text: Сі́чень, заст. про́синець — перший місяць року в юліанському, новоюліанському та григоріанському календарях. Один із семи місяців, що налічують 31 день. Назва Найімовірніше, назва «січень» пов'язана з . В давнину цим словом називали ділянку лісу, розчищену від дерев і корчів. Можливість такого етимологічного зв'язку підтверджується українським словом «просіка», а також спорідненими лексемами в інших слов'янських мовах: «ділянка лісу, відведена для вирубки», , «рубання лісу, лісорозробка». Наймення місяця зумовлене підсіченням дерев перед весняним викорчовуванням, спалюванням залишків та сівбою, що було характерним для підсічно-вогневого землеробства тих часів. Таким чином вдавалося одержати кілька високих врожаїв, перш ніж переходити до вирубки та освоювання нової ділянки. Поширеним є пояснення назви тим, що в цьому місяці з силою січуть вітри, морози та сніги. Таке тлумачення, зокрема, подає Я. Головацький у праці «Поділ часу у русинів». Вірогідно, наведена етимологія є народною, бо спростовується наявністю в чеських діалектах аналогічної назви sečen «липень», що позначає пору «січення» трави, сіножаті. Використання в одній зі слов'янських мов назви січень для літнього місяця вказує на її зв'язок із сільськогосподарською працею, звідки й питоме значення «час вирубки лісу». Споріднені назви вживалися в старослов'янській () і старобілоруській (сечень) мовах. Нині подібна назва побутує в хорватській мові (siječanj), а також у деяких діалектах словацької (veľký sečeň, sečeň), македонської (сечко) та болгарської (голям сечко) мов. У давньокиївських і староукраїнських пам'ятках слово позначало другий місяць (лютий). В Остромировому Євангелії січень згадується в заголовку до зачала на свято Обрізання Господнього: Наймення «просинець» трапляється також в інших давньокиївських апракосах і тетрах (у написаннях: ), зокрема в Крилоському та Путнянському євангеліях. У формі назва завсідчена у Студійському уставі, перекладеному в Києві близько 1070 року. Можливо, саме було первісною назвою місяця в давньослов'янському календарі. Більшість дослідників тлумачить слово як похідне від «засяяти», бо в цей час стає більше сонячного світла. Ця назва місяця досі вживається в деяких покутських говірках. Руські стародруки XVI—XVII століть згадують місяць як: (), , , . У вжитку були й інші народні назви: сні́жень, снігови́к, льодови́к, щипу́н, тріску́н, а також: лю́тий, сі́чень пе́рший, про́симець / про́зимець, про́синь, сту́день, вогневи́к, лютові́й. У більшості мов світу назви січня походять з , на честь Януса — римського бога дверей і воріт. Первісно рік у римському календарі починався з березня, а першим місяцем січень став близько 450 р. до н. е. — за часів Нуми Помпілія, або за децемвірів. До 153 року до н. е. консули вступали на посаду 1 травня і 15 березня, надалі ж — 1 січня. Кліматична характеристика в Україні Січень — найхолодніший місяць року зі стійким сніговим покривом на переважній частині України, з частими хуртовинами, ожеледдю та туманами. Середня місячна температура повітря складає мінус 1—6 °C, у східних областях, на півночі Лівобережжя та в Карпатах — мінус 7—8 °C, у Криму — від мінус 2 °C до 4 °C. У першій і другій декаді січня на більшій частині території західних та Запорізької областей здійснюється перехід середньої добової температури повітря через мінус 5 °C в бік зниження; лише на крайньому заході України, у Криму та більшості південних областей цей перехід взагалі не відбувається. Абсолютний мінімум температури — мінус 23—37 °C, в окремих пунктах східних, північних областей та в Карпатах — мінус 38—42 °C, на узбережжі Криму місцями мінус 13—22 °C. Абсолютний максимум температури — 8—14 °C, на Закарпатті, Прикарпатті та в південних областях — до 17 °C, у Криму — до 21 °C. Середня місячна кількість опадів — 27—56 мм, на Закарпатті, в Карпатах і горах Криму — до 150 мм. Найбільша висота снігового покриву звичайно спостерігається в третій декаді січня і становить в середньому 8—15 см, на північному сході країни — до 27 см; на півдні України сніговий покрив нестійкий. Свята і пам'ятні дні Релігія Християнство Місяць Пресвятого Імені Ісуса. Офіційні в Україні 1 січня Новий рік 22 січня День Соборності України 24 січня День зовнішньої розвідки України 27 січня Міжнародний день пам'яті жертв Голокосту 29 січня День пам'яті Героїв Крут Інші 1 січня Новий рік, або Василів день 6 січня Водохреще, або Богоявлення 12 січня Тетянин день 20 січня День Автономної Республіки Крим 26 січня Міжнародний день митника Див. також Січень: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31 Список всіх днів 0 січня Коментарі Примітки Місяці Зима


source: wikipedia

text: Лю́тий, заст. лю́тень — другий місяць року в юліанському та григоріанському календарях. Єдиний місяць, що налічує 28 днів у звичайні роки і 29 днів у високосні. Назва На позначення другого місяця року слово «лютий» (у написаннях: , , ) трапляється в руських стародруках з XVI століття. Назва походить од «суворий, холодний; злий, жорстокий», що зумовлено характерними для цього періоду морозами та завірюхами. В давніші часи цим словом іменували січень. Співзвучні назви побутують у білоруській (люты) і польській (luty) мовах, а також у деяких діалектах словацької мови (luteň). У давньокиївських письмових пам'ятках трапляється давньоруське наймення лютого — «січень» (у написаннях: , , , ). Назва пов'язана з підсічним землеробством, бо в цей час рубали дерева для наступного викорчовування та сівби. Так само вживалася латинська назва , що пізніше засвідчена і в староукраїнських джерелах, у написаннях: . Протягом тривалого часу місяць мав назву лютень, яку фіксують словники XIX — початку XX ст. паралельно з назвою «лютий». У вжитку були й інші народні назви: бокогрі́й, снігові́й, скаже́ний, кази́брід, казьо́, казидоро́га, сні́жень, кру́тень, зимобо́р, криводоріг, ме́жень (межа між зимою і весною), а також: па́лютий, січе́нько, січне́нко / сішне́нко, січни́к, сі́чень дру́гий. Хорватська назва veljača пов'язана зі збільшенням світлового дня в цей період: дні стають більшими (). У болгарських діалектах лютий іменується малък сечко (заст. малък сечен), тобто «малий січень»: на протилежність «великому січню» (голям сечко), що має 31 день. Чеська назва únor пов'язана з тим, що в цей час при таненні льоду крижини занурюються () у воду. У більшості мов світу назви лютого походять від : , , , , , . Латинська назва пов'язана з обрядами очищення (Februa), що припадали на Луперкалії (15 лютого). Фебрій — одне з культових наймень Плутона. Кліматична характеристика в Україні У лютому здійснюється перехід середньої добової температури повітря через мінус 5 °C в бік її підвищення на більшій частині території України, за винятком північного сходу, де цей перехід завершується в першій декаді березня. Середня місячна температура лютого складає мінус 0—5 °C, на Лівобережжі та в Карпатах — мінус 6—7 °C, у Криму — 0—4 °C. Абсолютний мінімум температури становить мінус 23—39 °C, на Південному узбережжі Криму — мінус 15—18 °C; абсолютний максимум — 12—21 °C, у Криму, на півдні Одещини та Вінниччини — до 24 °C, на високогір'ї Карпат — 8—10 °C. Середня місячна кількість опадів складає 26—46 мм, у горах та на Південному узбережжі Криму, на Закарпатті та в Карпатах — переважно 47—125 мм. Найбільша висота снігового покриву (до 5—20 см), як правило, спостерігається у другій і третій декадах місяця, на Сумщині та в гірських районах — до 35 см; у південних областях сніговий покрив нестійкий. Днів з хуртовинами в середньому буває 1—8, у Карпатах до 10. Ожеледь найчастіше буває у східних областях та в Приазов'ї. Історичний мінімум температури (мінус 39,0 °C) зафіксовано 1893 р. в м. Луганськ, на Південному березі Криму — мінус 22,0 °C у 1929 р. (Севастополь). Історичний максимум температури (24,4 °C) спостерігався в 1958 р. у м. Роздольне. Середня місячна кількість опадів становить 30—38 мм, на Закарпатті — до 53 мм. Свята і пам'ятні дні Релігія Християнство Місяць Святої Родини. Офіційні в Україні 15 лютого День вшанування учасників бойових дій на території інших держав 20 лютого Всесвітній день соціальної справедливості День Героїв Небесної Сотні 21 лютого Міжнародний день рідної мови 26 лютого День спротиву окупації Автономної Республіки Крим та міста Севастополя Інші 2 лютого Стрітення Господнє (за григоріанським і новоюліанським календарями) 14 лютого День святого Валентина 15 лютого Стрітення Господнє (за юліанським календарем) 22 лютого Міжнародний день підтримки жертв злочинів Офіційні в Америці Місяць афроамериканської історії. Див. також Лютий: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30 Список всіх днів Фебрій Коментарі Примітки Місяці Зима


text: Бе́резень, заст. березі́ль, березо́ль, ма́рець — третій місяць року в юліанському та григоріанському календарях. Один із семи місяців, що налічує 31 день. Березень є першим місяцем метеорологічної весни в Північній півкулі. У середньовічній Русі на березень припадав початок нового року. Найімовірніше, його святкували з появою молодика в перші весняні дні, найближчі до рівнодення. Після хрещення Русі, а остаточно з 1492 року, громадський Новий рік на українських землях відзначали 1 березня. Ця традиція тривала до 1721 року. Назва Українська назва місяця пов'язана з березою, що починає цвісти в період з кінця березня до початку травня. Можливо, саме (від *berza — «береза») було первісним найменням третього місяця в давньослов'янському календарі. Співзвучна назва březen побутує у чеській мові. Того самого походження старопольська назва місяця — brzezień (сучасне ). У болгарській мові назви брѣзень, брѣзокъ вживали на позначення квітня. Давньоруське наймення березня — «сухий». Назва пов'язана з малою кількістю опадів у цей час, сухістю землі. Трапляється в Путнянському та Крилоському євангеліях (у написаннях: ), а також у Студійському уставі, перекладеному в Києві близько 1070 року (). Назву (у значенні «квітень») вперше згадують в Стихирарі XII століття: На думку В. В. Німчука, вона є старослов'янською формою наймення , не засвідченого в давньокиївських писемних пам'ятках. Також на позначення квітня в давньоруських джерелах значно частіше натрапляємо на слово «березозол» (у написаннях: , , , ). Це питомо східнослов'янське утворення, складене з berz- «береза» і zol-, що тлумачать по-різному: як різновид кореня zel- «зелений»; як пов'язане з діал. зола «березовий сік»; як тотожне із зола́ «попіл» та зумовлене гутницьким промислом, тобто заготівлею березового попелу для виготовлення скла. Більшість дослідників схильні до останнього, проте не всі думки збігаються, яким саме способом ця назва місяця пов'язана із золою. М. Карамзін, К. Ербен, І. Раковецький, А. Петрушевич вважають «березозол» пов'язаним зі спалюванням беріз на попіл для лугів. Д. Прозоровський, Р. Кравчук розуміють назву як пору спалювання беріз для розчистки площ під оранку. На думку М. Кочергана, мотивування як першої, так і другої етимологій не зовсім переконливе. Більш вірогідно, що в основі назв березень і березозол лежить одне й те саме явище — розпускання березових бруньок. Зважаючи на це, М. Кочерган вважає zol- і zel- різними варіантами одного кореня зі значенням «зелений», порівнюючи такий розвиток із найменням четвертого місяця у чехів ( — «пора розвивання дуба»). У XVII столітті відбувається перехід давньоруської назви квітня на березень. Наприклад, у колонтитулах «Анфологіону», виданого Памвом Бериндою 1619 року, трапляється як у старому значенні, так і — у новому, котре засвідчене в пізніших руських стародруках (у написаннях: , ). Крім того, в «Анфологіоні» Беринди вперше знаходять повноголосу форму у значенні «квітень», що згодом зазна́є аналогічного семантичного зсуву. До середини XIX століття словом «березень» позначали четвертий місяць року. Вперше цю назву на позначення третього місяця подає «Місяцеслов» на 1853 рік, хоч після того інші джерела ще довго зберігають її за квітнем. Таке зміщення назви березень спричинене зникненням з української мови латинського наймення март. У гуцульських та східних закарпатських говірках лексему березень у старому значенні використовують і досі. У новій українській літературі, як і донині в деяких діалектах, на позначення третього місяця вживали назву березі́ль (березо́ль). У «Словарі української мови» за редакцією Б. Грінченка березіль вводять до реєстру як основну назву, а березень подають з покликанням на березіль, що дає стверджувати про більшу поширеність першої назви в українській мові XIX століття. Слово «березіль» було настільки популярним, що в 30-ті роки XX ст. стало назвою театрального об'єднання під керівництвом Леся Курбаса. З етимологічного погляду березіль є продовженням давньоруської та староукраїнської назви , що втратила один склад унаслідок контамінації основ береза і зол. У деяких джерелах фіксували також її неконтаміновану форму — березозо́л (березозі́л). Проте, на зламі XIX—XX століть найбільш поширеною була назва ма́рець, про що свідчить її широке розповсюдження в усіх дореволюційних календарях, лексикографічних працях, фольклорних джерелах, а також побутування цієї назви в сучасних наддністрянських і закарпатських говірках. Українські письменники використовували це слово незалежно від того, з якої місцевості вони були (серед них: Леся Українка, А. Свидницький, М. Коцюбинський, В. Винниченко, І. Франко). До того ж, наймення , можна побачити в староукраїнських пам'ятках XV—XVII століть. Воно запозичене через західнослов'янське посередництво з «місяць Марса», утвореного від імені римського бога родючості, а пізніше — бога війни Марса (). З латини походять назви місяця в більшості мов світу: , , , . В активному вжитку були й інші народні назви: березі́нь, березоті́к, сокови́к, березо́вень, зимобо́р, кра́пельник, веснові́й, прота́льник, а також: ма́рот, ма́рчик, марча́к, марціюш, полютий, со́чень, красови́к, запалі сніги, заграй-ярочки, з гір потоки. Кліматична характеристика в Україні Середня місячна температура повітря в березні порівняно з лютневою різко підвищується та становить від мінус 3 °C до 2 °C, на Закарпатті та на півдні України — до 6 °C. Абсолютний мінімум температури становить мінус 22—37 °C, на півдні України — мінус 11—27 °C. Абсолютний максимум — 16—28 °C, на Одещині та в Криму — до 29—30 °C. Перехід середньої добової температури повітря через 0 °C у бік підвищення: на півдні України та Закарпатті — у першій декаді, у східних та північно-східних областях — у третій, на інших територіях — у другій декаді місяця. На Закарпатті та в більшості районів південної частини країни перехід через 5 °C відбувається у третій декаді березня. Середня місячна кількість опадів становить 20—40 мм, у гірських районах місцями 45—70 мм. Снігового покриву переважно немає у південних і західних областях. На інших частинах території України сніг поступово тане протягом першої та другої декад, у Чернігівській і Сумській областях — у третій декаді. Для березня ще характерні хуртовини, ожеледь, налипання мокрого снігу. У фольклорі Сухий березень, теплий квітень, мокрий май — буде хліба урожай; Березень сухий, а мокрий май — буде каша й каравай; Як прийде марець, то обмерзне старцю палець; Білий як в марці сніг; Згинув як марцевий сніг; В марець ще замерзне старець. У літературі Олександр Токар присвятив цьому місяцю оповідання Зиму обнімає, а до весни моргає , а також низку замальовок, присвячених святам українського народу, які відзначають в березні. Свята і пам'ятні дні Релігія Християнство Місяць Святого Йосифа. Офіційні в Україні 8 березня Міжнародний жіночий день 14 березня День українського добровольця 25 березня День Служби безпеки України 26 березня День Національної гвардії України Рухомі Друга субота березня День землевпорядника Третя неділя березня День працівників житлово-комунального господарства та побутового обслуговування населення Інші 9 березня День народження Тараса Григоровича Шевченка 15 березня Усесвітній день захисту прав споживачів 23 березня Усесвітній день книги та авторського права 25 березня Благовіщення Пресвятої Богородиці 27 березня Усесвітній день театру Офіційні в Америці Місяць жіночої історії. Культурне значення Оскільки весняне рівнодення відбувається 21 березня, то в багатьох народів березень був першим місяцем нового року (а не січень, як тепер). Ймовірно, що з цієї ж причини до 15 століття і в Україні березень вважали першим місяцем громадського року (див. докладніше Новий рік на Русі та Новий час). Індійці на початку березня святкували мале свято богині Дурги. А велике свято цієї богині індійці святкували в день осіннього рівнодення. У стародавньому Римі в березні було свято Кібели, на якому її жерці оплакували Аттіса — символ сонця, яке поверталося на весну. На другий день після оплакування римляни зустрічали весняний поворот сонця всенародним радісним святом. У Єгипті в березні згадували похорон Озіріса, який згідно з єгипетською релігією був сонцем, що було слабким узимку, а на весні знов показувало свою силу. В цьому ж місяці відбувалася їзда на ослі. Верхи на осла опановував місцевий баляндрасник. Подібний звичай був поширений і в країнах Західної Європи та в Середньовіччі. За свідченнями Плутарха, в Афінах також у березні було свято «Гілконошення» — жителі міста носили по майданах пальмове гілля. Цей звичай зберігся і понині в країнах Близького Сходу, але тепер він пов'язаний з весільними обрядами. У стародавніх юдеїв у березні починався новий святий рік, а перси цього місяця святкували новоліття. У чехів і частково у німців за часів язичництва перше число березня вважали початком весни і першим днем світобудови. Весняні свята язичницького походження, що відзначали зв'язок навколишньої природи з життям людини, сплелися з обрядами, метою яких було прогнати зиму, тобто смерть. Подібні обряди були поширені не тільки в Україні, але й у балтійських народів та німців. У Скандинавії, особливо у стародавніх шведів, за часів язичництва у березні було велике свято, яке супроводжувалося жертвоприношенням, масовими іграми та торгами протягом тижня. У персів та в стародавніх слов'ян за часів язичництва був звичай влаштовувати урочистий обід — «тризну» на честь мертвих родичів. Такі тризни відбувалися на початку березня. Під час неї люди оспівували кінець зими і при цьому палили солом'яне опудало. Таке свято ще й досі збережено у південних шведів, лужичан та чехів, і там воно минає під знаком ослаблої зими та воскреслої весни. Поляки сьомого березня топили Маржану і при цьому співали про смерть, яка в'ється по парканах і шукає собі поживи. Див. також Березень: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31 Список усіх днів Коментарі Примітки Література Воропай О. Звичаї нашого народу : у 2 т. — Мюнхен, 1954. Місяці Весна


text: Кві́тень — четвертий місяць року в юліанському та григоріанському календарях. Один із чотирьох місяців, що налічують 30 днів. Назва На позначення четвертого місяця року слово «квітень» (у написаннях: , , , ) трапляється в староукраїнських джерелах з XVI століття. Назва пояснюється тим, що в цей час розцвітають весняні квіти, квітує земля. Можливо, саме (від *květъ — «квіт», «цвіт») було первісним найменням місяця в давньослов'янському календарі. Співзвучна назва вживається в польській мові (kwiecień), а в чеській словом květen називають травень. У давньоруських писемних пам'ятках, зокрема в Крилоському Євангелії, Студійському уставі (перекладеному в Києві близько 1070 року) та інших, квітень згадується під назвами: , що пов'язано з періодом цвітіння берези, коли збирають березовий сік. У вжитку були й інші народні назви: цві́тень, красене́ць / красне́ць, водолі́й, леле́чник, пусту́н, ка́пельник, а також: бе́резень, лукавець, снігогін, дзюрчальник, тра́вень, со́чень. Застаріла назва апріль через посередництво походить од . Таке саме походження мають і назви квітня в багатьох мовах світу: , , , , , , . За однією з версій, назву Aprilis місяць отримав на честь етруської богині Апру (етруськ. Apru), що відповідала давньогрецькій Афродіті. Інша версія виводить Aprilis від ранішого *ap(e)rilis («наступний», «той, що йде слідом»), оскільки він був другим місяцем у давньоримському календарі. Стара народна етимологія пов'язувала назву з дієсловом aperire («відкривати, відчиняти»). Кліматична характеристика в Україні Для квітня характерне швидке наростання тепла. У першій половині місяця в Україні завершується перехід середньодобової температури повітря через 5 °C в бік підвищення (на півдні країни та в долинах Закарпаття він відбувається ще в березні); перехід через 10 °C здійснюється в другій половині квітня, у Карпатах і горах Криму — в середині травня. Середня місячна температура становить 7—11 °C, місцями в гірських районах — 2—6 °C. Заморозки в квітні є звичайним явищем. Абсолютний мінімум температури — мінус 9—17 °C, у Чернігівській, Сумській, Харківській області та в Карпатах — мінус 18—22 °C, на Львівщині та крайньому півдні місцями мінус 4—12 °C. Абсолютний максимум — 26—34 °C, у горах Криму та місцями в Приазов'ї — 22—25 °C, на високогір'ї Карпат — 18—19 °C. Середня місячна кількість опадів зростає порівняно з березневою та становить 25—62 мм, у Карпатах і більшості районів Закарпаття — до 84 мм, на високогір'ї — до 117 мм. Грози спостерігаються по всій Україні; в окремі роки бувають пилові бурі, частіше — у східних та південно-східних областях. У фольклорі У квітні ластівка день починає, а соловей кінчає; Хто у квітні не сіє, той у вересні не віє; Сон на зиму відклади, а діло в квітні зроби; Квітневої роботи на май не відкладай; Квітневий день рік годує; Добрий квітень, мокрий май в клуні в серпні зроблять рай / Мокрий апріль, а сухий май, то буде в клунях рай (варіант із записів М. Номиса). Свята і пам'ятні дні Релігія Християнство Місяць Воскресіння Ісуса Христа. Офіційні в Україні 12 квітня День працівників ракетно-космічної галузі України / Міжнародний день польоту людини в космос 17 квітня День пожежної охорони 18 квітня День пам'яток історії та культури / Міжнародний день пам'яток і визначних місць 28 квітня День охорони праці 30 квітня День прикордонника України Рухомі Перша неділя квітня День геолога Третя субота квітня День довкілля Перша неділя після весняного повного місяця Великдень, або Воскресіння Христове Інші 1 квітня День сміху Міжнародний день птахів 11 квітня Міжнародний день визволення в'язнів нацистських концтаборів 22 квітня Міжнародний день Землі 23 квітня Всесвітній день книги і авторського права 26 квітня Міжнародний день пам'яті про чорнобильську катастрофу Рухомі Остання неділя квітня Всесвітній день поріднених міст Див. також Квітень: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30 Список всіх днів Коментарі Примітки Місяці Весна


text: Тра́вень, поет., розм. май — п'ятий місяць року в юліанському та григоріанському календарях. Один із семи місяців, що налічують 31 день. Травень був третім місяцем року в давньоримському календарі (до реформи Цезаря). Назва Українська назва «травень» пов'язана з травами, що рясно вкривають землю зеленим розмаєм. Можливо, саме (від *trava — «трава») було первісним найменням п'ятого місяця в давньослов'янському календарі. У білоруській мові побутує співзвучна назва травень, яка вживається поряд із май. Того самого походження старослов'янське наймення , а також старопольське — trawień (сучасне ). У хорватській мові словом travanj називають квітень. Подібні назви квітня вживалися в сербській (лажитрава) і македонській (тревен) мовах. Словенський народний місяцелік, що вживається паралельно з офіційним латинським, позначає квітень і травень як mali traven і veliki traven відповідно. Слово «травень» (у написаннях: ) трапляється в давньокиївських писемних пам'ятках, зокрема в Крилоському Євангелії та Студійському уставі, перекладеному в Києві близько 1070 року. Сучасне написання засвідчене в Путнянському Євангелії II пол. XIII століття. У руських стародруках XVII—XVIII століть, поряд із давнім найменням , згадується назва , . Слов'янську назву останнього місяця весни — «травень», в Україні офіційно повернено у ХХ столітті. Зрідка вживана назва «май» запозичена через староцерковнослов'янське і середньогрецьке посередництво () з латинської мови: походить від імені давньоримської богині плодоносної землі й природи Маї. Вже в українській мові це слово стало асоціюватися з омонімічним май («зелень»). У народі маїком називали місяць вересень — за його майже травневе тепло. Латинська назва вживається в більшості мов, у тому числі багатьох слов'янських (, , , , ). Кліматична характеристика в Україні Середня місячна температура повітря в травні становить 13—17 °C, у Карпатах і горах Криму — 7—12 °C. Заморозки можливі як на поверхні ґрунту, так i в повітрі. Абсолютний мінімум температури складає від 0 до мінус 6 °C, місцями на Сумщині та в гірських районах — до мінус 10 °C, на узбережжі морів — 1—3 °C. Абсолютний максимум — 31—37 °C, у Криму, на півдні Одещини та Луганщини — до 38—39 °C, у гірських районах — 22—30 °C. Стійкий перехід середньої добової температури повітря через 15 °C, що є кліматичним показником початку літа, відбувається на Закарпатті, півдні та сході України в першій половині, на решті території — у другій половині місяця. Середня місячна кількість опадів становить 22—60 мм, у західних, Вінницькій областях — переважно 62—81 мм, у гірських та передгірських районах — до 148 мм. У фольклорі Приказки Дуб у травні в листя одягається, а скотина трави наїдається; Травневий дощ, як з грибами борщ; У травні пня вбери, то красним буде; Травень ліс прибирає — літо в гості накликає; Травень багатий на квіти, а хліб у жовтня позичає; Май — волам і коням сіна дай, а сам на піч утікай; У маю і баба в раю, як не затанцює, то хоч молодість згадає; Соловейко — мала пташка, а май знає; На май коровам дай, та й вила ховай; Прийде май, то всяк собі дбай; У маю розумний жениться, а дурна заміж іде; а в жовтні розумна заміж іде, а дурний жениться. Прикмети Якщо травень холодний, то не будеш голодний — рік буде хлібородний; Якщо початок травня холодний, то наприкінці місяця буде тепло, і навпаки; Травень холодний — посів ярини ранній; Як у травні дощ не впаде, то і золотий плуг не виоре; У травні оженився, то вік журився; Дощ у травні — врожай справний; Як у травні дощ і грім — буде радість людям всім; Як випадуть у травні три добрих дощі, то вродить хліба на три роки; Часті тумани в травні — на мокре літо; Якщо в травні часті зірниці — буде добрий урожай; Якщо травневий дощ починається великими краплинами, то він ненадовго; Хто в маю звінчається, то буде вік маятися; Сухий і теплий май — скупий буде врожай; Сухий березень, а мокрий май — будуть каша й коровай; Сухий марець, мокрий май — буде жито, як той гай; Як сухий май, то гроші на хліб дбай; Добрий квітень, мокрий май — в клуні в серпні зроблять рай / Мокрий апріль, а сухий май, то буде в клунях рай (варіант із записів М. Номиса). Свята і пам'ятні дні Християнство Місяць Діви Марії. Офіційні в Україні 1 травня Міжнародний день праці 6 травня День піхоти 8 травня День пам'яті та примирення 9 травня День перемоги над нацизмом у Другій світовій війні 14 травня День пам'яті українців, які рятували євреїв під час Другої світової війни 15 травня Міжнародний день сім'ї 18 травня День резервіста України День боротьби за права кримськотатарського народу 20 травня День банківських працівників 23 травня День морської піхоти України 24 травня День слов'янської писемності і культури 25 травня День Державної служби спеціального зв'язку та захисту інформації України 29 травня Міжнародний день миротворців Рухомі Перша неділя після весняного повного місяця Великдень, або Воскресіння Христове Друга неділя травня День матері Третій четвер травня День вишиванки Третя субота травня День Європи День науки Третя неділя травня День пам'яті жертв політичних репресій Остання субота травня День працівників видавництв, поліграфії і книгорозповсюдження Остання неділя травня День хіміка Інші 18 травня День пам'яті жертв геноциду кримськотатарського народу Див. також Травень: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31 Список всіх днів Коментарі Примітки Посилання Свята травня Місяці Весна


text: Че́рвень, заст. червець — шостий місяць року в юліанському та григоріанському календарях. Один із чотирьох місяців, що налічують 30 днів. Червень — перший місяць метеорологічного літа в Північній півкулі. Місяць має найдовші дні та найкоротші ночі, бо саме на цей час припадає літнє сонцестояння. Назва Українська назва «червень» (як і застаріла «червець») походить од «липень, червень», що є пасивним дієприкметником минулого часу від дієслова *čr̥viti, утвореного від *čr̥vь «черв»: оскільки в червні розвиваються лялечки (черв'ячки) червця, з яких видобували червону фарбу. Менш переконлива версія пов'язує назву з кольором червоних квітів. Можливо, саме було первісним найменням місяця в давньослов'янському календарі. Співзвучні назви побутують у білоруській (чэрвень), польській (czerwiec), кашубській (czerwińc) і чеській (červen) мовах. Подібні наймення в чеській (červenec) та церковнослов'янській () мовах має липень. Давньоруська назва червня — «ізок». Це старе наймення трапляється у давньокиївських апракосах і тетрах, зокрема в Крилоському Євангелії та Студійському уставі (у написаннях: ). Цим словом називали коників-цвіркунів, які багато сюрчать у цей час. Назва «червець» (у написаннях: , , , ) згадується в руських стародруках XVI—XVII століть. Існували також інші народні назви місяця: по́лудень, рум'я́нець, різноцві́т, сінокі́сник, світоза́р, сонцекре́с, кре́сень, кре́сник (можливо, через запалювання вогнищ у Купальську ніч), а також: ґе́дзень / ке́дзень, ке́здень, бе́здень / бі́здень (від значної кількості ґедзів), гнилець, гни́лень (пора косовиці і дощів, від яких гнило сіно). У більшості мов світу вживаються назви, похідні від : , , , , , , . Латинська назва трапляється і в староукраїнських писемних джерелах XIV—XV ст. Це наймення місяць дістав на честь римської богині Юнони, дружини Юпітера. Кліматична характеристика в Україні У червні середня температура повітря зростає на 3—4 °C порівняно з травнем і становить від 16—17 °C на північному заході до 19—21 °C на півдні і південному сході, у гірських районах — 9—15 °C. Абсолютний максимум температури — 32—39 °C, в Одеській, Херсонській та Харківській областях місцями 40 °C, у гірських районах — 21—33 °C. Абсолютний мінімум становить 0—7 °C, у горах, північних, східних, Рівненській, Львівській, Дніпропетровській області місцями мінус 1—3 °C, на високогір'ї Карпат — до мінус 5 °C. Історичний мінімум температури (мінус 1,9 °C) зафіксований у 1950 р. в м. Олевськ. Історичний максимум температури (39,6 °C) спостерігався в 1934 р. у смт Сарата (Одеська область). Іноді червень буває найтеплішим місяцем року. Середня кількість опадів у південних областях і в Криму становить 44—58 мм; у північних, східних та центральних областях — 62—78 мм, на заході та на Закарпатті — до 90—114 мм. Заморозки на поверхні ґрунту ймовірні у першій та другій декадах місяця, крім півдня. Середня місячна кількість опадів — 44—95 мм, на півдні місцями 33—42 мм, у Карпатах та на Прикарпатті місцями 100—180 мм. Для червня характерна грозова діяльність, град, шквали та сильні зливи. Прислів'я У червні на полі густо, а в коморі пусто Червень — рум'янець року Коли червень сухий, купуй бджілку, а мокрий — корівку Свята і пам'ятні дні Релігія Християнство Місяць Святого Серця Ісуса Офіційні в Україні 1 червня День захисту дітей 6 червня День журналіста 12 червня День працівника фондового ринку 19 червня День фермера 22 червня День скорботи і вшанування пам'яті жертв війни в Україні 23 червня День державної служби 25 червня День митника України 28 червня День Конституції України Рухомі Перша неділя червня День працівників водного господарства День працівників місцевої промисловості Друга неділя червня День працівників легкої промисловості Третя неділя червня День батька День медичного працівника Остання неділя червня День молодіжних та дитячих громадських організацій День молоді Сьома неділя по Великодню День Святої Трійці Інші 13 червня День звільнення Маріуполя від проросійських терористів 24 червня Різдво Іоанна Предтечі 29 червня День апостолів Петра і Павла Офіційні в Америці Місяць Гордині. У літературі Проза Червневим святам і обрядам присвячено оповідання «Прилетіло літечко на рожевих крилах», а також низку замальовок радіожурналіста Олександра Токаря. Поезія Червень у вірші Вадима Крищенка «Літо»: «...На початку літа По земному праву Червоніють квіти, Зеленіють трави...» Див. також Червень: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30. Список всіх днів Коментарі Примітки Місяці Літо


text: Се́рпень — восьмий місяць року в юліанському та григоріанському календарях. Один із семи місяців, що налічують 31 день. Назва Українська назва утворена від слова «серп» — знаряддя, яким ще в давнину жали зернові, і означає «місяць серпа, жнив». Можливо, саме було первісною назвою місяця в давньослов'янському календарі. Співзвучні назви вживаються в польській (sierpień), чеській (srpen) і словенській (veliki srpan) мовах. У хорватській мові слово srpanj позначає липень, тоді як у словенській він називається mali srpan. Жниварський смисл мають також назви серпня в інших споріднених мовах: , , (дослівно «житні жнива»). Сучасна назва місяця трапляється в руських стародруках XVI—XVII століть, у написаннях: , , . У давньоруських писемних джерелах серпень згадується як . Це наймення пов'язане з початком періоду оленячого гону, ознакою якого є характерний для цих тварин рев. Подібна назва місяця досі побутує в чеській мові (září). В українських діалектах засвідчені й інші народні назви: ки́вень, ки́вотень (від того, що тварини від надокучливих комах кивають головою), хлібосо́л / хлібочо́л, жни́вець, горо́дник, спа́сівець, зорни́чник / зоряни́чник, а також: ко́пень (від того, що на полях вже з'являлися копи жита), густи́р, бари́льник, прибери́ха-припаси́ха, ильовіць, илевий / елевей. У багатьох мовах світу назви серпня походять з . Це наймення він дістав у 8 році до н. е. на честь першого римського імператора Октавіана Августа. Нова назва замінила ранішу Sextilis, тобто — «шостий місяць» (оскільки першим місяцем року вважався березень). Кліматична характеристика в Україні Середня місячна температура серпня становить 17—20 °С, у південних та південно-східних областях місцями 21—23 °С, у Карпатах та горах Криму — 11—16 °С. Абсолютний максимум температури сягає 35—41 °С, у гірських районах переважно 26—34 °С. Історичний максимум температури (40,7 °С) зафіксовано в 1971 р. у м. Сарата. Абсолютний мінімум становить 0—7 °С, на півдні — до 11 °С, у західних, північних, східних та Запорізькій областях місцями мінус 1—2 °С. Історичний мінімум (мінус 2,3 °С) спостерігався в 1966 р. у м. Дружба. Заморозки на поверхні ґрунту бувають у кінці місяця, окрім більшості центральних, південних областей та Криму. Середня місячна кількість опадів становить 27—59 мм у південних областях та в Криму, на решті території — 35—76 мм, у Карпатах та на Прикарпатті — 81—145 мм. Прислів'я Як у серпні дбаєм, так зимою маєм У серпні серпи гріють, а вода холодить Серпневого дня зимовим тижнем не заміниш Принеси нам, серпне, стільки кіпок, як у небі зірок Свята і пам'ятні дні Релігія Християнство Місяць Непорочного Серця Богородиці. Офіційні в Україні 8 серпня День військ зв'язку 15 серпня День археолога 19 серпня День пасічника 23 серпня День Державного Прапора України 24 серпня День Незалежності України 29 серпня День пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України Рухомі Перша неділя серпня День Повітряних Сил Збройних Сил України Друга неділя серпня День працівників ветеринарної медицини День будівельника Остання субота серпня День авіації Остання неділя серпня День шахтаря Інші 14 серпня Маковія 6 серпня Спас (за григоріанським і новоюліанським календарями) 12 серпня Міжнародний день молоді 13 серпня Міжнародний день шульг 15 серпня Успіння Пресвятої Богородиці (за григоріанським і новоюліанським календарями) 19 серпня Спас (за юліанським календарем) Всесвітній день гуманітарної допомоги 23 серпня Європейський день пам'яті жертв сталінізму та нацизму 28 серпня Успіння Пресвятої Богородиці (за юліанським календарем) 29 серпня Міжнародний день дій проти ядерних випробувань Коментарі Примітки Див. також Серпень: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31 Список всіх днів Місяці Літо


text: Ве́ресень — дев'ятий місяць року в юліанському та григоріанському календарях. Один із чотирьох місяців, що налічують 30 днів. Вересень є першим місяцем метеорологічної осені в Північній півкулі. На 14-те вересня припадає початок церковного року в православних церква, які живуть за юліанським календарем. У багатьох країнах Північної півкулі, зокрема в Україні, починається навчальний рік. Назва Назва засвідчена ще в давньокиївських писемних пам'ятках. Пізніше і повноголоса форма трапляються в староукраїнських джерелах XVI—XVII століть. Імовірно, назва «вересень» пов'язана з вересом — поширеною на Поліссі медоносною рослиною. Верес, подібно до липи, має велике значення у бджільництві, а вересовий мед цінується вище за інші сорти. Квітне верес із серпня до кінця жовтня, але найпишніше рожево-бузкове суцвіття вкриває соснові бори, торф'яники та піщані пагорби саме у вересні. Можливо, (від *versъ — «верес») було первісним найменням дев'ятого місяця в давньослов'янському календарі. Подібні назви побутують у білоруській (верасень) та польській (wrzesień) мовах. За цією ж ознакою утворені народні назви вересня в балтійських мовах ( і — «місяць вересу»). М. Кочерган вважає інші етимології назви непереконливими. Так, наприклад, Ф. Медведєв виводить вересень від «молотити». З цього, на його думку, випливає, що на місяць припадав початок молотьби — сільськогосподарських робіт з відокремлення зерен від полови та соломи. Проте зазначається, що фонетична сторона цієї етимології надто сумнівна. Не можна погодитись також із поясненням Я. Головацького, за яким назва місяця походить «від ягід верес, котрі тоді пристигають та збираються». Існує думка, що назва «вересень» була запозичена з і пізніше адаптована до східнослов'янського звучання. Т. Голинська-Баранова схиляється до неї на підставі того, що староукраїнські джерела XVI—XVII століть подають це слово спершу в неповноголосій формі . Однак її висновки відкидає М. Кочерган, вважаючи більш правдоподібним розглядати цю форму як церковнослов'янську, бо відома вона була вже давньоруській мові (у написаннях: ), звідки ввійшла і до української. На невласне польське походження назви, на його думку, вказує ще й такий факт, як наявність у старочеській мові наймення vřesen у зовсім іншому значенні — на означення восьмого, а то навіть і сьомого місяців. Пояснення Т. Голинської-Баранової, що «чехи не розуміли терміна і вживали його під польським впливом, не знаючи докладно, про який місяць йдеться», не можна вважати науково обґрунтованим. В оглаві до «Анфологіону» Памва Беринди, виданого 1619 року, місяць називається: Останнє наймення згадано «по древніх», адже засвідчене воно було вже в давньокиївських апракосах і тетрах XI—XIII століть (у написаннях: ). Ця давня назва вересня походить від («ревіти») і пов'язана з ревінням жуйних тварин під час осіннього гону, коли олені та лосі влаштовували шлюбні герці. Співзвучна назва досі вживається в хорватській мові (rujan), а в чеській слово říjen використовують на позначення жовтня. У сучасному вигляді назва вперше знаходиться у «Хронографі» (Книга глаголема кроникъ, сиречь собранїє ѿ многихъ лѣтописецъ) середини XVII століття: Тим не менш, згідно зі «Словарем української мови» Б. Грінченка, ще на початку XX ст. на більшій частині України дев'ятий місяць року називався жовтнем, тоді як сам жовтень іменували листопадом. Назва «вересень» усталилася в сучасній мові під впливом західноукраїнської літературної практики, витіснивши з ужитку вищенаведені словесні значення. Також на Заході України були відомі назви ма́їк (пов'язана з май — «травень»; бо під час бабиного літа буває тепло як навесні, квітнуть деякі рослини) та сі́вень (бо сіють озимину). Назву ба́бське (ба́бине) лі́то зафіксовано в розмовній мові на північно-західному Поліссі. І. Верхратський у розвідці «Знадоби до словаря южноруского» подає ще одну назву вересня — покрійний. На думку вченого, вона походить од свята Покрови, котре випадає на 1 жовтня . Вживалися й інші народні назви: травник, малий тра́вень, се́рпень. У багатьох мовах, зокрема в слов'янських, назви місяця походять від (раніші форми *septemo-mēmbris, *septem-o-mēnsris), утвореного від septem (сім) і mensis (місяць), тобто — «сьомий місяць». Така назва пояснюється тим, що в Стародавньому Римі рік починався не в січні, а в березні, тому вересень був сьомим, а не дев'ятим за ліком місяцем. Кліматична характеристика в Україні У вересні в Україні відбувається загальне зниження температури і різке послаблення грозової діяльності. Протягом місяця, крім Південного узбережжя Криму, здійснюється перехід середньої добової температури повітря через 15 °C в бік зниження. Середня місячна температура повітря складає 12—19 °C, у Карпатах і горах Криму — 8—13 °C. Історичний мінімум температури (мінус 7,2 °C) зафіксовано в 1916 та 1977 роках у містах Луганськ і Гуляйполе, на Південному березі Криму — 1,3 °C у 1977 році (м. Алушта). Історичний максимум температури (38,5 °C) спостерігався в 1946 році у селі Ішунь. Заморозки в повітрі найбільш імовірні в другій та третій декадах; у гірських районах, а також місцями в Чернігівській, Сумській, Черкаській і Кіровоградській областях вони можливі й у першій декаді. Середня місячна кількість опадів — 27—62 мм, у Карпатах та на Закарпатті — 71—125 мм. У фольклорі Вересень без перевесла; Вересень на весілля багатий; Вересень студений, але ситий; Вереско вхопив чересло; Вересневий час — сім погод у нас; Верещить вересень, що вже осінь; Грім у вересні віщує осінь; Зимовий вереско зняв перевесло; Не спекотний вересень, та щедро годує; Як вересніє, то й дощик сіє. Свята і пам'ятні дні Офіційні в Україні 2 вересня День нотаріату 17 вересня День рятівника День усиновлення 21 вересня Міжнародний день миру 22 вересня День партизанської слави 27 вересня Всесвітній день туризму 29 вересня День пам'яті жертв Бабиного Яру 30 вересня Всеукраїнський день бібліотек Рухомі Перша неділя вересня День підприємця Друга субота вересня День фізичної культури і спорту День українського кіно Друга неділя вересня День танкістів День працівників нафтової, газової та нафтопереробної промисловості День пам'яті українців — жертв примусового виселення з Лемківщини, Надсяння, Холмщини, Південного Підляшшя, Любачівщини, Західної Бойківщини у 1944—1951 роках Третя субота вересня День винахідника і раціоналізатора День фармацевтичного працівника Третя неділя вересня День працівника лісу Четверта неділя вересня День машинобудівника Інші 1 вересня День Знань 2 вересня День закінчення Другої світової війни 7 вересня День воєнної розвідки України 8 вересня Міжнародний день солідарності журналістів Різдво Пресвятої Богородиці 14 вересня Воздвиження Чесного Хреста 30 вересня Міжнародний день перекладача Див. також Вересень: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30 Список всіх днів Слов'янський календар Осіннє рівнодення в українській культурі Рівнодення Коментарі Примітки Місяці Осінь


text: Гру́день, заст. сту́день — дванадцятий місяць року в юліанському та григоріанському календарях. Один із семи місяців, що налічують 31 день. Назва Українська назва місяця пов'язана зі словом «груда», або «грудка». У цей час зорані поля замерзали та бралися грудками, що відзначало закінчення пори осіннього зябу. Можливо, саме (від *gruda — «мерзла земля») було первісним найменням місяця в давньослов'янському календарі. Співзвучні назви вживаються в польській (grudzień) та литовській (gruodis) мовах. Давньоруські писемні пам'ятки згадують місяць як , , — себто холодний, студений (від «прохолода, свіжість, холод, мороз»). Натомість назва засвідчена в значенні «листопад», зокрема в Іпатіївському літописі 1118 року: У староукраїнських джерелах XVI—XVII століть трапляються такі наймення грудня: . Згідно зі «Словарем української мови» Б. Грінченка, на більшій частині України слова «листопад», «грудень» і «студень» уживалися в давньоруському значенні аж до початку XX ст. (як назви 10-го, 11-го та 12-го місяців відповідно). Зокрема, такі наймення засвідчені в газеті «Хлібороб» під редакцією Миколи та Володимира Шеметів. В той же час у галицьких календарях назви місяців були аналогічні сучасним. Уживалися й інші народні назви: мостови́к, стужа́йло, вітрози́м, зи́мник, лютові́й, хму́рень, тру́сим, лю́тень, а також: студинець, мочавець / мочарець, казидоро́га, про́синець / про́симець, андріїв, андріїць. Назви грудня в більшості мов світу походять од , утвореного від числівника decem (десять). У давньоримському календарі грудень був десятим місяцем року, що починався в березні. Дні від грудня до березня первісно не включалися до жодного місяця. Пізніше з них були утворені місяці січень та лютий і додані до початку року, але грудень зберіг свою назву December (десятий). Кліматична характеристика в Україні Грудень є найтеплішим зимовим місяцем в Україні. Середня місячна температура повітря становить мінус 0—5 °C, в південних областях місцями 1—2 °C, у Криму (крім гірських районів) — від 2 до 6 °C. В Україні, крім південних та західних областей, здійснюється перехід середньої добової температури повітря через мінус 5 °C в бік зниження. Абсолютний мінімум температури повітря становить мінус 21—37 °C, у південних областях — мінус 17—28 °C, на узбережжі Криму місцями мінус 10—16 °C. Абсолютний максимум температури повітря сягає 10—18 °C, у південних областях та на Прикарпатті місцями 19—20 °C, у Криму — до 23 °C. Середня місячна кількість опадів складає 33—67 мм, у Карпатах, на Закарпатті та півдні Криму — 68—174 мм. На більшій частині території України встановлюється стійкий сніговий покрив, лише на крайньому півдні він утворюється не щороку. У грудні порівняно з листопадом збільшується кількість днів з хуртовинами; зростає повторюваність ожеледі, особливо на Лівобережжі України. Історичний мінімум температури (мінус 34,5 °C) зафіксовано 1908 р. в м. Красноград, на Південному узбережжі Криму (мінус 16,2 °C) — у 1899 р. (м. Севастополь). Історичний максимум температури в грудні (20,6 °C) зафіксовано в 1964 р. у м. Клепиніне. Свята і пам'ятні дні Християнство Місяць Адвенту. Офіційні в Україні 1 грудня День працівників прокуратури 3 грудня Міжнародний день людей з інвалідністю 5 грудня День працівників статистики 6 грудня День Збройних Сил України 7 грудня День місцевого самоврядування 12 грудня День Сухопутних військ України 14 грудня День вшанування учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС 15 грудня День працівників суду 17 грудня День працівника державної виконавчої служби 19 грудня День адвокатури 22 грудня День енергетика День працівників дипломатичної служби 24 грудня День працівників архівних установ 25 грудня Різдво Христове Рухомі Друга неділя грудня День благодійництва Інші 1 грудня Всесвітній день боротьби зі СНІДом 6 грудня День святого Миколая 9 грудня Міжнародний день боротьби з корупцією Зачаття св. Анною Пресвятої Богородиці Див. також Грудень: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31 Список всіх днів Коментарі Примітки Місяці Зима


text: Жо́втень — десятий місяць року в юліанському та григоріанському календарях. Один із семи місяців, що налічують 31 день. Назва Назва «жовтень» пов'язана з часом жовтіння листя і серед слов'янських мов побутує тільки в українській. У руських стародруках XVI—XVII століть місяць згадується під найменням . Ця назва вважається запозиченою з і походить од («костриця», «паздір»). У цей час переробляли льон та коноплі — отіпа́ли стебла, відділяючи кострицю від волокна. Аналогічне походження має білоруська назва жовтня — кастрычнік, калькована з полонізму паздзернік. У Крилоському Євангелії 1144 р. місяць згадується як: . Остання назва трапляється також у ранніх староукраїнських джерелах, зокрема в оглаві до Анфологіону, виданого Памвом Бериндою 1619 року. За даними «Словаря української мови» Б. Грінченка, ще на початку XX ст. на більшій частині України десятий місяць року називали листопадом, у той час як дев'ятий місяць, нині відомий як вересень, іменувався жовтнем. Сучасне значення згаданих слів походить із західноукраїнської літературної практики. З характерними погодними умовами пов'язані й інші народні назви жовтня: листобі́й, древопи́лень, передзи́мник, весі́льник (після закінчення пори польових робіт і обмолоту хліба наставав час весіль — традиційно на Покрову), а також: гря́зень, хму́рень, листопа́дник, зазимник, рі́сень (від діал. рісни́й — «багатий», «густий»). Назви жовтня в більшості мов походять од , утвореного від числівника octo («вісім»): у римському календарі рік починався в березні, тому жовтень був восьмим місяцем. Кліматична характеристика в Україні Середня місячна температура повітря в жовтні не перевищує 7 °C на півночі, 10 °C на південному сході, а на Південному узбережжі Криму досягає 14 °С. Абсолютний мінімум температури (мінус 22,6 °C) зафіксовано в 1920 р. у м. Золотоноша, у Криму — мінус 7,5 °C у 1920 р. (м. Севастополь). Абсолютний максимум температури (35,3 °C) спостерігався в 1952 р. у м. Клепиніне. У жовтні по всій території України виникають заморозки, що найраніше починаються в долинах Українських Карпат (у кінці вересня). На півночі та в центрі заморозки бувають на початку жовтня, на півдні відмічаються в другій декаді, на узбережжі морів — наприкінці жовтня і на початку листопада. Середня кількість опадів становить на півдні 24—27 мм, на решті території України — 32—38 мм, у західних областях та на Закарпатті — 43—56 мм. Прислів'я У жовтні гріє ціп, а не піч Жовтень на весілля багатий Жовтень-болотник ні колеса, ні полоза не любить Жовтень хоч холодний, але листопад і його перехолодить Настали жнива — лежить баба нежива, а прийшла Покрова — стала баба здорова Свята і пам'ятні дні Християнство Місяць Святого Розарія. Офіційні в Україні 1 жовтня День захисників і захисниць України День Українського козацтва День ветерана Міжнародний день громадян похилого віку 8 жовтня День юриста 10 жовтня День працівників стандартизації та метрології 19 жовтня Всеукраїнський День відповідальності людини 20 жовтня Всеукраїнський день боротьби з захворюванням на рак молочної залози 27 жовтня День української писемності та мови 28 жовтня День визволення України від фашистських загарбників Рухомі Перша неділя жовтня День територіальної оборони України День працівників освіти Друга неділя жовтня День працівників державної санітарно-епідеміологічної служби День художника Третя субота жовтня День працівників целюлозно-паперової промисловості Третя неділя жовтня День працівників харчової промисловості Інші 1 жовтня Міжнародний день музики Покрова Пресвятої Богородиці День народження Української повстанської армії 4 жовтня Всесвітній день тварин 6 жовтня Всесвітній день охорони місць проживання 9 жовтня Всесвітній день пошти 13 жовтня Міжнародний день зменшення небезпеки лих 16 жовтня Всесвітній день продовольства 17 жовтня Міжнародний день боротьби за ліквідацію бідності 24 жовтня День Організації Об'єднаних Націй Всесвітній день інформації про розвиток Рухомі Перша неділя жовтня День кадрового працівника Остання неділя жовтня День автомобіліста і дорожника Див. також Жовтень: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31 Список всіх днів Коментарі Примітки Місяці Осінь


text: Листопа́д, заст. падоли́ст — одинадцятий місяць року в юліанському та григоріанському календарях. Один із чотирьох місяців, що налічують 30 днів. Назва Назва листопад прийшла із західноукраїнських земель. У цей час там і на півдні опадає листя. А на сході та півночі України — дерева вже безлисті. Тому в Київській Русі останній місяць осені звався груднем, а перший місяць зими мав іншу назву — . У «Повісті временних літ» листопад називається саме «груднем»: . Назва «листопад» вживалася щодо жовтня (за винятком галицьких земель, де назви були аналогічні сучасним), у Наддніпрянській Україні ця тенденція протрималася до ХХ століття, про що свідчить «Словарь української мови» Б. Грінченка. Схожі назви існують у білоруській (лістапад), польській і чеській (listopad) мовах. У хорватській словом listopad називають жовтень. Народні назви: грудкотру́с, листопа́день, падоли́ст, бра́тчини, напівзи́мник, ворота зими, листогні́й, полузеле́ник, перези́мник, кова́ль, сонцеворо́т. Назви листопада в більшості мов сходять до , утвореної від числівника novem («дев'ять»): у календарі Ромула рік починався в березні, тому листопад був дев'ятим місяцем. Кліматична характеристика в Україні Середня температура повітря в листопаді, за винятком Українських Карпат, залишається додатною, і коливається від 1—2 °C на півночі та сході, до 4—6 °C на півдні країни й на Закарпатті; на Південному узбережжі Криму — від 8 до 10 °C. Абсолютний мінімум температури становить мінус 20—33 °C, на півдні — мінус 14—21 °C, на Південному узбережжі Криму — мінус 8—10 °C. Абсолютний максимум — від 19 до 28 °C, на Закарпатті, півдні Одещини та в Криму — до 30 °C. З другої декади листопада на більшій частині території України, крім півдня та південного заходу, здійснюється перехід середньої добової температури повітря через 0 °C, що є кліматичною ознакою початку зими. У південних і західних областях завершується перехід середньої добової температури через 5 °C. Середня кількість опадів складає 34—44 мм, у північно-східних областях — 48—50 мм, на Закарпатті — до 69 мм, а в гірських районах — до 140 мм. Історичний мінімум температури (мінус 31,0 °C) зафіксовано 1953 року в м. Гуляйполе, на Південному узбережжі Криму — 1963 року в м. Севастополь (мінус 12,5 °C). Історичний максимум температури (29,7 °C) спостерігався 1926 року в м. Болград. У фольклорі У листопаді голо в саді; Листопад не лютий, проте спитає, чи вдягнений та взутий; Листопад завжди хитрує: і осені служить, і зимі шлях торує. Свята і пам'ятні дні Християнство Місяць душ у Чистилищі. Офіційні в Україні 3 листопада День інженерних військ День ракетних військ і артилерії 4 листопада День залізничника 9 листопада Всеукраїнський день працівників культури та майстрів народного мистецтва 16 листопада День працівників радіо, телебачення та зв'язку 17 листопада День студента / Міжнародний день студентів 18 листопада День сержанта Збройних Сил України 19 листопада День скловиробника День працівників гідрометеорологічної служби 21 листопада День десантно-штурмових військ Збройних Сил України День Гідності та Свободи 28 листопада День працівника системи фінансового моніторингу Рухомі Перша неділя листопада День працівника соціальної сфери Друга неділя листопада День виноградаря і винороба Третя неділя листопада День працівників сільського господарства Четверта субота листопада День пам'яті жертв голодоморів Інші 8 листопада Михайлів день Див. також Листопад: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30 Список всіх днів Примітки Посилання Листопадъ // Тимченко Є. К. Матеріали до словника писемної та книжної української мови XV—XVIII ст. Книга 1. А-Н / Підготували до видання В. В. Німчук, Г. I. Лиса. — Інститут української мови Національної академії наук України; Українська Вільна Академія Наук у США. — Київ — Нью-Йорк, 2002. — С. 404. — ISBN 966-7252-25-6. — (Пам'ятки української мови. Серія словників). Місяці Надпопулярні статті Осінь


text: 30 квітня — 120-й день року (121-й у високосні роки) в григоріанському календарі. До кінця року залишається 245 днів. Цей день в історії: 29 квітня—30 квітня—1 травня Свята і пам'ятні дні Міжнародні Всесвітній день мобільності та доступності. : Міжнародний день джазу День зачіски. Національні : День прикордонника України : День перемоги : День дитини : День королеви : День короля : День вчителя : День захисту прав споживачів. : День збройних сил. : День мучеників. : Національний день Перської затоки. : Свято Іноземного легіону. : День честі. День штату Луїзіана. День вівсяного печива і День родзинок. День притулку для домашніх тварин. Релігійні Християнство Католицька церква: День Святої Пія V, Папи Римського. Православна церква: Іменини Катерина : • Олег : Події 711 — Військо Таріка бен Зіяда висадилось на узбережжі Іспанії, почавши її завоювання. 1803 — США купили Луїзіану у Франції за 15 млн доларів. 1838 — Нікарагуа відокремилася від Центральноамериканської Федерації. 1840 — петербурзький цензор П.Корсаков підписав квиток на видачу «Кобзаря» Т.Шевченка з друкарні Є. Фішера. День виходу в світ першого твору Кобзаря. 1854 — Відкриття першої залізниці в Бразилії. 1863 — почалася битва під Чанселорсвіллом. 1900 — Анексія Гавайських островів Сполученими Штатами. 1905 — російський імператор Микола II підписав указ про свободу віросповідання. 1918 — Миколу Василенка призначено отаманом (Головою Ради Міністрів) гетьмана Скоропадського. Того ж дня за участі німців проголошено створення Кримської Народної Республіки 1977 — Британський рок-гурт Led Zeppelin встановив світовий рекорд з відвідуваності концертів. У Понтіаку (передмістя Детройта), число слухачів становило 76 299 людей. 1999 — у зв'язку з виконанням свого мандату в Україні завершила роботу місія ОБСЄ. 2018 — АТО на сході України було змінене на Операцію Об'єднаних сил. Народились Дивись також :Категорія:Народились 30 квітня 1310 — Казимир Великий, Король Польщі і Русі з династії П'ястів. 1504 — Франческо Приматіччо, французький художник, архітектор, скульптор доби маньєризму. 1777 — Карл Фрідріх Гаусс, німецький математик і астроном. 1848 — Олександра Єфименко, український історик і етнограф. 1850 — Ієронім Ясинський, письменник, перекладач, літературний критик українського походження. 1863 — Макс Складановський, німецький винахідник і один з перших кіновиробників. Разом з братом Емілем винайшов апарат для зйомки і проєкції фільмів Біоскоп (Bioskop). 1869 — Ганс Пельціг, німецький архітектор, художник і сценограф. 1870 — Франц Легар, угорський композитор і диригент. 1901 — Саймон Кузнець, американський економіст, лауреат Нобелівської премії з економіки 1971. 1916 — Клод Шеннон, американський електротехнік і математик. 1932 — Василь Шевчук, український письменник. 1946 — Карл XVI Густав, король Швеції. 1956 — Ларс фон Трієр, данський кінорежисер та сценарист. 1967 — Філіп Кіркоров, радянський і російський естрадний співак, продюсер. 1970 — Сергій Наєв, український воєначальник, учасник російсько-української війни, Герой України. 1971 — Сергій Васіч, військовослужбовець Збройних Сил України, учасник російсько-української війни, Герой України. 1991 — Олексій Мильчаков, російський військовий діяч, військовий злочинець, учасник війни на сході України. Померли Дивись також :Категорія:Померли 30 квітня 1671 — Петар Зринський, хорватський політик і громадський діяч. Бан Хорватії у 1664–71 роках. 1671 — Фран Крсто Франкопан, хорватський політик, громадський діяч і поет. 1758 — Франсуа д'Аженкур, французький композитор, клавесиніст та органіст. 1790 — Самуель Гейнике, німецький сурдопедагог, винахідник способу навчання глухонімих. 1883 — Едуар Мане, французький художник-імпресіоніст. 1941 — Едвін Портер, американський кінорежисер, оператор, продюсер і сценарист. 1945 — В бункері, під Рейхсканцелярією покінчили з життям самогубством лідер нацистської Німеччини Адольф Гітлер та його дружина Єва Браун. 1983 — Мадді Вотерс, американський блюзовий співак, гітарист і автор пісень. 1989 — Серджо Леоне, італійський кінорежисер, представник напрямку спагеті-вестерн. 2006 — Прамудья Ананта Тур, індонезійський письменник. 2007 — Грегорі Лемаршаль, французький співак. 2011 — Ернесто Сабато, аргентинський письменник, фізик, художник і правозахисник. 2015 — Бен Кінг, американський співак в стилі соул і R & B (*1938). 2017 — Борис Олійник, український поет, перекладач, голова Українського фонду культури, Герой України (2005) 2022 – Мовчан Олексій Миколаєвич, Командир, Герой України (2022)


text: 1 травня — 121-й день року (122-й у високосні роки) в григоріанському календарі. До кінця року залишається 244 дні. Відповідає 18 квітня за юліанським календарем. Цей день в історії: 30 квітня—1 травня—2 травня Свята і пам'ятні дні Міжнародні Свято Весни і Міжнародний день праці. День глобальної любові. Міжнародний день соняшника. День захисту носорога. Європейський день (EuroMayDay) Національні : Національне свято Республіки Маршалові Острови. День Конституції (1979) : День народження Будди. : День єдності народів Казахстану. : День Гуджарату і День Махараштри. , : День конституції. : День Леї. : День батька (יום האב). : День збройних сил. : День праці. : День конвалії. : День лояльності. День права. День парфе з шоколадом. День чистокровних собак. Професійні День директорів шкіл. Релігійні Християнство День Святого Йосифа. Події 305 — Римський імператор Діоклетіан (~245-316), що почав службу звичайним солдатом і правив імперією двадцять років, добровільно відмовився від влади. Решту свого життя він провів на острові Спліт. 381 — Східноримський імператор Феодосій І Великий скликав Другий Вселенський (Перший Константинопольський) собор, який фактично завершив формування державної християнської церкви. Учасники собору — ієрархи лише східної частини імперії. 408 — Феодосій II став імператором Візантійської імперії. 1006 — спалах наднової SN 1006. 1328 — за мирним договором 1328 року Королівство Англія визнала незалежність Королівства Шотландія. 1497 — Мученицькою смертю від татар загинув митрополит Київський Макарій. Нетлінні мощі святого покояться у Володимирському соборі. 1576 — Анна І і Стефан І короновані як Королі Речі Посполитої. 1682 — Людовик XIV урочисто відкрив Паризьку Обсерваторію. 1699 — Пьер ле Мойн заснував першу колонію європейців у долині річки Міссісіпі. 1707 — Королівство Англія, Уельс та Королівство Шотландія об'єднані в одну державу — Королівство Великої Британії. 1753 — публікація роботи «Species Plantarum» (Види рослин) Карла Ліннея. Ця дата вважається заснуванням ботанічної номенклатури. 1776 — Адам Вайсгаупт заснував в Баварії таємне товариство Ілюмінатів. 1786 — у Відні відбулась прем'єра опери Вольфганга Амадея Моцарта «Весілля Фігаро». 1840 — у Великій Британії з'явилася в продажу перша у світі поштова марка — «Чорний пенні» 1851 — У Лондоні, в Кришталевому палаці відбулось відкриття першої Всесвітньої виставки, присвяченої досягненням техніки і культури. 1886 — В Чикаго пройшла масова демонстрація робітників, котра була атакована поліцією. 4 травня на мітингу протесту від вибуху бомби загинуло 7 поліцейських і 60 цивільних. Організатори мітингу були заарештовані і засуджені. У липні 1889 року на Паризькому конгресі 2-го Інтернаціоналу 1 травня в пам'ять про ці події проголошено міжнародним революційним святом трудящих. 1919 — У Фінляндії затверджено національний прапор 1931 — У Нью-Йорку пройшла офіційна церемонія відкриття найвищої у світі будівлі — 102-поверхового «Емпайр-Стейт-Білдінг», збудованої за проєктом архітектора Вільяма Лема всього за один рік. Зведена на розі 34-ї вулиці і 5-ї авеню будівля вартістю 40 мільйонів доларів залишалась найвищою у світі до 1972 року, коли в Мангеттені було збудовано башти Міжнародного торгового центру. 1937 — Президент США Франклін Делано Рузвельт підписав акт про нейтралітет, що не дозволяв США втручатись у військові події в Європі. 1943 — Німецькі нацисти вчиняють масове вбивство 9000 євреїв з гетто в м. Бродах на Львівщині. 1944 — Відбувся перший політ реактивного літака «Мессершмітт Me 262». 1954 — В Сеулі преподобний Мун заснував Церкву Об'єднання (Асоціація Святого Духа за об'єднання всесвітнього християнства). Сьогодні церква має послідовників більш ніж у 150 країнах світу. 1960 — Під Свердловськом (нині — Єкатеринбург, Росія) ракетою збито американський розвідувальний літак «U-2», пілотований Френсісом Пауерсом. 1966 — студент Георгій Москаленко і робітник Віктор Кукса вночі встановили на даху головного корпусу Київського інституту народного господарства український національний прапор 1967 — Анастасіо Сомоса Дебайле став президентом Нікарагуа 1970 — Елтон Джон та поет Берні Топін почали свою спільну працю над альбомом «Elton John», до котрого увійшов перший хіт Елтона Джона «Your Song». 1993 — Внаслідок сутичок у Москві на Жовтневій площі і площі Гагаріна 579 осіб отримали поранення (з них 251 — співробітники міліції). 1994 — Під час змагань «Гран-прі Сан-Марино» на трасі в Імолі загинув 34-річний бразильський автогонщик, трикратний чемпіон світу в класі машин «Формула-1» Айртон Сенна. 1997 — На парламентських виборах у Великій Британії вперше за останні 18 років перемогу здобула Лейбористська партія. 1997 — Румунія принесла офіційні вибачення за примусову депортацію до трудових таборів тисяч етнічних німців і «продаж» еміграційних документів, що мали місце в роки комуністичного правління. 1998 — Колишній руандійський прем'єр Жан Камбанда визнаний судом винним у геноциді проти народності тутсі, що відбувся в 1994 році і привів до загибелі більше півмільйона людей. 1999 — тіло британського альпініста Джорджа Меллорі знайдено на горі Еверест через 75 років після його зникнення в 1924 році. 2009 — у Швеції легалізовано одностатеві шлюби. Народились Дивись також :Категорія:Народились 1 травня 1218 — Рудольф I, германський король. 1672 — Джозеф Еддісон, англійський письменник. 1827 — Жюль Бретон, французький художник-реаліст. 1830 — Гвідо Гезелла, фламандський поет, філолог, фольклорист, лірик, член Королівської фламандської академії мови та літератури; за професією католицький священик. 1874 — Ромейн Брукс, французька художниця американського походження. 1900 — Александер Ват, польський письменник. 1920 — Нонна Копержинська, українська і радянська актриса театру і кіно. 1923 — Джозеф Геллер, американський письменник. 1929 — Ральф Дарендорф, німецько-британський мислитель і політик-ліберал, соціолог, лорд, єврокомісар 1930 — Левко Колодуб, український радянський композитор, педагог, музично-громадський діяч. 1942 — Анатолій Алексєєв, український філолог 1945 — Василь Зінкевич, український співак, народний артист України 1951 — Григорій Шумейко, актор і режисер львівського театру імені Заньковецької, народний артист України. 1961 — Андрій Овчинников, український хокеїст. 1967 — Тім Макгро, американський кантрі-співак, автор пісень та актор. 1984 — Філіп Джевєцький, польський хокеїст. 1985 — Ерік Тюммерс, нідерландський хокеїст. 1988 — Дмитро Німенко, український хокеїст. Померли Дивись також :Категорія:Померли 1 травня 1873 — Девід Лівінгстон, шотландський місіонер і дослідник Африки (*19 березня 1813 р.) 1904 — Антонін Леопольд Дворжак, чеський композитор, пішов з життя у віці 63-х років. 1948 — Давид Штеренберг, радянський живописець та художник-графік українського походження. 1951 — Климентій (Шептицький), Блаженний Католицької Церкви, церковний діяч і архімандрит монахів Студійського уставу, захисник Української греко-католицької церкви 1990 — Оксана Супрун, український скульптор 1994 — Айртон Сенна, бразильський автогонщик, триразовий чемпіон світу з автоперегонів у класі Формула-1, один з найкращих гонщиків за всю історію Формули-1. Потрапив у аварію в повороті «Тамбурелло» під час проведення Гран-прі Сан-Марино 2000 — Стів Рівз, актор («Геркулес», «Останні дні Помпеї», «Дуель Титанів»). 2011 — Володимир Литвиненко, український художник південно-руської мистецької школи, заслужений художник України. Помер у віці 80-ти років. Примітки Посилання Цей день в історії


text: 1 червня — 152-й день року (153-й у високосні роки) у григоріанському календарі. До кінця року залишається 213 днів. Цей день в історії: 31 травня—1 червня—2 червня Свята і пам'ятні дні Міжнародні : Всесвітній день батьків. День захисту дітей. Всесвітній день молока. Дата встановлена Продовольчою і сільськогосподарською організацією Об'єднаних Націй (Food and Agriculture Organization), 2001. День малювання. День рішучості. Міжнародний день сусідів. (Neighbour's Day) (2000) Національні : День захисту дітей (Відзначається щорічно згідно з Указом Президента No 568/98 від 30.05.1998). : Національне свято Незалежної Держави Самоа. День Незалежності (1962). : День Перемоги чи День Конституції. (1959) : День захисту прав дітей. : День матері та дитини. : День президента. : Національний день дерев. : Національний день моря. : Національний день посадки дерев. : День штату Кентуккі. (1792) День штату Теннессі. (1796) Національний день кексу з лісовими горіхами. Релігійні Християнство День Святого Юстина. Іменини : Анастасія, Роман, Олександр, Артем, Віталій, Назар, Анна, Дмитро: Події 794 — король Карл Великий відмовився підкоритися рішенням VIII Вселенського собору 787 року, що стосувалися поклоніння іконам — на соборі франкських богословів, що проходив у Франкфурті-на-Майні, він утвердив свою незалежність від Візантії попри те, що це йшло всупереч волі папи Адріана I. 1475 — османський флот під командою великого візира і капудана-паші Гедик Ахмеда почав облогу Кафи. 1494 — у казначейських звітах Королівства Шотландія зафіксована перша письмова згадка про шотландське віскі. Винокуром був монах Джон Кор. 1533 — короновано Анну Болейн, нову королеву-консорт (у шлюбі з англійським королем Генріхом VIII). 1652 — почалася битва під Батогом між союзною армією Війська Запорозького і Кримського Ханства під проводом Богдана Хмельницького проти війська Речі Посполитої під командуванням Мартина Калиновського. Була однією з важливих подій в ході Хмельниччини і завершилася перемогою союзників. 1831 — під час дослідження Арктики англійський мандрівник Джеймс Кларк виявив місцезнаходження Північного магнітного полюсу Землі. 1845 — зафіксовано рекордний за дальністю переліт домашнього голуба — він подолав відстань довжиною 11 тисяч кілометрів (Намібія-Лондон) за 55 днів. 1893 — у Берліні відбулась прем'єра опери Дж. Верді «Фальстаф». 1919 — розпочався загальний наступ військ Армії УНР на протибільшовицькому фронті. 1935 — у Великій Британії запроваджено номерні знаки до автомобілів і обов'язкову здачу екзаменів на водійські права. 1938 — у США вийшов 1-е число журналу коміксів «Action Comics», в якому з'явився славнозвісний нині Супермен. Авторами коміксу були Джеррі Сігел і художник Джо Шустер, а за сюжетну основу взято біблійну легенду про Мойсея, батьки якого, щоб врятувати життя сину, були змушені підкинути його чужим людям. Перша новела коміксу розповідала про народження маленького хлопця на ім'я Кал-Ел на планеті Криптон, якого незадовго до вибуху планети ракетою відправили на Землю. Перші примірники «Action Comics» коштували 10 центів, а 1995 на аукціоні за них давали вже по 75 тисяч доларів. 1943 — над Біскайською затокою німці збили літак, в якому, на їхню думку, з Лісабона до Лондона летів британський прем'єр Вінстон Черчилль. Насправді ж це був звичайний цивільний літак, всі пасажири котрого загинули, включно з британським актором Леслі Говардом, славетним виконавцем ролі Ешлі Вілкіса у фільмі «Звіяні вітром». 1946 — за вироком трибуналу у Бухаресті страчено пронацистського диктатора Королівства Румунія (1940—1944) генерала Йона Антонеску. 1958 — під час політичної кризи, пов'язаної з повстанням в Алжирі, Шарль де Голль став прем'єр-міністром Франції. Герой 2-ї Світової війни і лідер впливової політичної партії, де Голль вважався єдиною особою, здатною консолідувати французьке суспільство. Він отримав повноваження керувати країною протягом 6 місяців за допомогою виданих ним декретів, ініціював прийняття нової конституції, і в грудні 1958 був обраний президентом П'ятої Республіки. За наступні 10 років де Голь надав незалежність Алжиру, започаткував французьку атомну програму, відновив міжнародну роль Франції як самостійної політичної сили. Але заворушення та страйки 1968 року різко знизили популярність де Голля і в квітні 1969 79-річний президент пішов у відставку. 1961 — сингл Елвіса Преслі «Surrender» вийшов на першу сходинку британського хіт-параду. 1964 — гурт The Beatles випустила сингл «Sweet Georgia Brown»/«Take Out Some Insurance On Me Baby.» 1967 — диск The Beatles «Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band» став «золотим» у Великій Британії та США і вийшов на першу позицію в хіт-парадах цих країн (у США він протримався в лідерах 19 тижнів, у Великій Британії — 27). Згодом «Sgt. Pepper's» отримав чотири нагороди «Ґреммі». 1969 — у Канаді на радіо і телебаченні заборонено рекламу тютюнових виробів. 1980 — почав роботу перший цілодобовий інформаційний канал Cable News Network (CNN), який, за словами його власника Теда Тернера, буде в ефірі «до кінця цього світу». 1981 — вийшов альбом Джорджа Гаррісона «Somewhere in England». 1988 — президент США Рональд Рейган і радянський лідер Михайло Горбачов обмінялися в Москві ратифікаційними документами по договору про скорочення ядерних ракет середнього радіуса дії, підписаного у грудні 1987 року. 1990 — на екрани США вийшов фільм «Згадати все» за участю Арнольда Шварценеггера. 1990 — у Вашингтоні президент США Джордж Буш та радянський лідер Михайло Горбачов підписали договір про припинення виробництва хімічної зброї та скорочення вже існуючих її арсеналів. Народились Дивись також :Категорія:Народились 1 червня 1076 — Мстислав Великий, Великий князь Київський, найстарший син Володимира Мономаха. 1498 — Мартен ван Гемскерк, нідерландський художник доби Відродження. 1771 — Фердинандо Паер, італійський композитор австрійського походження. 1796 — Саді Карно, французький фізик, один з основоположників термодинаміки († 24.08.1832). 1804 — Михайло Глінка, російський композитор († 15.02.1857). 1871 — Аліс Гі-Бланше, французька кінематографістка, перша в історії жінка-кінорежисерка та продюсерка. 1876 — Ганна Мещерська (до шлюбу Пащенко, †1951), українська акторка. 1903 — Василь (Величковський), новомученик Української греко-католицької церкви, релігійний діяч, єпископ УГКЦ, редемпторист. 1923 — Сергій Рябченко, український художник-графік. 1926 — Мерилін Монро (Норма Джин Мортенсон Бейкер), американська акторка, модель, кінорежисерка та автобіографістка, засновниця власної кіностудії, що знаменувала розпад студійної системи Голлівуду († 5.08.1962). 1928 — Георгій Добровольський, радянський космонавт українського походження, інженер-дослідник космічного корабля «Союз-11». 1929 — Стасіс Красаускас, литовський графік († 10.02.1977). 1930 — Едвард Вудворд, актор (Хатина дядька Тома, Чемпіони, Останній вибір, Призначення). 1935 — Норман Фостер, британський архітектор, один з творців стилю хай-тек; лавреат Імператорської, Прітцкерівської (1999) премій та премії «Квадрига» (2003). 1937 — Морган Фрімен, американський актор. 1941 — Іто Тойоо, японський архітектор; найважливіші споруди: Медіатека (Сендай), Вежа вітрів (Йокогама). 1947 — Рон Вуд, британський рок-гітарист (The Faces, The Rolling Stones після 1975). 1961 — Євген Пригожин, російський воєнний злочинець, підприємець, ресторатор, власник кейтерингового бізнесу. Пов'язаний з приватною військовою компанією Ваґнер. 1965 — Найджел Шорт, британський шахіст, гросмейстер. 1968 — Джейсон Шон Донован, австралійський поп-співак, кіноактор (Сусіди, Місяць і зірки). 1971 — Гілад Цукерман, ізраїльський мовознавець. 1974 — Аланіс Моріссетт, канадська співачка, лауреат «Гремі» (Jagged Little Pill 1995).* 1979 — Маркус Перссон, шведський програміст та ігровий дизайнер. Більш відомий як «Нотч». Померли Дивись також :Категорія:Померли 1 червня 1841 — Ніколя Аппер, французький винахідник; розробив метод консервації продуктів (т. зв. апертизація). 1876 — Христо Ботев, болгарський національний герой, громадський діяч, поет і публіцист. 1938 — Еден фон Хорват, австрійський драматург угорського походження. 1968 — Гелен Келлер, сліпоглуха американська письменниця, громадська діячка і викладачка. 1984 — Архип Люлька, український радянський конструктор авіаційних двигунів. 1999 — Крістофер Кокерелл, британський інженер, винахідник судна на повітряній подушці. 2008 — Ів Сен-Лоран, французький модельєр. 2008 — Йосеф Лапід, ізраїльський журналіст, політик. 2020 — Мирослав Скорик, український композитор і музикознавець. Герой України.


text: 31 травня — 151-й день року (152-й у високосні роки) у григоріанському календарі. До кінця року залишається 214 днів. Цей день в історії: 30 травня—31 травня—1 червня Свята і пам'ятні дні Міжнародні : Всесвітній День боротьби з тютюнопалінням. : Міжнародний День розсіяного склерозу. Встановлений Міжнародною федерацією товариств розсіяного склерозу Всесвітній день боротьби з соціальною нерівністю. Всесвітній день блондинок. Національні ПАР: День Республіки. Казахстан: День пам'яті жертв політичних репресій і голоду.(Указ Президента Республіки No3443 від 5 квітня 1997 року) Грузія: День поліцейського. Релігійні Християнство Католицька церква: Відвідини Пресвятою Дівою Марією Єлизавети День Святого Фелікса з Нікосії. Православна церква: Іменини : Андрій, Богдан, Давид, Денис, Іраклій, Клавдія, Олександра, Павло, Петро, Семен (Симеон), Фаїна, Федот, Христина, Василь, Лев, Макар, Михайло та Юлія. : Юлії, Олександри Події 455 — імператор Петроній Максим забитий камінням до смерті розлюченим натовпом під час втечі з Риму. 1223 — монгольські війська під командуванням Субедея і Джебе перемогли русько-половецькі сили у битві на річці Калка. 1775 — Американська революція: у провінції Північна Кароліна прийняті Мекленбурзькі резолюції. 1790 — Сполучені Штати ухвалили свій перший закон про авторське право, Закон про авторське право 1790 року 1795 — Французька революція: Революційний трибунал придушено. 1805 — французькі та іспанські війська розпочали наступ на британців, які окупували Даймонд-Рок, на Мартиніці. 1859 — в Лондоні запустили знаменитий годинник Біг Бен на вежі парламенту. 1868 — у Парижі відбулися перші велосипедні перегони. 1870 — професор Едвард Джозеф де Смедт із компанії American Asphalt запатентував асфальт («французьке асфальтне покриття»). Вперше його застосували в липні того же року на Вільям-стріт у Ньюарку 1879 — У Берліні відкрили першу у світі електричну залізницю та продемонстрували перший електропоїзд, сконструйований Вернером фон Сіменсом. 1884 — американський лікар та пропагандист вегетаріанства Джон Келлог запатентував кукурудзяні пластівці. 1889 — Джонстаунська повінь: загинули понад 2200 людей. 1894 — відкрили електричний трамвай у Львові. 1902 — Друга англо-бурська війна: Договір у Вереніґінгу завершив війну та забезпечив британцям контроль над Південною Африкою. 1910 — Акт про Південну Африку набув чинності. Заснування Південно-Африканського Союзу. 1911 — у Белфасті, Північна Ірландія, спущено на воду «Титанік». 1911 — президент Мексики Порфіріо Діас втік із країни під час Мексиканської революції. 1918 — в радянській Росії введено спільне навчання школярів і школярок. 1938 — українець Антон Губенко здійснив перший в історії радянської авіації таран та вцілів. 1946 — у Києві створено літакобудівне конструкторське бюро Олега Антонова. 1988 — Всесвітня організація охорони здоров'я оголосила 31 травня Всесвітнім днем без тютюну (World No-Tobacco Day). 1989 — на установчій конференції у Неаполі утворили Міжнародну асоціацію україністів. 1997 — підписано Договір про дружбу, співробітництво та партнерство між Російською Федерацією й Україною. Народились Дивись також :Категорія:Народились 31 травня 1693 — Бартоломео Назарі, італійський художник-портретист. 1819 — Волт Вітмен, американський поет, публіцист. 1822 — Едвард Дембовський, польський філософ, журналіст, революціонер. 1845 — Юлія Жемайте, литовська письменниця. 1857 — Пій XI (1922–1939), 259-й Папа Римський. 1872 — Чарлз Грілі Аббот, американський астроном. 1887 — Сен-Жон Перс, французький поет, Нобелівський лауреат 1960 року. 1919 — Леонід Махновець, український літературознавець, історик, археолог, перекладач, бібліограф. 1930 — Клінт Іствуд, американський актор, режисер, лауреат премії «Оскар». 1931 — Кононенко Петро Петрович — учений-українознавець і громадський діяч. 1933 — Георгій Бурков, радянський актор театру й кіно («Іронія долі, або З легкою парою»). 1939 — Сергій Герасимчук, український радянський художник-графік. 1941 — Райнер Вернер Фассбіндер, німецький театральний та кінорежисер, сценарист, актор, оператор. Один з лідерів «нового німецького кіно». 1948 — Джон Бонем, британський ударник 1955 — Сергій Чухрай, український веслувальник 1965 — Брук Шилдс, американська кіноакторка («Блакитна лагуна») та супермодель. 1976 — Колін Фаррелл, ірландський кіноактор 1980 — Імре Петерді, угорський хокеїст Померли Дивись також :Категорія:Померли 31 травня 1408 — Асікаґа Йосіміцу, 3-й сьоґун сьоґунату Муроматі. 1594 — Якопо Тінторетто, італійський художник, представник пізнього венеційського Відродження і маньєризму. 1628 — загинули Михайло Дорошенко і Оліфер Голуб, козацькі ватажки. 1809 — Йозеф Гайдн, австрійський композитор, автор ораторії «Створення світу». 1819 — Ватрослав Лисинський, хорватський композитор, представник епохи ілліризму, що вважається «основоположником нової хорватської та південнослов'янської музики». 1832 — Еварист Галуа, французький математик, засновник сучасної алгебри. 1837 — Джозеф Грімальді, англійський актор, батько сучасної клоунади. 1910 — Елізабет Блеквелл, перша у світі жінка-лікар, яка отримала вищу медичну освіту. 1926 — Федір Андерс, інженер-конструктор, конструктор першого в Україні дирижабля. 1945 — Леонід Пастернак, художник і графік українського походження. 1953 — Татлін Володимир Євграфович, живописець, графік, скульптор, дизайнер, художник театру, архітектор. Один з найяскравіших представників українського авангарду, родоначальник конструктивізму. 1957 — Леопольд Стафф, польський поет XX ст., драматург і перекладач. 1967 — Біллі Стрейгорн, американський джазовий музикант. 1970 — Террі (Тарас) Савчук, канадський хокеїст українського походження, зіграв 21 сезон в НХЛ, найкращий воротар НХЛ у 1952, 1953, 1955, 1965, вважався «воротарем No 1 світового хокею». 1985 — Роман Завадович, український письменник, журналіст, редактор, культурно-освітній діяч, педагог. 2001 — Лі Квотінг, тайванський економіст і політик, найбільш відомий як «батько економічного дива Тайваню». 2002 — Борис Шарварко, режисер, Народний артист України. 2003 — Карло Мікльош, український (львівський) футболіст, суддя і футбольний функціонер. 2007 — Лаймонас Норейка, литовський актор. 2017 — Любомир (Гузар), єпископ Української греко-католицької церкви, кардинал Католицької церкви.


text: 30 червня — 181-й день року (182-й у високосні роки) у григоріанському календарі. До кінця року залишається 184 дні. Цей день в історії: 29 червня—30 червня—1 липня Свята і пам'ятні дні Міжнародні : Міжнародний день астероїда. (з 2017 року) : Міжнародний день парламентаризму. (ГА ООН A / RES / 72/278) : Міжнародний день боротьби зі сколіозом. SAUK (2013) День соціальних мереж. (#SMDay) Національні Україна: День арбітражного керуючого : День Незалежності. (1960) Сальвадор: Банківське свято. Гватемала: День армії. Ізраїль: День військово-морського флоту. (יום חיל הים) Домініканська Республіка: День вчителя. Білорусь: День економіста. Данія: День народження Принцеси Александри. Чилі: День пожежника-добровольця. (Día del Bombero Voluntario) Судан: День революції. Релігійні Християнство День Святих Першомучеників святої Римської Церкви. День Святого Оттона Бамберзького. День Блаженного Януарія Сарнеллі. Події 1520 — іспанські конкістадори стратили імператора ацтеків Монтесуму II 1605 — Лжедмитрій урочисто в'їхав у Москву 1792 — до Парижа з «Бойовою піснею Рейнської армії» Руже де Ліля вступив марсельський добровольчий батальйон, після чого пісня стала називатися «Марсельєзою» 1798 — Наполеон прибув зі своєю армією до Єгипетського еялету під час Єгипетського походу. 1810 — Королівство Голландія включено до складу Французької імперії 1876 — Князівство Сербія та Князівство Чорногорія оголосили війну Османській імперії. 1894 — відкритий найзнаменитіший лондонський міст — Тавер-бридж 1894 — Чосон оголосив незалежність від Китаю 1908 — у Східному Сибіру в басейні річки Підкам'яна Тунгуска впав та вибухнув так званий «Тунгуський метеорит» 1908 — в Одесі пройшов перший у Російській імперії польот на аеростаті 1910 — закінчено укладання телефонного кабелю між Європою і Південною Америкою 1913 — почалася Друга балканська війна 1934 — «ніч довгих ножів» — лідер націонал-соціалістів Адольф Гітлер знищив небажаних друзів і ненависних ворогів-соратників (Рема, фон Шлейхера, Штрассера та ін.). Піднесення СС над СА 1940 — за наказом Герінга розпочалася повітряна блокада Великої Британії 1941 — Українські Національні збори у Львові проголосили Акт відновлення Української Держави й створили Українське Державне Правління під проводом Ярослава Стецька 1945 — Президія Верховної Ради СРСР своїм указом перетворила Кримську АРСР на Кримську область у складі РРФСР 1947 — у Мюнхені відновило роботу Наукове товариство імені Тараса Шевченка, перенесене зі Львова. 1948 — Вільям Шоклі, Волтер Браттейн і Джон Бардін з «Bell Laboratories» оголосили про створення транзистора 1971 — при поверненні на Землю після космічного польоту на Союзі-11 загинув весь екіпаж: Георгій Добровольський, Владислав Волков та Віктор Пацаєв 1988 — за непокору церковній реформі папа Іван Павло II відлучив від церкви французького архієпископа Лефебра 1991 — у Сімферополі закінчилася перша сесія Курултаю кримських татар, на котрій був сформовано Національний меджліс на чолі з Мустафою Джемілєвим 1992 — прийнятий закон про поділ повноважень між державними органами України й Автономною Республікою Крим 2013 — почався антиміліцейський протест у селищі Врадіївка 2022 — росія покинула захоплений український острів Зміїний зазнавши великих втрат у живій силі та техніці. З боку росії це було оголошено як «жест доброї волі», а на справді чергова поразка загарбників, що напали на Україну. Народились Дивись також :Категорія:Народились 30 червня 1470 — Карл VIII, король Франції з 1483 та Неаполю у 1495–1496 (+1498) 1789 — Орас Верне, французький живописець-баталіст, автор картини «Мазепа серед вовків» (1826). син художника Карла Верне. 1825 — Ерве Флоримон, французький композитор і органіст, засновник музичного театру, автор оперет (найвідоміша «Мадемуазель Нітуш»). Поряд з Жаком Оффенбахом є основоположником французької оперети. 1907 — Роман Шухевич (Тарас Чупринка), український політичний і державний діяч, військовик. Член галицького крайового проводу ОУН. Командир з боку українців українського військового підрозділу «Нахтігаль», генерал-хорунжий, головнокомандувач Української повстанської армії, голова Секретаріату УГВР. 1911 — Чеслав Мілош, польський поет, прозаїк, перекладач, есеїст, літературознавець, лауреат Нобелівської премії з літератури 1980 року. 1914 — Володимир Челомей, український вчений-механік, генеральний конструктор радянської ракетно-космічної техніки. 1963 — Інгві Мальмстін, шведський композитор, гітарист-віртуоз. 1964 — Ма́ртін Ва́йнек, австрійський актор театру і кіноактор, відомий, перш за все, роллю інспектора Фріца Кунца () в телесеріалі «Комісар Рекс»; також виробник вин 1966 — Майк Тайсон, чемпіон світу з боксу у 1986—90, наймолодший серед професіоналів-важковаговиків 1975 — Ральф Шумахер, німецький автогонщик, пілот Формули-1. 1985 — Майкл Фелпс, американський плавець, єдиний в історії спорту 14-разовий олімпійський чемпіон, 8-разовий чемпіон на одній олімпіаді Померли Дивись також :Категорія:Померли 30 червня 1109 — Альфонсо VI, кастильський король. 1520 — Монтесума II, імператор ацтеків, страчений іспанськими конкістадорами 1649 — Сімон Вуе, французький живописець-монументаліст, портретист і декоратор 1919 — Джон Вільям Стретт, третій барон Релей, лорд Релей, британський фізик, нобелівський лауреат 1904 року 1934 — Грегор Штрассер, німецький політичний діяч, голова лівого крила НСДАП 1936 — Єфросинія Зарницька, українська акторка, співачка. 1942 — Абрам Маневич, український і американський художник-модерніст, один із засновників Української академії мистецтв. 1961 — Лі де Форест, американський винахідник, прозваний «батьком радіо». Винайшов тріод і «аудіон» (ламповий детектор і підсилювач) — основу радіо «дотранзисторного віку» 1966 — Ніно (Еміліо) Фаріна, італійський автогонщик, перший чемпіон світу в класі гонок «Формула-1» 1950 р. (загинув у ДТП). 1971 — Георгій Добровольський, радянський космонавт українського походження, інженер-дослідник космічного корабля «Союз-11». 1973 — Василь Величковський, український релігійний і громадський діяч, єпископ УГКЦ, місіонер, блаженний священномученик УГКЦ 1978 — Георгій Авраменко, український актор і режисер 1995 — Георгій Береговий, льотчик-космонавт СРСР, двічі Герой Радянського Союзу (єдиний удостоєний першої зірки Героя за німецько-радянську війну, а другої — за політ в космос) 1995 — Назарій Яремчук, співак, народний артист України (*1951). 2000 — Микола Єременко (старший), білоруський і радянський актор театру й кіно 2001 — Чет (Честер) Аткінс, американський гітарист на прізвисько Містер Гітара, член Залу слави кантрі-музики 2005 — Генріх Алтунян, український політик, народний депутат України 1-го скликання (Народна Рада), дисидент та політв'язень радянських часів 2005 — Анатолій Базилевич, український художник, заслужений діяч мистецтв УРСР (1969), народний художник України (1993) 2009 — Піна Бауш, німецька танцівниця і хореограф


text: 1 липня — 182-й день року (183-й в високосні роки) в григоріанському календарі. До кінця року залишається 183 дні. Середина року в високосні роки пройшло і залишилось 183 дні. Цей день в історії: 30 червня—1 липня—2 липня Свята і пам'ятні дні Міжнародні : Міжнародний день кооперативів. Відзначається щорічно відповідно до рішення Генеральної Асамблеї ООН A/RES/47/0 від 16.12.1992 р. Всесвітній день архітектури. Всесвітній день боротьби проти бідності. (2010) Національні : День архітектури України. : День незалежності. : День союзу. : День свободи. : День воєнно-морських сил. : День податкової служби. : День сім'ї. : День заснування комуністичної партії КНР. : День створення спеціального адміністративного району Гонконг. , : Національний день моря. : День працівника податкової служби. : Національне свято День Канади (1867). Ньюфаундленд: День пам'яті. : День республіки. : День території. : День незалежності. : Молодіжне свято Джулія. : День працівника прокуратури. : День лікаря. Події 1097 — хрестоносці під час першого хрестового походу розбили військо турків-сельджуків в Дорилейській долині. 1535 — англійський мислитель і державний діяч Томас Мор, котрий вже близько року перебував у тюрмі за відмову визнати законним розлучення Генріха VIII і принести присягу главі англіканської церкви, постав перед судом і був засуджений до четвертування, котре король замінив на відрубування голови. 1569 — Велике князівство Литовське й Польське королівство підписали Люблінську унію про створення федеративної польсько-литовської держави — Речі Посполитої. 1751 — надрукований перший том «Енциклопедії, або Тлумачного словника наук, мистецтв і ремесел», виданий Дені Дідро і Жаном Лероном д'Аламбером. За 30 років вийшло 35 томів енциклопедії. Участь в складанні енциклопедії взяли найвидатніші представники століття Просвіти: окрім видавців, це були Вольтер, Руссо, Монтеск'є, Гельвецій і інші. 1823 — створена федерація Сполучені Провінції Центральної Америки (включала Гватемалу, Гондурас, Сальвадор, Коста-Рику та Нікарагуа). 1858 — Чарльз Дарвін у Лондоні вперше представив свою теорію еволюції. 1859 — в Протоколах лондонського Ліннеївського товариства вперше опубліковано короткий виклад теорії природного відбору Чарльза Дарвіна. 1863 — Почалася битва під Геттісбургом, в якій війська Півночі завдали поразки Півдню (США). 1867 — внаслідок об'єднання кількох британських колоній проголошено створення домініону Канада. 1911 — польський біохімік Казимир Функ вперше використав слово «вітамін». 1936 — у Нью-Йорку вперше вийшов друком роман Марґарет Мітчелл «Віднесені вітром». 1946 — проведено перше повоєнне випробування атомної бомби на атолі Бікіні. 1961 — у Торонто (Канада) відкрито пам'ятник Тарасові Шевченку. 1976 — Васи́ль Омеля́нович Романю́к — майбутній Святіший Патріарх Київський і всієї Руси-України Володимир — відмовився від радянського громадянства. 1982 — запущено перший пошуково-рятувальний супутник «Космос-1383», створений СРСР, Францією та США. 1989 — у Києві утворено Народний рух України. 1997 — Гонконг був переданий під управління Китайської Народної Республіки. 2013 — Хорватія приєдналася до Європейського Союзу. 2014 — Верховна Рада України заснувала орден Героїв Небесної Сотні. Народились Дивись також :Категорія:Народились 1 липня 1676 — Ґотфрід Вільгельм Ляйбніц, німецький мовознавець, математик, фізик і філософ, засновник Бранденбурзького наукового товариства (пізніше — Берлінська АН). 1742 — Георг Крістоф Ліхтенберг, німецький вчений-фізик, на честь якого названі відкриті ним фігури Ліхтенберга. 1788 — Жан-Віктор Понселе, французький математик, механік та інженер, творець проєктивної геометрії. 1804 — Жорж Санд (Аврора Дюпен), французька письменниця («Консуело», «Індіана», «Орас»). 1902 — Вільям Вайлер, американський кінорежисер, продюсер, сценарист. Відомий за фільмами Буремний перевал, Римські канікули, Як украсти мільйон. 1909 — Серго Закаріадзе, грузинський актор, читець, педагог. Учень Коте Марджанішвілі і Сандро Ахметелі. 1916 — Йосип Шкловський, український радянський астроном, астрофізик. 1917 — Олег Штуль-Жданович, український політичний і військовий діяч. 1934 — Клод Беррі, французький кінорежисер. 1961 — Діана, принцеса Уельська. 1962 — Владислав Єрко, український художник-ілюстратор, відомий співпрацею з видавництвом «А-Ба-Ба-Га-Ла-Ма-Га». 1967 — Памела Андерсон, американська акторка, фотомодель, продюсер, автор книг, секс-символ. 1971 — Іван Небесний, тернопільський композитор. 1977 — Лів Тайлер, американська кіноакторка. Померли Дивись також :Категорія:Померли 1 липня 1777 — Дай Чжень, китайський філософ-неоконфуціанець, вчений. 1784 — Вільгельм Фрідеман Бах, німецький органіст і композитор, старший син Йоганна Себастьяна Баха. 1884 — Алан Пінкертон, американський підприємець шотландського походження. Один з перших детективів США. 1896 — Гаррієт Бічер-Стоу, американська письменниця, авторка роману «Хатина дядька Тома». 1925 — Ерік Саті, французький композитор, предтеча ембієнту. 1954 — Теа фон Гарбу, німецька актриса, сценарист, письменниця-фантаст. 1968 — Олександр Івченко, український авіаконструктор; керівник розробки поршневих та газотурбінних двигунів для багатьох типів літаків. 1971 — Вільям Лоренс Брегг, британський фізик, Нобелівський лауреат 1915 року. 1974 — Хуан Домінго Перон, аргентинський державний та політичний діяч, тричі був обраний президентом Аргентини. 1980 — Сноу Чарльз Персі, англійський письменник-реаліст, фізик, хімік. Відомий за романом «Смерть під вітрилом». 1983 — Річард Бакмінстер Фуллер, американський архітектор, інженер і філософ-футурист. 2004 — Марлон Брандо, американський актор театру і кіно.