились Дивись також :Категорія:Народились 1889 9 січня — Персі Джон Даніелл, британський математик, який розробив узагальнену теорію інтегрування та диференціювання 17 січня — Аль Капоне, американський гангстер 20 лютого — Ревуцький Лев Миколайович (1889-1977), український композитор, педагог, громадський діяч 12 березня — Ніжинський Вацлав Фомич, російський артист балету, балетмейстер, хореограф 19 березня — Борис Петрович Герасимович, український астрофізик (розстріляний 1937) 21 березня — Вертинський Олександр Миколайович, російський естрадний співак, поет, композитор 16 квітня — Чарльз Спенсер Чаплін, англійський актор, режисер, сценарист 20 квітня — Адольф Гітлер, німецький політичний і військовий діяч, фюрер Націонал-соціалістичної партії (1921-1945 рр.) 28 квітня — Антоніу Салазар, португальський диктатор (1938-1968) 25 травня — Сікорський Ігор Іванович, американський авіаконструктор українського походження 23 червня — Анна Ахматова, російська поетеса 5 липня — Жан Кокто, французький режисер, письменник, актор, художник, кінорежисер 17 липня — Ерл Стенлі Гарднер, американський письменник 30 липня — Зворикін Володимир Кузьмич, американський вчений-винахідник російського походження 26 вересня — Мартін Хайдегер, німецький філософ-екзістенціаліст 13 листопада — Остап Вишня український письменник 20 листопада — Едвін Габбл, американський астроном Померли Див. також :Категорія:Померли 1889'' 1880-ті


text: Події 27 березня — на острові Тенерифе (Канарські острови) сталося зіткнення між двома Боїнгами 747, які належали KLM та PanAm. Загинуло 583 чоловік, це була найжахливіша катастрофа в історії авіації. 5 червня — у продажу з'явився перший персональний комп'ютер Apple II. 5 вересня — запущено міжзірковий космічний зонд Вояджер-1. Наука Відкрито тау-лептон Вийшла друком 8-ма редакція американського підручника з внутрішніх хвороб Основи внутрішньої медицини за ред. Т. Гарісона. Народились див. також :Категорія:Народились 1977 1 січня Олена Кравець, українська комічна акторка. Костянтин Томільченко, український хореограф-постановник, танцюрист. 8 січня — Руслан Костишин, український футболіст, тренер. 13 січня — Орландо Блум, британський актор. 24 січня - Чад Герлі, американський підприємець, засновник і колишній генеральний директор популярного сайту обміну відео YouTube. 27 січня — Богдана Півненко, українська скрипалька. Донька художника Івана Марчука. 2 лютого — Шакіра, колумбійська співачка. 17 лютого — Юлія Льовочкіна, український політик, народний депутат України. 24 лютого — Флойд Мейвезер, непереможний американський боксер-професіонал. 25 лютого — Юлія Лорд, українська співачка. 26 лютого — Єгор Соболєв, український журналіст, політик. 15 березня — Оксана Гутцайт, українська журналістка, радіо- і телеведуча. 17 березня — EL Кравчук, український співак. 23 березня — Назарій Яремчук (молодший), український естрадний співак, композитор. 9 квітня — Дмитро Танкович, український та білоруський телеведучий. 14 квітня — Сара Мішель Геллар, американська акторка. 23 квітня - Джон Сіна, американський реслер, що виступає в WWE. 28 квітня — Наталія Бучинська, українська естрадна співачка. 4 травня - Євген Нікішин, російський та український чемпіон Вищої ліги КВН, актор, теле- і радіоведучий. 18 травня — Камалія, українська співачка. 19 травня — Наталія Орейро, уругвайська і аргентинська співачка, акторка та модель. 27 травня — Ольга Бура, українська телеведуча та модель (пом. в 2004). 18 червня — Олександр Косирін, український футболіст. 1 липня — Лів Тайлер, американська акторка. 14 липня — Вікторія, принцеса Швеції. 4 серпня — Андрій Мацола, український підприємець, пивовар, меценат і громадський діяч. 6 серпня — Павло Шилько, український радіо- та телеведучий. 17 серпня — Тьєррі Анрі, французький футболіст. 18 серпня — Андрій Дериземля, український біатлоніст. 21 серпня — Анна Плетньова, російська співачка. 29 серпня — Наталія Юсупова, світська особа, волонтер, підприємець. 6 вересня — Максим Соколюк, український громадсько-політичний діяч. Голова Державної міграційної служби України. 12 вересня — Геннадій Зубов, український футболіст. 15 вересня - Том Гарді, британський актор театру та кіно. 19 вересня Лідія Таран, українська телеведуча. Валерій Гончаров, український гімнаст, олімпійський чемпіон. 3 жовтня — Ларсон, український діяч шоу-бізнесу, співак і волонтер (пом. в 2015). 12 жовтня — Олександр Береш, український гімнаст, призер Олімпійських ігор. 15 жовтня — Давид Трезеге, французький футболіст. 23 жовтня — Вікторія Сюмар, українська журналістка, політик, народний депутат України. 25 жовтня — Катерина Серебрянська, українська гімнастка. 16 листопада — Оксана Баюл, українська фігуристка. 27 листопада — Оксана Хвостенко, українська біатлоністка. 6 грудня — Олексій Каспрук, український політик, міський голова Чернівців. 12 грудня - Свєтлаков Сергій, російський комедійний актор, сценарист, телеведучий. 20 грудня — Ірина Горова, український продюсер. 21 грудня — Емманюель Макрон, французький державний діяч, політик. 25-й Президент Франції. 24 грудня — Ніколо Петраш, український композитор. 29 грудня — Андрій Котельник, український боксер. Призер Олімпійських ігор. 31 грудня — Дональд Трамп-молодший, американський бізнесмен. Померли Дивись також :Категорія:Померли 1977 30 березня — Ревуцький Лев Миколайович, композитор, педагог, музичний і громадський діяч (*1889) 30 травня — Пол Дезмонд, американський джазовий альт-саксофоніст і композитор 3 червня — Роберто Росселліні- італійський кінорежисер, чоловік Інгрід Бергман, батько Ізабелли Росселліні. 5 червня — Сліпі Джон Естес (справжнє ім'я Джон Адам Естес), американський блюзовий музикант (нар. 1899). 30 грудня — Сент-Луїс Джиммі Оден (справжнє ім'я Джеймс Берк Оден), американський блюзовий співак і автор пісень (нар. 1903) Нобелівська премія з фізики: Філіп Воррен Андерсон, Невілл Френсіс Мотт та Джон Ван Флек — «За фундаментальні теоретичні дослідження електронної структури магнітних і невпорядкованих систем» з хімії: Пригожин Ілля Романович — «За роботи по термодинаміці необоротних процесів, особливо за теорію диссипативних структур» фізіології:Роже Гіймен та Шаллі Ендрю Віктор — «За відкриття, пов'язані з секрецією пептидних гормонів мозку»; Розалін Сасмен Ялоу — «За розвиток радіоімунних методів визначення пептидних гормонів» з економіки:Бертіл Олін та Джеймс Мід — «За внесок в теорію міжнародної торгівлі і міжнародного руху капіталу» з літератури:Вісенте Алейксандре Нобелівська премія миру: Міжнародна амністія — «За захист людської гідності від тортур, насильства і розпаду» Державна Премія УРСР імені Тараса Шевченка Рик Яків Йосипович Державна премія УРСР у галузі науки і техніки Березанська Софія Станіславівна Панасюк Володимир Васильович Див. також 1977 у відеоіграх 1977 у кіно 1977 у літературі 1977 у музиці 1977 у футболі 1977 у хокеї з шайбою 1970-ті


text: Левко́ Реву́цький — український композитор, педагог, музичний і громадський діяч. Доктор мистецтвознавства (1941), академік АН УРСР (1957), заслужений діяч мистецтв УРСР (1941), народний артист СРСР (1944), Герой Соціалістичної Праці (1969), лауреат Державної премії СРСР (1941), Державної премії УРСР імені Т. Г. Шевченка (1966). Депутат Верховної Ради УРСР 2—5-го скликань. Біографія Народився року в с. Іржавець в родині почесного громадянина. Батько — Микола Гаврилович мав непоганого баса та інколи співав дещо з репертуару для цього голосу та грав на скрипці під акомпанемент дружини; мати — Олександра Дмитрівна (до шлюбу Канєвська) (1844, Київ — 1906) — до одруження шкільна вчителька в селі Іржавець, фольклористка. Вільно володіла французькою та німецькою мовами, набула музичну освіту в пансіоні для панночок села Римарівців Гадяцького повіту в німецького вчителя Блюмеля. Грала на фортепіано (виконувала твори Шопена, сонати Бетховена), збирала місцевий пісенний фольклор. У 1880 році взяла шлюб із Миколою Гавриловичем Ревуцьким. Листувалася з Л. Толстим щодо організації навчання у сільській школі. Ці матеріали у 1930 році передано Дмитром Миколайовичем Ревуцьким до музею «Ясна Поляна». Коли Лев Толстой був у Бахмачі в маєтку художника Миколи Ге, відбулося їхнє особисте знайомство. Дід, материн батько, Дмитро Кіндратович Канєвський, військовий, вийшов у відставку в чині штабс-ротмістра Харківського уланського полку, оселився в Іржавці. Ранні роки За спогадами самого композитора, у чотири роки він вивчив ноти, у нього проявився абсолютний слух, за що його жартома прозвали Камертоном, з п'яти років розпочав грати на фортепіано. З 1898 року Ревуцький з своїм старшим братом Дмитром навчався у Прилуцькій гімназії. В ці роки він знайомиться із шедеврами світової та української літератури, зокрема під час концертів Ревуцький виступав із читанням уривків із «Євгенія Онєгіна» Пушкіна. 1903 року був зарахований до київської приватної гімназії Готліба Валькера та, одночасно, до музичної школи Миколи Тутковського. Там він навчається грі на фортепіано у М. Лисенка. Закінчив Музично-драматичну школу Миколи Лисенка. З 1907 року студіював право в Київському університеті. З того часу походять його перші твори для фортепіано: соната, прелюдії, вальси і концерт для фортепіано з оркестром. У 1913—1916 роках вчився композиції у Київській консерваторії в класі композиції Р. Ґлієра та класі фортепіано у С. Короткевича і Г. Ходоровського. 1916 року Ревуцький паралельно закінчує консерваторію та Київський університет (факультет права). Лев Миколайович, хоч здобув освіту в духовній семінарії, священником не працював: був сільським учителем. За дорученням земства проводив постійні спостереження на метеорологічному пункті, систематично готував різні діаграми й статистичні дані. Довоєнні роки У 1916—1918 роках перебував в армії, у 1919—1924 роках викладав у школі і керував сільськими хорами в Іржавці і Прилуках. В цей період була написана кантата «Хустина». З 1924 року у Києві, викладач Музично-драматичного інституту імені Миколи Лисенка, з 1933 року — завідувач кафедри композиції і теорії музики Київської консерваторії, з 1935 року — професор. Гостро критикований за фортепіанний концерт (1934), Ревуцький обмежив свою композиторську творчість, зосередившись майже винятково на професорській діяльності, редагуванні раніше написаних творів та громадській діяльності у Спілці радянських композиторів України. Він — член оргбюро Спілки радянських композиторів України (1932—1939), оргкомітету СК СРСР (1939—1948), голова правління Спілки радянських композиторів України (1944—1948). Повоєнні роки Під час другої світової війни був керівником кафедри композиції, теорії та історії музики Ташкентської державної консерваторії Узбецької РСР. По закінченню війни повернувся до Києва і продовжував викладати до 1960 року (серед учнів: Ігор Хуторянський. Обирався депутатом Верховної Ради України ряду скликань. На 1950-ті роки припадає величезна робота з редагування та підготовки до друку творів М. Лисенка, яку було успішно виконано. У лютому 1969 року у зв'язку з 80-річчям від дня народження та за визначні творчі заслуги Лев Миколайович Ревуцький був удостоєний звання Героя Соціалістичної Праці. Помер 30 березня 1977 року, похований на Байковому кладовищі у Києві. Музична творчість Левка Ревуцького Ревуцький-автор творів великих музичних форм: соната для фортепіано, дві симфонії (друга на теми українських народних пісень 1926, у новій редакції 1940, один з найкращих творів Ревуцького), два концерти для фортепіано. Ці твори написані з тонким знанням виконавчого апарату, одні з перших в українській музичній літературі. Також у творах менших форм (фортепіанні прелюдії, твори для скрипки й віолончелі з фортепіано) Ревуцький дуже оригінальний свіжістю музичної мови й технічними прийомами. Серед вокальних творів відзначається кантата «Хустина», як і прекрасні обробки народних пісень для голосу з фортепіано, в яких особливо цікаві фортепіанні партії, трактовані наскрізь самостійно (окремі збірники «Галицькі пісні», «Сонечко», «Козацькі та історичні пісні»). Лев Миколайович Ревуцький творчо розвинув методи Лисенка й Леонтовича, які полягали у нерозривному злитті музичного фольклору з досягненнями гармонічного мислення кінця XIX століття. Він збагатив українську музику індивідуальними стилістичними знахідками. Композиторський стиль Л. Ревуцького формувався на основі глибокого й всебічного пізнання національного народного мелосу та перетворення традицій сучасної професійної музики. Творам митця притаманна життєствердна настроєність, ліризм, стриманість, широта і багатство емоцій. Розмірена, виразна мелодика поєднується з напруженою складною гармонікою. Л. Ревуцький розкривав дійсність і в лірико-драматичному, і в лірико-епічному ключах. Його творчість увійшла до золотого фонду української класики (Друга симфонія і фортепіанний концерт — перші значні твори цих жанрів в українській музиці). Значний внесок Л. Ревуцький зробив і в розвиток жанру обробки народних пісень. У його творчій спадщині близько 120 оригінальних обробок. Значення творчої діяльності Левка Ревуцького Разом з Б. Лятошинським Ревуцький вважається найвпливовішим діячем української музичної культури своєї епохи. Випускниками його класу були М. Дремлюга, В. Гомоляка, О. Андреєва, Г. Жуковський, Г. Майборода і П. Майборода, В. Кирейко, А. Филипенко, С. Жданов, А. Коломієць, О. Зноско-Боровський, Л. Левитова, Г. Мірецький, В. Рождественський, Л. Грабовський та ін. Ревуцький багато зробив для популяризації творчості М. Лисенка. Був редактором 20-томного зібрання творів М. Лисенка, здійснив фундаментальну редакцію опери «Тарас Бульба». Також Л. Ревуцьким здійснена редакція Фортепіанного концерту В. Косенка. Вшанування Ім'я Ревуцького носять музичні колективи і заклади, зокрема Муніципальна академічна чоловіча хорова капела імені Л. Ревуцького, музичне училище в Чернігові, загальноосвітня школа в с. Іржавці, дитяча музична школа No 5 у м. Києві, пароплав на р. Дніпро. На честь Л. М. Ревуцького названо вулиці у Києві та Львові. Щорічно наприкінці лютого Міністерство культури України присуджує дві Премії імені Левка Ревуцького за композиторську творчість і концертно-виконавське мистецтво. У селі Іржавець функціонує Музей-садиба Левка та Дмитра Ревуцьких. Творчий внесок Вокально-симфонічні твори кантата-поема «Хустина» (сл. Т. Шевченка, 1923, 2-га ред. 1944); «Ода пісні» (сл. М. Рильського, 1956); «Зима» (сл. О. Олеся, 1924); для голосу з оркестром «Монолог Тараса Бульби» (сл. М. Рильського за повістю М. Гоголя, 1956); чотири укр. нар. пісні — «Червона ружа», «Їхав козак» (1928), «Та ой крикнули журавлі», «Чуєш, брате мій» (1959) та ін.; для симфонічного оркестру Симфонія No 1, ч.1-ша і 3-тя (1916—1920, 2-га ред. 1-ї ч., 1957); Симфонія No 2 (1927, 2-га ред. 1940); Козачок (1936); Увертюра до опери «Тарас Бульба» М. Лисенка (1952); для фортепіано з оркестром Концерт (1934, остання ред. 1963); камерні ансамблі Інтермецо для скрипки і фортепіано (1955); Балада для віолончелі і фортепіано; для фортепіано Соната, 7 прелюдій, етюди, пісня, гумореска, канон, вальс, 2 етюди, дит. п'єси, транскрипції; для голосу з фортепіано «Ну розкажи ж» (сл. Хоменка, 1923); «Дума про трьох вітрів» (сл. П. Тичини, 1925); «Де тії слова» (сл. О. Олеся); «Проса покошено» (сл. М. Рильського); «Тиша» (сл. власні) та ін.; для хору без супроводу — «На ріках круг Вавілона», «У перетику ходила», «Ой чого ти почорніло» (всі на сл. Т. Шевченка) та ін.; для хору з фортепіано п'ять укр. нар. пісень; три веснянки; хори для дітей та юнацтва та ін. обробки народних пісень (понад 120), зокрема: цикли для голосу і фортепіано — «Козацькі пісні» (1925), «Галицькі пісні» (1926), «Пісні для низькою голосу» (1925—1927), «Пісні для середнього голосу»(1925—1943), «Пісні для високого голосу» (1925—1947); для мішаного хору — «На кладочці умивалася», «Дід іде», «Їхав стрілець на війноньку», «Єврейські народні пісні» (1934), «Балкарські нар. пісні» (1934) та ін.; збірки обробок українських народних пісень для дітей «Сонечко» (1925); пісні — «Із-за гір та з-за високих» (сл. М. Рильського) та ін.; Інше музика до театральних вистав, кінофільмів («Земля», «Степові пісні»), радіопередач; редакція 1-ї ч. Концерту для фп. з орк. В. Косенка; фундаментальна ред. та доповнення рядом номерів опери «Тарас Бульба» М. Лисенка Літературні праці Автобіографічні записки // Рад. музика. — 1939. — No 1; Виховання композиторської молоді // Мистецтво. — 1956. — No 1; Струни Лисенка живі // Мистецтво. — 1967. — No 4 та ін. Родина Син — Євген Ревуцький, учасник другої світової війни, був важко поранений, перебував на межі смерті, згодом — доктор медичних наук. Брат — Дмитро Ревуцький, український музикознавець, фольклорист і музичний діяч. Племінник — Валер'ян Ревуцький, український театрознавець, педагог і театральний критик. Родич (двоюрідний брат Ганни Павлівни, бабусі Левка Ревуцького по матері) — Олекса Стороженко, український письменник, етнограф, драматург. Далекий родич (брат у п'ятих Левка Ревуцького) — Микола Стороженко, український історик літератури. Примітки Посилання Марко Роберт Стех, «Очима культури» No 87. Павло Сениця і Левко Ревуцький Композитор Ревуцький привіз дві кози до Києва // gazeta.ua Джерела Байковий некрополь: історичний фотоілюстрований довідник / В. Жадько. — : СПД Жадько В. О., 2004. — С. 161. — Бялик М. Л. Ревуцький. Риси творчості. — , 1963. Бялик М. Л. Н. Ревуцкий. — ., 1979. Герасимова-Персидська Н. Друга симфонія Л. Ревуцького. — , 1963. Горюхіна Н. Симфонізм Л. Ревуцького. — , 1965. Кисельов Г. Л. М. Ревуцький. — , 1949. Клин В. Л. М. Ревуцький — композитор-піаніст. — , 1972. Кузик В. В. Ревуцький Лев Миколайович // Лев Миколайович Ревуцький / Зб., упор. В. Кузик. — , 2009. Лев Николаевич Ревуцкий. Статьи, воспоминания / Сост. В. Кузик. — ., 1989. Лісецький С. Л. М. Ревуцький. — , 1989. . Некрополь на Байковій горі: літературно-публіцистичне видання / В. Жадько. — : Фенікс, 2008. — С. 121—124, 168, 169, 268. — Поставна А. Становлення творчого методу Л. Ревуцького. — , 1978. Ревуцький Д. М. Микола Лисенко. Повернення першоджерел / вступ. ст., упор. текстів, іл. матеріал, ан. покажч. В. В. Кузик. — : Муз. Україна, 2003. — С. 13, 15. Український некрополь: історичний науковий довідник / В. Жадько. — : СПД Жадько В. О., 2005. — С. 274. — Черкащина: універсальна енциклопедія / В. Жадько; ред. О. Лук'янчук. — : Експрес-Поліграф, 2010. — С. 742—743. — Шеффер Т. Л. М. Ревуцький. — , 1958. </div> Члени Спілки композиторів СРСР Українські композитори Випускники Музично-драматичної школи Миколи Лисенка Дійсні члени НАН України Випускники Київської консерваторії Випускники Київського університету Уродженці Полтавської губернії Заслужені діячі мистецтв УРСР Люди, на честь яких названо вулиці Викладачі Державного музично-драматичного інституту імені М. В. Лисенка Депутати Верховної Ради УРСР 2-го скликання Депутати Верховної Ради УРСР 3-го скликання Депутати Верховної Ради УРСР 4-го скликання Депутати Верховної Ради УРСР 5-го скликання Науковці Інституту української наукової мови


text: Фразеологія (від грецького phrasis — вираження, logos — вчення) — розділ мовознавства, у якому вивчаються лексично неподільні поєднання слів. Фразеологією називають також сукупність властивих мові усталених зворотів і висловів. Об'єктом дослідження фразеології як розділу мовознавства є стійкі вислови, їх семантика, структура, походження, роль у мові, взаємозв'язок із іншими мовними одиницями, зокрема словом і реченням. Фразеологія — сукупність зворотів і висловів (словосполучень, речень), фразеологізмів, властивих тій чи іншій мові. Одиниця фразеологічної системи називається фразеологізмом (лексико-граматична єдність двох і більше граматично оформлених компонентів). Особливості фразеологізму: Лексичне значення виражається сполученням кількох слів, значення фразеологізму єдине. Постійне відтворювання одного й того самого компонентного складу. Характеризуються стійкістю граматичних категорій. Слова у складі фразеологізмів мають часто переносне значення. Контекстуальна обумовленість вживання. Фразеологічні зрощення — стійкі, неподільні словосполучення, зміст яких не виводиться із значень слів, що входять до фразеологізму: дати драла, врізати дуба. Фразеологічні єдності — семантично неподільні й цілісні, але в них семантика частково мотивована значенням слів, що становлять фразеологізм. Єдності не мають такого міцного поєднання, як зрощення: зітерти (розтерти, стерти) на порох (зітерти в порох, на прах). Фразеологічні сполучення — такі стійкі мовні звороти, у яких один із компонентів має самостійне значення, що конкретизується в постійному зв'язку з іншими словами: нічого в рот не брати (нічого не їсти), брати рушник (свататися). Класифікація фразеологічних одиниць В основі вітчизняної концепції класифікації ФО лежить семантична класифікація, яку запропонував російський мовознавець В. В. Виноградов. Він виділив три типи ФО: фразеологічні зрощення, фразеологічні єдності і фразеологічні сполучення. Фразеологічні зрощення — семантично неподільні ФО, у яких цілісне значення невмотивоване, тобто не випливає зі значень компонентів (бити байдики, точити ляси, собаку з'їсти). Фразеологічні єдності — тематично неподільні одиниці, але цілісне значення їх певною мірою мотивоване значенням компонентів (тримати камінь за пазухою, не нюхати пороху, прикусити язика). Фразеологічні сполучення — це такі стійкі мовні звороти, які не є «безумовними семантичними одиницями», оскільки характеризуються складовими частинами. Одне слово у фразеологічному сполученні є стрижневим і не може бути замінене іншим, а ті слова, що його характеризують, допускають взаємну заміну чи підстановку (бере досада (зло, страх, жаль); порушити питання (справу, проблему); не сходити з язика (уст). Зберігши три основні типи фразеологічних одиниць, М.Шанський виділив четвертий тип — фразеологічні вирази, що об'єднують такі стійкі у своєму складі і часто вживані фразеологічні звороти, які є не тільки семантично подільними, але й складаються цілком із слів із вільним значенням: Не все те золото, що блищить; Вовків боятися — в ліс не ходити. Часто на позначення фразеологізмів можна почути термін ідіома (дехто з мовознавців співвідносить ідіоми зі зрощеннями і єдностями). Власне «Словник лінгвістичних термінів» (Д. І. Ганич, І. С. Олійник) пояснює цей термін так — стійкий неподільний зворот мови, що виражає єдине поняття, зміст якого не визначається змістом його складових елементів: байдики бити. Фразеологія та українська література В українській літературі (художній стиль) роль фразеологізмів полягає в тому, що слова та образи, персонажі набувають певного стилістичного забарвлення, авторської індивідуальності. « — Я люблю, щоб дівчина була трохи бриклива, щоб мала серце з перцем, — сказав Карпо.»; «— В Семигорах нема де і втопиться, бо в ставках старій жабі по коліна, — сказав Карпо» ; «— Олена кругла, як цибулька, повновида, як повний місяць; в неї щоки, мов яблука, зуби, як біла ріпа, коса, як праник, сама дівка здорова, як тур: як іде, то під нею аж земля стугонить» ; «Хотина як вигляне в вікно, то на вікно три дні собаки брешуть, а на виду в неї неначе чорт сім кіп гороху змолотив»; «— Гарна... мордою хоч пацюки бий; сама товста, як бодня, а шия, хоч обіддя гни» ; «Але як тільки вона трохи сердилась, з неї спадала та солодка луска, і вона лаялась і кричала на ввесь рот» ; « — Будеш ти в мене циганської халяндри скакати, а не я в тебе» («Кайдашева сім'я» Іван Нечуй-Левицький). «— Вилазь зараз же! Бо такого втру маку — тиждень чухатимешся!»; «Раз у раз злодійкувато озираємося — чи не заскочить нас зненацька дід, щоб нам'яти вуха» ; «Такого шелесту наробила — Ява не знав, куди й очі подіти. Стояв-стояв, червоний мов рак, а тоді як дав дриза — тільки п'ятами залопотів»; «Дулю з маком з тобою зробиш!» («Тореадори з Васюківки» Всеволод Нестайко). «—Скільки-то люду... пішло на казенні хліба, а дехто попхався аж туди, де Макар телят пасе» («Дурниця» Панас Мирний). Див. також Семантика фразеологізмів Ідіома Ідіоматика Кальки Лексика Джерела Джерела української фразеології Aphorisms, Expressions, and Sayings — (C) 1998—2005 Viktor Prysyazhnyuk (Prysjan). Афоризми, вислови відомих людей, прислів'я Лексико-граматична вербалізація жалю в сучасній українській мові Озарко, І. І. Література Матеріали до фразеологічного словника Центральної Слобожанщини (Харківщини) / А. А. Сагаровський ; [А. А. Сагаровський]. — Х. : ХНУ ім. В. Н. Каразіна, 2015. — 228 с. — Авт. вказан над вих. дан. — ISBN 966-285-164-9. Фразеологічна символіка: лінгвокультурологічний аспект: Моногр. / О. П. Левченко; Львів. регіон. ін-т держ. упр. Нац. акад. держ. упр. при Президентові України. — Львів, 2005. — 349 c. — (Моногр. сер.). — Бібліогр.: 300 назв. Посилання Лексикологія Надпопулярні статті


text: Лексикографія (від та — словник і — пишу), словникарство — розділ мовознавства, пов'язаний зі створенням словників та опрацюванням їх теоретичних задач. Відповідно до цього виділяють практичну й теоретичну лексикографію. Тісно пов'язана з лексикологією. Лексикографія виникла з практичних потреб пояснення незрозумілих слів, яке початково здійснювалося у вигляді глос (див. Глосографія), тобто тлумачення написів на берегах і в тексті рукописів книг. Завдання лексикографії Лексикографія займається словникарським кодифікуванням лексики якоїсь мови в цілому, зокрема її літературного різновиду (також лексики окремих авторів, див. словник мови письменника), чи в частинах близько (діалектні словники), чи ділянкових (термінологічні словники), в діахронному перекрої (історичні словники з простеженням розвитку форм і значень включених слів), з розглядом походження слів (етимологічні словники з розкриттям найдавнішої форми й значення та спорідненості з їх лексемами в інших мовах), з поданням сучасної правописно-наголосової норми слів (правописні й орфоепічні словники), їх уживання у стійких словосполученнях і фразеологізмах (фразеологічні словники) і стилістичного цінування (стилістичні словники); значення слів можуть подаватися тією самою мовою (тлумачні й енциклопедичні словники) або якимись іншими мовами (перекладні, дво- й кількамовні з поданням еквівалентів з інших мов). Енциклопедичні словники Енциклопедичні словники фіксують і пояснюють не слова, а пов'язані з тими чи іншими словами (як назвами відповідних явищ) відомості з різноманітних ділянок знання, мистецтв, виробництв, політичного життя тощо. Тому в енциклопедичних словниках зовсім не мають місця слова таких граматичних категорій, як займенники, вигуки, сполучники, частки; прислівники, дієслова та прикметники подаються у цих словниках лише тоді, коли вони термінологізувались, тобто вживаються для точного вираження спеціальних понять і означення спеціальних предметів. Є енциклопедичні словники загальні, або універсальні (тритомний «Український радянський енциклопедичний словник», 1986–1987 рр.) і галузеві, або спеціальні («Українська літературна енциклопедія», Т.1, 1988 р.). Основні філологічні словники Філологічні словники мають кілька основних типів і багато різновидів, але об'єктом описування в них завжди є саме слово. Залежно від типу й характеру філологічного словника, конкретне слово в ньому може розглядатися в одному чи в кількох аспектах, скажімо, з погляду походження чи функціонування протягом певного історичного періоду, правописання, вимови і т. д. Філологічні словники можуть бути одномовні, двомовні і багатомовні. Серед одномовних словників найважливішим типом є словник тлумачний. В ньому засобами рідної мови розкривається (витлумачується) значення слова, характеризуються його граматичні й стилістичні властивості, подаються типові словосполучення (речення) і фразеологічні звороти, де вживається слово у відповідному значенні («Словник української мови», Т 1-11, 1970–1980); Словник української мови в 20 томах). Словник етимологічний — лексикографічна праця, в якій з'ясовується походження слова: розкривається первісне значення, реконструюється найдавніша форма слова, вказується, чи слово запозичене, чи власне українське («Етимологічний словник української мови» у 7 томах). Словник асоціативний — словник, у якому представлені результати асоціативного експерименту. Статті в А. С. розташовують за алфавітом. Назвою статті в асоціативних словниках служать слова-стимули, після яких наводять викликані ними реакції в алфавітному порядку; реакції з однаковою частотністю упорядковують за алфавітом у межах відповідної групи (Бутенко Н. П. Словник асоціативних норм української мови. — Львів, 1979; Бутенко Н. П. Словник асоціативних означень іменників в українській мові. — Львів, 1989; Мартінек С. В. Український асоціативний словник: У 2 т. — Львів, 2007). Словник іншомовних слів — словник, у якому розкривається значення іншомовних слів, що ввійшли до лексичного складу рідної мови, і вказується, з якої мови вони засвоєні («Словник іншомовних слів», Довіра, 2000). Словник історичний — один з різновидів тлумачного словника, в якому подаються слова певної історичної епохи за даними писемних пам'яток, з'ясовується їх значення, наводяться ілюстрації («Словник староукраїнської мови XIV–XV ст.», Т 1-2, 1977–1978). Словник орфографічний — словник, який подає перелік слів у їх нормативному написанні. Словник орфоепічний — служить довідником правильної нормативної вимови і нормативного наголосу. Словник перекладний — словник, у якому реєстрове слово в різних його значеннях перекладається відповідниками іншої мови. Словник синонімів — у ньому подані ряди синонімів, що групуються навколо стрижневих слів, розташованих в алфавітному порядку. Словник термінологічний — словник, у якому подана система термінів певної галузі науки, виробництва, мистецтва. Українська лексикографія Література Нарис історії української лексикографії / А. Москаленко. – К. : Рад. шк. 1961. – 162 с. Сидні І. Лендау. Словники: мистецтво та ремесло лексикографії / Пер. з англ. Ольга Кочерга. — К.: К.І.С., 2012. — 480 с. (коротко про видання ) Українська лексикографія : історія, сучасність та комп’ютерні технології : навч. посіб. / В. В. Дубічинський – Х. : НТУ “ХПІ”, 2004. – 203 с. Українська лексикографія 1917 – поч. ХХІ ст. // Українська мова : енциклопедія. – К. : Вид-во “Укр. енц. ім. М. П. Бажана”, 2004. – С. 300–304. Посилання Лексикографія // Лексикологія Прикладна лінгвістика


text: «Ще не вмерла Україна» — урочиста пісня Михайла Вербицького на слова Павла Чубинського, основа Державного Гімну України. Існує в кількох версіях. Історія Як свідчать сучасники, восени 1862 року на одній із вечірок у Павла Чубинського сербські студенти, що навчалися в Київському університеті, співали патріотичну пісню, у якій згадувався цар Душан, а в приспіві були слова «срце бије и крв лије за своју слободу» (або «срб се бије и крв лије за своју слободу...»). Чубинському пісня дуже сподобалася, і він раптом подався в іншу кімнату, а через пів години вийшов звідти з готовим текстом пісні «Ще не вмерла Україна», яку тут же проспівали на сербський мотив. Деякі дослідники вважають, що на написання також вплинули мотиви мазурки , яка згодом стала польським гімном. «Мазурка Домбровського» на той час була популярною серед народів, що боролися за незалежність (уже за кілька місяців після написання вірша Чубинського почалося січневе повстання). Зокрема, на мотив цієї польської пісні словацький поет Само Томашек написав пісню «Гей, слов'яни», що була гімном Югославії у 1944—2003 роках. Інша відома версія цієї пісні — болгарська «Шуми Марица», яка стала гімном Болгарії у 1886—1944 роках. Усе це сталося у Києві на вулиці Великій Васильківській, 122, у домі купця Лазарєва, де автор квартирував (тепер на тім місці будинок номер 106). Поширення цього вірша серед українофільських гуртків, щойно об'єднаних у Громаду, сталося дуже швидко. 20 жовтня того ж року шеф жандармів князь Долгоруков дав розпорядження вислати Чубинського «за шкідливий вплив на розум простолюду» («за вредное влияние на умы простолюдинов») на проживання в Архангельську губернію під нагляд поліції. Перша публікація вірша Павла Чубинського — у львівському журналі «Мета», 1863, No 4. Отримавши поширення на Західній Україні, вірш не пройшов повз увагу релігійних діячів того часу. Один із них, отець Михайло (Вербицький), знаний композитор свого часу, захоплений віршем Павла Чубинського написав музику до нього. Уперше надрукований у 1863 році, з нотами — у 1865-му. Перше публічне виконання відбулося 10 березня 1865 у Перемишлі як завершальний номер концерту, присвяченого Тарасові Шевченку. На платівку вперше записаний у кельнському відділенні «Грамофону» в жовтні 1910 року у виконанні Модеста Менцинського. Уперше почав використовуватись як державний гімн у 1917 році. У Царській Росії пісня «Ще не вмерла Україна» вперше була опублікована 1908 р. в антології Украінська Муза. У 1917—1920 рр. «Ще не вмерла Україна» як єдиний державний гімн законодавче не був затверджений, використовувалися й інші гімни. 15 березня 1939 року «Ще не вмерла Україна» затверджений гімном Карпатської України. 6 березня 2003 р. Законом України «Про Державний Гімн України» затверджено текст Державного Гімну України в основу якого покладено пісню «Ще не вмерла Україна» на музику Михайла Вербицького із словами першого куплету та приспіву твору Павла Чубинського. У 1-й статті Закону зазначено: «Державним Гімном України є національний гімн на музику М.Вербицького зі словами першого куплету та приспіву П.Чубинського в такій редакції: „Ще не вмерла України і слава, і воля, Ще нам, браття молодії, усміхнеться доля. Згинуть наші воріженьки, як роса на сонці. Запануєм і ми, браття, у своїй сторонці. Приспів: Душу й тіло ми положим за нашу свободу, І покажем, що ми, браття, козацького роду“». Версії Оригінальний вірш (1862) Ще не вмерла Україна, І слава, і воля! Ще нам, браття-молодці, Усміхнеться доля! Згинуть наші вороги, Як роса на сонці; Запануєм, браття й ми У своїй сторонці. Приспів: : Душу, тіло ми положим За свою свободу І покажем, що ми браття Козацького роду. Гей-гей, браття миле, нумо Братися за діло! Гей-гей пора встати, пора Волю добувати! Наливайко, Залізняк І Тарас Трясило Кличуть нас із-за могил На святеє діло. Ізгадаймо славну смерть Лицарства-козацтва, Щоб не втратить марне нам Своєго юнацтва. Приспів. Ой, Богдане, Богдане, Славний наш гетьмане! Нащо віддав Україну Москалям поганим?! Щоб вернути її честь, Ляжем головами, Назовемся України Вірними синами! Приспів. Наші браття слав'яне Вже за зброю взялись; Не діжде ніхто, щоб ми Позаду зістались. Поєднаймось разом всі, Братчики-слав'яне: Нехай гинуть вороги, Най воля настане! Приспів. Пісня (1865) Ще не вмерла Украйна, І слава, і воля! Ще нам, браття-молодці, Усміхнеться доля! Згинуть наші вороги, Як роса на сонці; Запануєм, браття й ми У своїй сторонці. Приспів: : Душу, тіло ми положим За свою свободу І покажем, що ми браття Козацького роду. Гей-гей, браття миле, нумо Братися за діло! Гей-гей пора встати, пора Волю добувати! Наливайко, Залізняк І Тарас Трясило Кличуть нас із-за могил На святеє діло. Ізгадаймо славну смерть Лицарства-козацтва, Щоб не втратить марне нам Своєго юнацтва. Приспів. Ой, Богдане, Богдане, Славний наш гетьмане! Нащо віддав Украйну Москалям поганим?! Щоб вернути її честь, Ляжем головами, Назовемся Украйни Вірними синами! Приспів. Наші браття слав'яне Вже за зброю взялись; Не діжде ніхто, щоб ми Позаду зістались. Поєднаймось разом всі, Братчики-слав'яне: Нехай гинуть вороги, Най воля настане! Приспів. Перший тиражований грамзапис (1916) Гей, не вмерла Україна, і слава і воля. Ще нам, браття молодії усміхнеться доля. Згинуть наші вороженьки, як роса на сонці. Запануєм i ми, браття, у своїй сторонці. : Душу, тіло ми положим за нашу свободу, І покажем, що ми, браття, козацького роду. Згорь(?) серця, браття мої, нехай вік лунає. Нехай згине той навіки, хто волі не знає І не хоче Україні слави здобувати, Свободи і щастя, волі пригнобленій дати. : Душу, тіло ми положим за нашу родину, І здобудем ми щасливо вольну Україну! Січова версія (щонайпізніше 1921) Ще не вмерла Україна, ні слава, ні воля, Ще нам, браття молодії, усміхнеться доля. Згинуть наші вороженьки, як роса на сонці, Запануєм і ми, браття, в нашій сторонці. Приспів: : Душу тіло ми положим за нашу свободу, І покажем, що ми, браття, з козацького роду. Та як станем разом, браття, від Сяну до Дону, В своїм краю панувати не дамо нікому. Чорне море ще всміхнеться, Дніпро ще зрадіє, Ще над Галич, Буковину доленька наспіє. Приспів. Сильна воля, праця щира ще свого докаже, В Україні ще ся волі пісонька розляже. За Карпати відоб'ється, згомонить степами, України слава стане поміж народами. Приспів. З наших предків кожу дерли, на паль їх вбивали, А таки нас не пожерли вороги зухвалі. Плила кровця, червонила степи і могили — Наші груди запалила огнем волі й сили. Приспів. Що козацтву не удалось — те нам довершити, Ворогів десь тільки взялось — треба їх провчити! Рідний краю, Україно, благослови діти, Йдем за Тебе, за Єдину боротись, терпіти. Приспів. Сучасна версія (щонайпізніше 1990) Ще не вмерла Україна, ні слава, ні воля. Ще нам, браття молодії, усміхнеться доля. Згинуть наші вороженьки, як роса на сонці, Запануєм і ми, браття, у своїй сторонці. Приспів: : Душу, тіло ми положим за нашу свободу, І покажем, що ми, браття, козацького роду. Станем, браття, в бій кривавий від Сяну до Дону, В ріднім краю панувати не дамо нікому; Чорне море ще всміхнеться, дід Дніпро зрадіє, Ще у нашій Україні доленька наспіє. Приспів. : А завзяття, праця щира свого ще докаже, Ще ся волі в Україні піснь гучна розляже, За Карпати відоб'ється, згомонить степами, України слава стане поміж народами. Приспів. Кубанська версія (зі станиці Переясловська) Ще й не вмерла Україна, Ні слава, ні воля, Ще нам, браття молоденькі, усміхнеться доля (2). Згинуть наші вороженьки, Як роса на сонці, Запануємо ми, браття, У своїй сторонці. Панували, добували Ми своєї долі, Де той вітер, осталися, Бо лягли у полі. Душу й тіло ми положим За свою свободу. Ще й докажем, що ми, браття, Козацького роду. Інтерпретація Валентина Сильвестрова У 2014 році на ці ж самі слова написав твір для мішаного хору Валентин Сильвестров. Вперше прозвучав у виконанні хору «Київ» у Михайлівському Золотоверхому соборі на концерті в рамках XXV фестивалю «Прем'єри сезону» 31 травня 2015 року. В. Сильвестров. Автор залишив такі спогади щодо створення гімну: Цікаві факти Перший тиражований на грамплатівці запис гімну «Ще не вмерла Україна!» був здійснений на Студії Columbia, США, в 1916. Співає баритон Михайло Зазуляк. Кубанський поет і краєзнавець Іван Варавва включив до виданої в 1966 році в СРСР збірки «Пісні козаків Кубані» текст пісні «Ще не вмерла Україна», а Кубанський козачий хор виконував її як давню козацьку пісню. 1963 р. до 100-річчя українського гімну «Ще не вмерла Україна» Відділ ООЛ видав серію марок, наліпок, франкотипів, поштових листівок із зображенням авторів гімну Павла Чубинського і Михайла Вербицького, роботи митця Миколи Бідняка. У вересні 1989 року вперше публічно Гімн «Ще не вмерла Україна» виконав Василь Жданкін під час фестивалю Червона Рута-1989 у Чернівцях на стадіоні Буковина. 24 серпня 1991 року Гімн вільного українського народу «Ще не вмерла Україна» перед будівлею українського парламенту першою виконала тернопільська «Заграва». Див. також Державний гімн України Державний гімн Польщі Примітки Коментарі Джерела Джерела та література Шип Н. А. Ще не вмерла України і слава, і воля // Посилання Ще не вмерла Україна. Співанник з великих днїв / Впорядкував і рисунками прикрасив Б. Лепкий. Відень : Українська Культурна Рада, 1916. 65 с. Wje woskresla Ukraina / Resurrection of Ukraine, 1919 . — Бібліотека Конгресу Ще не вмерла Україна (ноти, слова, відео) Ноти й текст на сайті Етнографічного хору «Гомін» (Київ) Українська символіка Гімни Українські гімни та марші 1862 в Україні


text: MySQL — вільна система керування реляційними базами даних, яка була розроблена компанією «ТсХ» для підвищення швидкодії обробки великих баз даних. Ця система керування базами даних (СКБД) з відкритим кодом була створена як альтернатива комерційним системам. MySQL з самого початку була дуже схожою на mSQL, проте з часом вона все розширювалася і зараз MySQL — одна з найпоширеніших систем керування базами даних. Вона використовується, в першу чергу, для створення динамічних вебсторінок, оскільки має чудову підтримку з боку різноманітних мов програмування. Ліцензування MySQL має подвійне ліцензування. MySQL може розповсюджуватися відповідно до умов ліцензії GPL. Але за умовами GPL, якщо якась програма використовує бібліотеки MySQL, то вона теж повинна розповсюджуватися за ліцензією GPL. Проте це може розходитися з планами розробників, які не бажають відкривати сирцеві тексти своїх програм. Для таких випадків передбачена комерційна ліцензія компанії Oracle, яка також забезпечує якісну сервісну підтримку. В разі використання та розповсюдження програмного забезпечення з іншими вільними ліцензіями, такими як BSD, Apache, MIT та інші, MySQL дозволяє використання бібліотек MySQL за ліцензією GPL. Історія MySQL виникла як спроба застосувати mSQL до власних розробок компанії: таблиць, для яких використовувалися ISAM — підпрограми низького рівня для індексного доступу до даних. У результаті був вироблений новий SQL-інтерфейс, але API-інтерфейс залишився в спадок від mSQL. Звідки походить назва «MySQL» — достеменно не відомо. Розробники дають два варіанти: або тому, що практично всі напрацювання компанії починалися з префікса My, або на честь дівчинки на ім'я My, дочки Майкла Монті Віденіуса, одного з розробників системи. Логотип MySQL у вигляді дельфіна носить ім'я «Sakila». Він був обраний з великого списку запропонованих користувачами «імен дельфіна». Ім'я «Sakila» було відправлено Open Source-розробником Ambrose Twebaze. В січні-лютому 2008 Sun Microsystems придбала розробника системи керування базами даних MySQL за $1 млрд. Після поглинання у 2009 році Sun Microsystems компанією Oracle Corporation MySQL стала власністю Oracle. За час розвитку під орудою Oracle дедалі більше відокремлює MySQL від спільноти і робить процес розроблення все менш прозорим. Наприклад, повернута практика поставки власницьких розширених функцій в Enterprise-версії MySQL, спостерігається приховування інформації про вразливості, зі складу виключений тестовий набір, закритий доступ до більшої частини системи відстеження помилок та припинено публікацію згрупованого логу змін, що дозволяє судити про прив'язку патчів до конкретних змін. Релізи перший внутрішній випуск MySQL — 23 травня 1995 версія для систем Windows ((Windows 95 і NT))— 8 січня 1998 версія 3.23: бета від червня 2000, стабільний випуск у січні 2001 версія 4.0: бета від серпня 2002, стабільний випуск у березні 2003 (unions, query cache) версія 4.1: бета від червня 2004, стабільний випуск у жовтні 2004 (r-trees, subqueries) версія 5.0: бета від березня 2005, стабільний випуск у жовтні 2005 (cursors, stored procedures, triggers, views, XA transactions) версія 5.1: розроблення велось із листопада 2005, стабільний випуск в листопаді 2008 версія 5.4: бета в квітні 2009 версія 6.0: в розробці MySQL 4.0 Не зважаючи на те, що версія 4.0 є застарілою, вона все ще має значне розповсюдження. Основні можливості цієї версії: Практично повна реалізація ANSI SQL-99 разом з розширеннями. Міжплатформенна сумісність. Незалежні типи таблиць (MyISAM для швидкого читання, InnoDB для транзакцій і цілісності посилань). Транзакції. Підтримка SSL. Кешування запитів. Реплікація: один головний сервер на одного підлеглого, багато підлеглих на одного головного. Повнотекстова індексація і пошук з використанням типу таблиць MyISAM. Імплементована бібліотека бази даних. Підтримка Юнікоду (UTF-8). Таблиці InnoDB забезпечують відповідність вимогам ACID. Вбудований сервер, який дозволяє включати MySQL в автономні додатки. MySQL 4.1 Рекомендованою версією MySQL на 2005 рік є MySQL 4.1, яка вийшла 27 жовтня 2004 року. Вона містить такі нововведення: Вкладені запити і похідні таблиці. Нова система кодувань і сортувань. Більш швидкий та гнучкий протокол клієнт-сервера із підтримкою підготовлених запитів, який забезпечує їх оптимальне виконання. Нова програма установки та налаштування для Microsoft Windows і GNU/Linux. Захищені через OpenSSL з'єднання між клієнтом та сервером. Високо-оптимізована бібліотека, яка може бути використана в сторонніх програмах. Повноцінна підтримка Юнікоду (UTF-8 і UCS2). Стандартні просторові типи даних GIS для зберігання географічної інформації. Покращений повнотекстовий пошук та система допомоги. MySQL 5.0 Версія MySQL 5.0 вийшла 24 жовтня 2005 року, у цій версії була значно розширена функціональність, що ставить MySQL в один ряд із комерційними СКБД. Якщо ранішу СКБД MySQL звинувачували у недостатній підтримці стандарту SQL, то із появою п'ятої версії цієї популярної бази даних з'явилась практично повна підтримка стандарту SQL. MySQL 5.0 містить такі нововведення: Збережувані процедури та функції. Обробники помилок. Курсори. Тригери. Представлення. Інформаційна схема (так званий системний словник, що містить метадані). MySQL 5.1 Версія MySQL 5.1 продовжує шлях до стандарту SQL:2003. MySQL 5.1 містить такі нововведення: Сегментування — можливість розбити одну велику таблицю на декілька частин, розміщених в різних файлових системах, базуючись на визначеній користувачем функції. За деяких умов це може дати серйозне збільшення продуктивності та, крім того, полегшує масштабування таблиць. Змінено поведінку ряду операторів для забезпечення більшої сумісності зі стандартом SQL:2003. Порядкова реплікація (row-based реплікація), за якої в бінарний лог буде записуватись тільки інформація про реально змінені рядки таблиці замість оригінального (і, можливо, більш повільного) тексту запиту. Вбудований планувальник робіт, що періодично запускаються. За синтаксисом додання завдання схоже на додання тригера до таблиці; по ідеології — на crontab. Додатковий набір функцій для обробки XML, реалізація підтримки XPath. Нові засоби діагностики проблем і утиліти для аналізу продуктивності. Розширено можливості з керування вмістом лог-файлів, логи тепер можуть бути збережені і в таблицях general_log і в slow_log. Утиліта mysqlslap дозволяє провести тестування навантаження БД із записом часу реакції на кожний запит. Для спрощення операції оновлення підготовлена утиліта mysql_upgrade, яка виконає перевірку всіх наявних таблиць на предмет сумісності з новою версією, і в разі потреби виконає належні коригування. MySQL Cluster тепер іде як окремий продукт, який базується на MySQL 5.1 і сховищі NDBCLUSTER. Значні зміни в роботі MySQL Cluster, такі, як, наприклад, можливість зберігання табличних даних на диску. Повернення до використання вбудованої бібліотеки libmysqld, відсутньої в MySQL 5.0. API для плагінів, що дозволяє завантажувати сторонні модулі, які розширюють функціональність (наприклад, повнотекстовий пошук), без перезапуску сервера. Реалізація парсера повнотекстового пошуку у вигляді plug-in. Новий рушій таблиць Maria (стійкий до збоїв клон MyISAM), який у 2010 був перейменований на Aria та став основою форку MySQL від Монті Віденіуса під назвою MariaDB Тип таблиць Maria Maria (починаючи з версії 5.2.x — Aria) — новий тип таблиць MySQL для зберігання даних. Maria являє собою розширену версію сховища MyISAM, з додаванням засобів збереження цілісності даних після краху. Основні переваги Maria. У разі краху проводиться відкат результатів виконання поточної операції або повернення в стан до команди LOCK TABLES. Реалізація через ведення логу операцій. Можливість відновлення стану з будь-якої точки в журналі операцій, включаючи підтримку CREATE/DROP/RENAME/TRUNCATE. Може бути використана для створення інкрементальних бекапів, через періодичне копіювання лог файлу. Підтримка всіх форматів стовпців MyISAM, розширена новим форматом «rows-in-block», що використовують сторінковий спосіб зберігання даних, при якому дані в стовпцях можуть кешуватися. В майбутньому буде реалізовано два режими: транзакційний і без відбивання в журналі транзакцій, для не критичних даних. Розмір сторінки даних дорівнює 8Кб (в MyISAM 1Кб), що дозволяє досягти більш високої продуктивності для індексів за полями фіксованого розміру, але працює повільніше у разі індексування ключів змінної довжини. MySQL 5.5 Гілка MySQL 5.5 містить ряд значних поліпшень, пов'язаних з підвищенням масштабованості та швидкодії, серед яких: Використання за замовчуванням рушія InnoDB. Підтримка напівсинхронного (semi-synchronous) механізму реплікації, заснованого на патчах до InnoDB від компанії Google. Поліпшення функцій з партіціювання даних. Розширений синтаксис для розбиття великих таблиць на кілька частин, розміщених в різних файлових системах (partitioning). Додані операції RANGE, LIST і метод оптимізації «partition pruning». Новий механізм оптимізації вкладених запитів та операцій JOIN. Перероблена система внутрішніх блокувань. Інтегровані патчі Google з оптимізацією роботи InnoDB на CPU з великою кількістю ядер. Можливості MySQL — компактний багатопотоковий сервер баз даних. Характеризується високою швидкістю, стійкістю і простотою використання. MySQL вважається гарним рішенням для малих і середніх застосунків. Сирцеві коди сервера компілюються на багатьох платформах. Найповніше можливості сервера виявляються в UNIX-системах, де є підтримка багатопоточності, що підвищує продуктивність системи в цілому. Можливості сервера MySQL: простота у встановленні та використанні; підтримується необмежена кількість користувачів, що одночасно працюють із БД; кількість рядків у таблицях може досягати 50 млн; висока швидкість виконання команд; наявність простої і ефективної системи безпеки. Відомі користувачі Apple — для динамічних сторінок на Apple.com, для багатьох внутрішніх проєктів Amazon.com — для багатьох внутрішніх проєктів Cox Communications — четвертий за розміром провайдер кабельного телебачення в США, має понад 3,600 таблиць та 2 мільярди рядків даних у базах і виконує приблизно 2 мільйони вставок на годину Digg flickr Joomla! Google — для програми Google Ads (колишній AdWords), пошукового рушія LiveJournal — приблизно 300 мільйонів переглядів сторінок на день MediaWiki і Вікіпедія NASA — конвертувала базовану на Oracle систему закупівель на MySQL Nokia WordPress Yahoo! Критика MySQL версії 5.1 має 20 відомих серйозних помилок в додаток до 35 дефектів версії 5.0. Критичні помилки іноді не виправляються протягом тривалих періодів часу. Одним із прикладів є критична помилка, що відома з 2003 року. MySQL показує низьку ефективність при використанні її як сховища даних, це частково пов'язано з нездатністю використовувати декілька процесорів для обробки одного запиту. До того ж, MySQL часто критикують за те, що ця СКБД має розходження зі стандартом SQL щодо трактування NULL значень і значення за замовчуванням. Відгалуження MySQL Продаж MySQL Sun Microsystems у 2008 і наступне поглинання Sun з боку Oracle було несхвально сприйнято спільнотою вільного програмного забезпечення. Незалежними групами, в тому числі навколо колишніх розробників MySQL, були створені відгалуження (форки) проєкту, серед яких Drizzle MariaDB PerconaDB Примітки Див. також MySQL AB Oracle Corporation MariaDB Система керування базами даних Посилання MySQL головний сайт проєкту Вільні системи керування базами даних Програмне забезпечення на C Sun Microsystems Oracle Програмне забезпечення Sun Microsystems Програмне забезпечення, що використовує ліцензію GNU GPL Програмне забезпечення 1995


text: PostgreSQL (вимовляється «Пост-грес-К'ю-ель», або «постгрес») — об'єктно-реляційна система керування базами даних (СКБД). Є альтернативою як комерційним СКБД (Oracle Database, Microsoft SQL Server, IBM DB2 та інші), так і СКБД з відкритим кодом (MySQL, Firebird, SQLite). Порівняно з іншими проєктами з відкритим кодом, такими як Apache, FreeBSD або MySQL, PostgreSQL не контролюється якоюсь однією компанією, її розробка можлива завдяки співпраці багатьох людей та компаній, які хочуть використовувати цю СКБД та впроваджувати у неї найновіші досягнення. Сервер PostgreSQL написаний на мові C. Зазвичай розповсюджується у вигляді набору текстових файлів із початковим кодом. Для інсталяції необхідно відкомпілювати файли на своєму комп'ютері і скопіювати в деякий каталог. Весь процес детально описаний в документації. Історія PostgreSQL — широко розповсюджена система керування базами даних з відкритим початковим кодом. Прототип був розроблений в Каліфорнійському університеті Берклі в 1987 році під назвою POSTGRES, після чого активно розвивався і доповнювався. В червні 1990 року з'явилась друга версія із переробленою системою правил маніпулювання та роботи з таблицями, у 1991 році — третя версія, із доданою підтримкою одночасної роботи кількох менеджерів збереження, покращеним механізмом запитів і доповненою системою внутрішніх правил. В цей час POSTGRES використовувався для реалізації великих систем, таких як: система аналізу фінансових даних, пакет моніторингу функціональності потоків, база даних відстеження астероїдів, система медичної інформації, кілька географічних систем. POSTGRES також використовувався як навчальний інструмент в кількох університетах. 1992 року POSTGRES став головною СКБД наукового комп'ютерного проєкту Sequoia 2000. 1993 року кількість користувачів подвоїлась. Стало зрозуміло, що для підтримки й подальшого розвитку необхідні великі витрати часу на дослідження баз даних, тому офіційно проєкт Берклі було зупинено на версії 4.2. 1994 року Andrew Yu і Jolly Chen додали інтерпретатор мови SQL, вдосконалили початковий код і виклали в Інтернеті свою реалізацію під назвою Postgres95. 1996 року програмний продукт було перейменовано на PostgreSQL із початковою версією 6.0. Подальшою підтримкою й розробкою займається група спеціалістів у галузі баз даних, які добровільно приєднались до цього проєкту. Основні можливості Функції Функції дозволяють виконувати деякий код безпосередньо сервером бази даних. Ці функції можуть бути написані на SQL, який має деякі примітивні програмні оператори, такі як галуження та цикли. Але гнучкішою буде функція написана на одній із мов програмування, з якими PostgreSQL може працювати. До таких мов належать: Вбудована мова, яка зветься , подібна до процедурної мови PL/SQL компанії Oracle. Мови розробки сценаріїв: , PL/Python, PL/Tcl, PL/Ruby, PL/sh. Класичні мови програмування C, C++, Java (за допомогою PL/Java). Функції можуть виконуватись із привілеями користувача, який її викликав, або із привілеями користувача, який її написав. Індекси У PostgreSQL є підтримка індексів наступних типів: B-дерево, геш, R-дерево, GiST, GIN. При необхідності можна створити нові типи індексів. Багатоверсійність (MVCC) PostgreSQL підтримує одночасну модифікацію БД декількома користувачами за допомогою механізму Multiversion Concurrency Control (MVCC). Завдяки цьому виконуються вимоги ACID, і практично відпадає потреба в блокуванні зчитування. Типи даних PostgreSQL підтримує великий набір вбудованих типів даних: Числові типи Цілі З фіксованою крапкою З нефіксованою крапкою Грошовий тип Символьні типи довільної довжини Двійкові типи (включаючи BLOB) Типи «дата/час» Булевий тип Перерахування Геометричні примітиви Мережеві типи IP і IPv6-адреси CIDR-формат МАС-адреса UUID-ідентификатор XML-дані JSON-дані Масиви OID-типи Псевдотипи Крім того, користувач може самостійно створювати нові необхідні йому типи та програмувати для них механізми індексування за допомогою GiST. Об'єкти користувача PostgreSQL може бути розширено користувачем для власних потреб практично в будь-якому аспекті. Є можливість додавати власні: Перетворення типів Типи даних Домени (для користувача типи з самого початку з накладеними обмеженнями) Функції (включаючи агрегатні) Індекси Оператори (включаючи перевизначення вже існуючих) Процедурні мови Успадкування Таблиці можуть успадковувати характеристики та набори полів від інших таблиць (батьківських). При цьому дані, які додаються до породженої таблиці, автоматично будуть брати участь (якщо це не вказано окремо) в запитах до батьківської таблиці. Цей функціонал в поточний час не є повністю завершеним. Однак він достатній для практичного використання. Тригери Тригери визначаються як функції, що ініціюються DML-операціями. Наприклад, операція INSERT може запускати тригер, що перевіряє доданий запис на відповідність певним умовам. Тригери можна писати різними мовами програмування. Вони пов'язані з визначеною таблицею. Множинні тригери виконуються в алфавітному порядку. Інші можливості Дотримання принципів ACID Відповідність стандартам ANSI SQL-92 і SQL-99 Підтримка запитів з OUTER JOIN, UNION, UNION ALL, EXCEPT і підзапитів Послідовності Контроль цілісності Реплікація Загальні табличні вирази й рекурсивні запити Аналітичні функції Підтримка Unicode (UTF-8) Підтримка регулярних виразів у стилі Perl Вбудована підтримка SSL і Kerberos Протокол поділюваних блокувань Завантажувані розширення, підтримують SHA1, MD5, XML і іншу функціональність (API відкритий) Засоби для генерації сумісного з іншими системами SQL-коду та імпорту з інших систем Властивості Архітектура та масштабованість PostgreSQL дотримується моделі клієнт-сервер, де сервер бази даних працює як окремий процес і обробляє кілька клієнтських підключень. Пропонує розширені функції та підтримує великомасштабні високопродуктивні системи БД. Розроблений для обробки складних робочих навантажень і може добре масштабуватися за допомогою правильної конфігурації. Одночасність і транзакції Підтримує одночасні транзакції з керуванням паралельним доступом за допомогою багатоверсійності (MVCC), що дозволяє кільком клієнтам читати та записувати дані одночасно. Забезпечує послідовність транзакцій, ізоляцію та довговічність (властивості ACID) для надійної цілісності даних. Набір функцій і сумісність з SQL Пропонує повний набір функцій, включаючи розширену підтримку SQL, складні типи даних, збережені процедури, тригери, перегляди, повнотекстовий пошук, підтримку JSON тощо. Відповідає стандарту SQL і підтримує різні розширення та додаткові функції. Розгортання та конфігурація Потрібен окремий процес встановлення та налаштування, оскільки postgreSQL працює як окремий сервер бази даних. Може бути розгорнутий на різних платформах і дозволяє точно налаштовувати параметри сервера для оптимальної продуктивності. Продуктивність і масштабованість PostgreSQL призначений для ефективної обробки великих БД і складних робочих навантажень. Забезпечує надійну оптимізацію продуктивності, механізми індексування та можливості планування запитів. За належної конфігурації та індексування може обробляти великі обсяги даних і підтримувати одночасний доступ кількох клієнтів. Див. також PostgreSQL Studio Примітки Посилання http://www.postgresql.org/ офіційний сайт PostgreSQL Програмне забезпечення на C


text: Oracle — має кілька значень: Oracle Corporation — корпорація, яка виробляє Software та Hardware продукцію Oracle — система керування базою даних Oracle Financial Analyzer BMW Oracle Racing 90 — 90-футовий гоночний тримаран одноіменної команди Oracle Team (США)


text: Microsoft SQL Server — система управління базами даних, яка розробляється корпорацією Microsoft. Як сервер даних виконує головну функцію по збереженню та наданню даних у відповідь на запити інших застосунків, які можуть виконуватися як на тому ж самому сервері, так і у мережі. Мова, що використовується для запитів — Transact-SQL, створена спільно Microsoft та Sybase. Transact-SQL є реалізацією стандарту ANSI / ISO щодо структурованої мови запитів SQL із розширеннями. Використовується як для невеликих і середніх за розміром баз даних, так і для великих баз даних масштабу підприємства. Багато років вдало конкурує з іншими системами керування базами даних. Історія Походження Базовий код MS SQL Server (до версії 7.0) ґрунтувався на коді . Це дозволило Microsoft вийти на ринок баз даних для підприємств, де конкурували Oracle, IBM, і, пізніше, сама Sybase. Microsoft, Sybase і спочатку об'єдналися для створення і випуску на ринок першої версії програми, що отримала назву SQL Server 1.0 для OS/2 (близько 1989 року), яка фактично була еквівалентом Sybase SQL Server 3.0 для Unix, VMS та ін. Microsoft SQL Server 4.2 був випущений у 1992 році та входив до складу операційної системи Microsoft OS/2 версії 1.3. Офіційний реліз Microsoft SQL Server версії 4.21 для ОС Windows NT відбувся одночасно з релізом самої Windows NT (версії 3.1). Microsoft SQL Server 6.0 був першою версією SQL Server, створеною виключно для архітектури NT і без участі в процесі розробки Sybase. До того часу, як вийшла на ринок ОС Windows NT, Sybase і Microsoft розійшлися та створювали вже власні моделі цього програмного продукту. Microsoft намагалася отримати виняткові права на всі версії SQL Server для Windows. Пізніше Sybase змінила назву свого продукту на щоб уникнути плутанини з Microsoft SQL Server. До 1994 року Microsoft отримала від Sybase три повідомлення про авторські права як натяк на походження Microsoft SQL Server. Після розділення компанії зробили декілька самостійних релізів програм. SQL Server 7.0 був першим сервером баз даних зі справжнім графічним інтерфейсом адміністрування. Для усунення претензій з боку Sybase у порушенні авторських прав, весь успадкований код в сьомій версії був переписаний. Це забезпечило також й успіх SQL Server 2000, який був першою редакцією, орієнтованою на архітектуру IA-64. Протягом подальших шести років корпорація Microsoft працювала над вдосконаленням вже існуючої версії SQL Server 2000 доки не збудувала зручнішу систему Microsoft SQL Server 2005. Були вдосконалені продуктивність, кліентські інструменти інтегрованого середовища розробки, а також у декількох додаткових системах, що встановлюються разом із SQL Server 2005. Змінено: інструментарій процесів керування сховищами даних (SQL Server Integration Services або SSIS), сервер звітів, сервер OLAP та інтелекутального аналізу даних (), а також декілька технологій повідомлень, особливо Service Broker та Notification Services. SQL Server 2005 SQL Server 2005, випущений в листопаді 2005, є наступником SQL Server 2000. На додаток до системи керування реляційними базами даними включає також систему керування даними XML. Для цього було визначено тип даних xml, який може використовуватись або як тип даних у стовпцях таблиць бази дани, або як літерал у запитах. XML-стовпці можуть бути асоційовані з схемами XSD (збережені дані XML перевіряються схемами). Перед збереженням у базі даних XML перетворюється на двійковий тип даних. Були розроблені спеціальні індексуючі методи для даних XML. Дані XML запитуються з використнням XQuery (до SQL Server 2005 доданий деякі розширення до мови T-SQL, що дозволяють вкладення запитів XQuery до T-SQL). Крім того, були визначені нові розширення XQuery, названі XML DML, які дозволяють робити з даними XML модифікації на основі запитів. SQL Server 2005 також дозволяє серверу бази даних бути оприлюдненим через вебсервіси з використанням пакетів TDS, що приховані у запитах SOAP. Коли дані доступні вебсервіси, результати повертаються як XML. Стосовно реляційних даних, до T-SQL були додані властивості керування помилками та підтримка рекурсивних запитів. SQL Server 2005 також включає нові алгоритми індексування та покращену систему відновлення після помилок. Сторінки даних стали містити контрольну суму для кращого відновлення після помилок, також була додана підтримка оптимістичного паралелізму. Контроль дозволів і доступу був зроблений детальнішим, а процесор запитів став керувати паралельним виконанням запитів у ефективніший спосіб. Природно, підтримується поділ на таблиці та індекси, тому масштабування бази даних на кластери відбувається легше. До SQL Server 2005 було введене CLR SQL, що дозволило йому об'єднатися з .NET Framework. 12 квітня 2016 року Misrosoft припинив офіційну підтримку SQL Server 2005. SQL Server 2008 Наступна версія SQL Server—SQL Server 2008, кодова назва «Katmai» була представлена 6 серпня 2008 року. Мета випуску SQL Server 2008—зробити керування даними самоналаштовуваним, самоорганізованим та самопідтримуваним. SQL Server 2008 також включає підтримку структурованих і напівструктурованих даних, у тому числі цифрові медіа-формати для зображень, звуків, відео й інших мультимедійних даних. Ключовим нововведенням SQL Server 2008 є розвинені засоби управління ресурсами (resource governor), що дозволяють ефективно управляти і розподіляти робоче навантаження за допомогою відстежування рівня завантаження процесора і обсягу пам'яті, що займають працюючі застосунки. Microsoft виділяє засоби управління на основі політик, розширені можливості з складання звітів і проведенню аналізу, а також розвинені засоби управління інтелектуальними ресурсами підприємства. У продукті з'явилася повноцінна підтримка неструктурованих даних і покращена система шифрування інформації. Крім того, варто виділити розширені функції роботи з геолокалізованими даними. Серед нових можливостей і удосконалень Microsoft SQL Server 2008 також слід зазначити появу нових типів даних, а саме—просторових даних, кращу сумісність з застосунками сторонніх розробників, наприклад Oracle, тіснішу інтеграцію з Office, оптимізовані засоби шифрування даних, засоби управління на основі політик, а також покращені інструменти звітності і аналізу. Продукт SQL Server 2008 пропонується в семи модифікаціях, орієнтованих на різні категорії користувачів, зокрема, на робочі групи, крупних корпоративних замовників, розробників і інших. Ціни на SQL Server 2008 в порівнянні з попередніми версіями системи управління базами даних залишаться тим самим. Крім того, Microsoft пропонує користувачам безкоштовні версії продукту (з обмеженими можливостями)—SQL Server 2008 Express і SQL Server Compact. SQL Server 2012 SQL Server 2012 включає низку вдосконалень для роботи з критичними бізнес-застосунками і бізнес-аналітикою як в традиційних дата-центрах, так і в приватних, публічних і гібридних хмарних середовищах. Серед нових можливостей SQL Server 2012 виділяються SQL Server AlwaysOn (рішення підтримки високого рівня доступності даних та аварійного відновлення), xVelocity (технологія збільшення продуктивності сховищ даних та програм бізнес-аналітики), нові рішення в області візуалізації PowerPivot і PowerView для створення звітів і аналітичних програм з Excel і SharePoint, покращені інструменти для інтеграції даних і управління ними, включаючи SQL Server Data Quality Services і Master Data Services, нова семантична модель бізнес-аналітики та інструмент для адміністраторів баз даних і розробників застосунків SQL Server Data Tools. Також Microsoft зробила значні інвестиції в області Big Data, а саме в інтеграцію SQL Server і популярних інструментів для бізнес-аналітики з неструктурованою інформацією. SQL Server 2019 Може працювати на операційній системі Лінукс Убунту версії від 16.04 і вище. Редакції Microsoft робить SQL Server доступним у різноманітних варіантах, які різняться наборами властивостей в залежності від цілей кінцевого користувача. Це такі редакції як: Компактне видання—вкладений механізм бази даних. Завдяки малому обсягу (2 Мб для DLL) має зменшені властивості у порівнянні з іншими варіантами. Розмір бази даних обмежений 4 Гб і не може використовуватися як служба Windows. Раніше відомий під назвою MSDE (Microsoft SQL Server Desktop Engine), Microsoft SQL Server Express є вільно поширюваною версією SQL Server. Дана версія має деякі технічні обмеження, також відсутні графічні інструменти адміністрування. Такі обмеження роблять її непридатною для розгортання великих баз даних. В основному вона використовується у застосунках, при проектуванні, або для самостійного вивчення. Розмір бази даних обмежений 4 Гб, розмір пам'яті, що може бути адресованою—1 Гб, підтримує лише один процесор. SQL Server Workgroup Edition SQL Server Workgroup Edition включає функціональність ядра бази даних, але не включає додаткові сервіси. SQL Server Standard Edition SQL Server Standard edition включає механізми ядра бази даних, а також автономні сервіси. Відрізняється від варіанту Enterprise Edition тим, що підтримує менше активних вузлів та не включає деякі функції збільшення продуктивності. SQL Server Enterprise Edition SQL Server Enterprise Edition—це повнофункціональна версія SQL Server SQL Server Developer Edition SQL Server Developer Edition включає ті самі функції, що й SQL Server Enterprise Edition, але містить обмеження щодо використання його лише для розробки та тестування. Його ліцензія не дозволяє використання як виробничого сервера. Функціональність Microsoft SQL Server як мову запитів використовує версію SQL, що отримала назву Transact-SQL (скорочено T-SQL), яка є реалізацією SQL-92 (стандарт ISO для SQL) з багатьма розширеннями. T-SQL дозволяє використовувати додатковий синтаксис процедур, що зберігаються і забезпечує підтримку транзакцій (взаємодія бази даних з керуючим застосунком). Microsoft SQL Server та Sybase ASE для взаємодії з мережею використовують протокол рівня застосунка під назвою (TDS, протокол передачі табличних даних). Microsoft SQL Server також підтримує Open Database Connectivity (ODBC)—інтерфейс взаємодії застосунків з СУБД. Версія SQL Server 2005 надає можливість підключення користувачів через вебсервер-сервіси, що використовують протокол SOAP. Це дозволяє клієнтським програмам, не призначеним для Windows, кроссплатформенно з'єднуватися з SQL Server. Microsoft також випустила сертифікований драйвер JDBC, що дозволяє застосункам під керування Java (таким як BEA і IBM Websphere) з'єднуватися з Microsoft SQL Server 2000 і 2005. SQL Server підтримує дзеркалювання та кластеризацію баз даних. Кластер серверу SQL—це сукупність однаково конфігурованих серверів; така схема допомагає розподілити робоче навантаження між декількома серверами. Усі сервери мають одне віртуальне ім'я, а дані розподіляються за IP-адресами машин кластеру протягом робочого циклу. Також у разі відмови або збою на одному з серверів кластеру доступне автоматичне перенесення навантаження на інший сервер. SQL Server підтримує надлишкове дублювання даних за трьома сценаріями: Знімок: Виконується «знімок» бази даних, який сервер відправляє одержувачам. Історія змін: Всі зміни бази даних безперервно передаються користувачам. Синхронізація з іншими серверами: Бази даних декількох серверів синхронізуються між собою. Зміни усіх баз даних відбуваються незалежно на кожному сервері, а під час синхронізації відбувається звірка даних. Дублювання такого типу передбачає можливість вирішення протиріч між базами даних. SQL Server 2005 має вбудовану підтримку .NET Framework. Завдяки цьому, процедури бази даних, що зберігаються, можуть бути написані на будь-якій мові платформи .NET з використанням повного набору бібліотек, доступних для .NET Framework. На відміну від інших процесів, .NET Framework виділяє додаткову пам'ять і будує засоби керування SQL Server, не використовуючи вбудовані засоби Windows. Це підвищує продуктивність порівняно із загальними алгоритмами Windows, оскільки алгоритми розподілу ресурсів спеціально налагоджені для використання у структурах SQL Server. Розробка застосунків Microsoft та інші компанії пропонують велику кількість програмних засобів розробки, які дозволяють розробляти застосунки для бізнесу з використанням баз даних Microsoft SQL Server. Microsoft SQL Server 2005 включає також Common Language Runtime (CLR) Microsoft .NET, що дозволяє застосункам, розробленим на мовах платформи .ΝΕΤ (наприклад, VB.NET або C#), реалізовувати процедури, що зберігаються та різні функції. Попередні версії засобів розробки Microsoft використовували лише API для надання функціонального доступу до Microsoft SQL Server. Виноски Посилання Офіційний сайт SQL Server Factsheet for SQL Server developers SSMS Tools Література Реляційні системи керування базами даних Програмне забезпечення Microsoft


text: Informix (вимовляється інформікс) — ім'я відомої родини систем керування базами даних (СКБД), та американської фірми, колишнього виробника цього програмного забезпечення (також Informix Software). Пізніше, у 2001 підприємство перейшло у власність IBM і з того часу продукт належить та далі розвивається IBM. СКБД Informix виділяється високою надійністю і швидкодією, вбудованими засобами відновлення після відмов, наявністю засобів реплікації даних і можливістю створення розподілених систем. Підтримуються майже всі відомі серверні платформи: IBM AIX, GNU/Linux (RISC and i86), HP UX, SGI Irix, Solaris, Windows NT (NT, 2000), Mac OS. Поточною версією Informix є IBM Informix Dynamic Server (IDS) 14.10, яку випущено у 2019. Історія Сама СКБД була спроектована та розроблена Роджером Сіплом (Roger Sippl) наприкінці 1970-х. У 1980 було засновано підприємство для подальшої розробки та впровадження продукту на ринку. У 1986 фірма перетворюється на акціонерне товариство і протягом 1990-х Informix є другою популярною СКБД, після Oracle. Проте цей успіх не укріпився і у 2000 фінансове становище компанії значно ослабло внаслідок помилок її керівництва. 2001 IBM купує Informix задовольняючи пропозицію Wal-Mart (найбільший користувач Informix). Хоча IBM розробляє власну СКБД DB2, вона оголошує довгострокову стратегію паралельного розвитку обох продуктів. І продовжує дотримуватись її також після зміни керівництва відділу управління інформацією () у 2006. 1980: початок Роджер Сіпл та Лора Кінг працювали в Cromemco, де вони розробили невелику реляційну СКБД що базувалася на ISAM, яка була частиною програмного комплексу для формування звітів. Потім Сіпл та Кінг покинув Cromemco й заснували власну компанію Relational Database Systems (RDS) у 1980р. Їх першим продуктом став Marathon — 16-бітна версія їх ранішої реалізації ISAM. Marathon розроблявся для операційної системи Onyx — версії Unix для перших мікропроцесорів ZiLOG. В RDS вони сконцентрувались на ринку реляційних СКБД і випустили власний продукт під маркою Informix (INFORMation on unIX) у 1981р. У складі Informix постачалася власна мова Informer. Також до складу пакету входив формувальник звітів ACE, що дозволяв отримувати дані з бази даних і представляти їх в зручній для читання формі. Інструмент PERFORM, дозволяв користувачам інтерактивно звертатися до даних в БД і редагувати їх. Фінальним випуском стала версія 3.30, що було випущено на початку 1986р. У 1985р RDS представила новий рушій запитів у складі INFORMIX-SQL (ISQL) версії 1.10 (версія 1.00 ніколи не випускалася). Продукт включав нові версії ACE та PERFORM, які відтепер підтримували SQL. Найбільш значною відмінністю ISQL від попередньої версії Informix стало виділення коду доступу до БД в процес рушія(sqlexec) — до цього він був частиною клієнта. Це поклало початок переходу до клієнт-серверної моделі. Еволюціоністський ISAM, що був по суті ядром Informix, в новій реінкарнації отримав назву C-ISAM. З початку 1980-х Informix залишався незначним гравцем на ринку СКБД, але з ростом популярності UNIX і SQL в середині 1980-х, частка Informix значно зросла. К 1986 р. вони стали достатньо великими для IPO. Назва компанії змінюється на Informix Software. До її продуктів належали INFORMIX-SQL версії 2.00 та INFORMIX-4GL 1.00. Вони постачались як у складі рушія СКБД, так і як самостійні інструменти (ISQL та I4GL відповідно). Серія наступних версій, що презентувала новий рушій запитів, стала відома як INFORMIX-Turbo. Turbo використовував новий RSAM, що був значно потужнішим в мережевому середовищі ніж C-ISAM. З версії 4.00 у 1989 р., Turbo був перейменований в INFORMIX-OnLine (назва вказувала на можливість створення резервних копій БД при активному сервері та користувачах, що змінюють дані в момент створення резервної копії). Також оригінальний продукт заснований на C-ISAM було відокремлено від інструментів (ISQL та I4GL) і названо INFORMIX-SE (Standart Engine). Випущена наприкінці 1990 р. версія 5.00 мала повноцінну підтримку розподілених транзакцій з двофазним підтвердженням та збережених процедур. В версії 5.01 також з'явилась можливість використовувати тригери. Поточні плани На початку 2005 року IBM випустила версію 10 Informix Dynamic Server (IDS). IDS 11 (v11.10, під кодовою назвою «Cheetah») була доступна з 6 липня, 2007. IBM також випустила IDS 11.5 (під кодовою назвою «Cheetah2») в травні 2008 року. 12 жовтня 2010 року вийшла остання на сьогодні версія продукту 11.7 Panther. Це підвищило рівень надійності та доступності IDS та збільшило його функціональність. нові можливості Опис продуктів У лінійку програмних продуктів під загальною назвою «Informix» входять такі СКБД: IBM Informix® Dynamic Server Enterprise Edition (IDS) — низькі експлуатаційні витрати, що забезпечують високу продуктивність трансакцій в середовищі OLTP, сервер баз даних для підприємств і робочих груп. Включає можливості для розробки додатків для забезпечення високої продуктивності і доступності даних. Має можливості поліпшення продуктивності трансакцій: гнучке виділення пам'яті, конфігурацію розміру сторінок даних, безпека даних, зовнішні директиви оптимізатору. Забезпечує різні види реплікації між серверами на рівні таблиць (Enterprise Replication technology), також реплікацію з високою доступністю всіх даних сервера (HADR), яка дозволяє використовувати read_only сервер для звітів одночасно із застосуванням транзакцій з основного сервера. Підтримує стандартні і визначені користувачем типи даних, включаючи мультимедійні, графічні і текстові дані. Має можливості шифрування даних на рівні полів в таблицях, що відповідає таким стандартам, як Sarbanes-Oxley, Базель II і HIPAA. IBM Informix Dynamic Server Enterprise Edition with J/Foundation IBM Informix — має всі можливості попередньої архітектури плюс можливість створювати призначені для користувача програми (UDR) на мові Java, Informix, що виконуються безпосередньо на сервері. IBM Informix® Extended Parallel Server (XPS)- сервер управління базами даних рівня high-end, забезпечує створення дуже великих баз і сховищ даних для критичних бізнес-застосунків. Дозволяє проводити інтеграцію традиційних і вебдодатків. Має можливості швидкого завантаження дуже великих обсягів даних, і забезпечує підвищену продуктивність в середовищі DSS. Забезпечує масштабування для роботи з великими обсягами інформації. Ідеальне рішення для об'єднання даних через середовище Інтернет, створення комбінованих сховищ і вітрин даних, з можливістю конкурентного завантаження і виконання запитів. IBM Informix® Dynamic Server (IDS) Express — створений для середнього і малого бізнесу, спрощені процедури створення і розгортання додатків на основі даного сервера роблять його ідеальним для невеликих рішень, коли потрібний мінімальний рівень адміністрування. Має можливості відмовостійкості і підвищеної продуктивності. Забезпечує функції автоматизованого резервування та відновлення. Підтримує широкий набір засобів розробки додатків, таких як Eclipse, IBM Rational Application Developer и Microsoft Visual Studio .NET. IBM Informix® OnLine Extended Edition — легкий у використанні, сервер управління базами даних для низьких і середніх навантажень. Забезпечує роботу в середовищі OLTP, різні типи даних включаючи мультимедійні, підтримує широкий спектр засобів розробки додатків. IBM Informix Standard Engine (SE) — вбудовуваний сервер баз даних, створений для розробки невеликих додатків, з мінімальним адмініструванням. IBM Informix Red BrickTM Warehouse — реляційна СКБД для Business Intelligence додатків, об'єднує e-business-оточення з легкими для розгортання, використання і адміністрування також низькою вартістю володіння, вітринами і сховищами даних Red Brick. Див. також Список систем керування базами даних Посилання The Real Story of Informix Software and Phil White (2005) , Стів В. Мартін Справжня історія Informix Software та Філа Уайта (Sand Hill Publishing, листопад 2005), англ. родина СКБД Informix офіційна сторінка продукту, IBM, англ. Зона технічних ресурсів, IBM, англ. IIUG (International Informix Users Group) Міжнародна група користувачів Informix, англ. The (good) problem with Informix , англ. The Informix Handbook, інструкція по користуванню (Informix Press), англ. The Informix Zone , портал користувачів Informix, автор: Ерік Гербер (Eric Herber) консультант у галузі БД, англ. та частково нім. Спільнота користувачів Informix пострадянського простору (SQL.RU) , технічний форум, рос. та частково укр. Системи керування базами даних