text: Євро (символ €, код — EUR) — офіційна валюта 20 з країн Європейського Союзу, відомих як єврозона. Використовується також в 6 інших європейських державах, загалом є рідною для понад 345 мільйонів європейців. Євро був запроваджений у 1999 році на заміну екю, в готівковому обігу перебуває з 2002 року. Символ валюти: €, літерний код: EUR. Поділяється на 100 євроцентів. В обігу перебувають монети номіналом 1, 2, 5, 10, 20, 50 євроцентів та 1, 2 євро і банкноти в 5, 10, 20, 50, 100, 200 та 500 євро. Центральний банк — Європейський центральний банк. Валюта також офіційно використовується інституціями Європейського Союзу, чотирма європейськими мікродержавами, які не є членами ЄС, британськими заморськими територіями Акротірі та Декелія, а також в односторонньому порядку Чорногорією та Косово. За межами Європи ряд спеціальних територій держав-членів ЄС також використовують євро як свою валюту. Крім того, понад 200 мільйонів людей у всьому світі використовують валюти, прив’язані до євро. Євро не є єдиною валютою Європейського Союзу, оскільки не всі країни ЄС перейшли на нього. Усі країни — члени ЄС мають право ввійти в єврозону, якщо будуть відповідати певним визначеним вимогам згідно з економічними критеріями, а для всіх нових членів ЄС перехід на євро (раніше чи пізніше) є умовою вступу до союзу. Незважаючи на те, євро є єдиною офіційною валютою усіх інституцій Європейського Союзу. Сьогодні Євро є однією з основних резервних валют у світі, він займає друге місце за часткою валютних резервів, обсягами торгівлі на міжнародному валютному ринку і готівкового обігу. Станом на грудень 2019 року, сумарна вартість банкнот і монет євро в обігу складає 1,3 трильйона євро, що є однією з найвищих показників в світі. Назва євро була офіційно прийнята 16 грудня 1995 року в Мадриді. Євро було введено на світових фінансових ринках як валюта обліку 1 січня 1999 року, замінивши колишню європейську валютну одиницю (ЕКЮ) у співвідношенні 1:1 (1,1743 долара США). Фізичні монети та банкноти євро увійшли в обіг 1 січня 2002 року, зробивши його повсякденною операційною валютою своїх початкових членів, і до березня 2002 року він повністю замінив колишні валюти. З грудня 1999 року по грудень 2002 року євро торгувався нижче долара США, але з тих пір торгувався майже на паритеті з доларом США або вище, досягнувши максимуму в 1,60 долара США 18 липня 2008 року, і відтоді повернувся майже до початкового курсу емісії. 12 липня 2022 року дві валюти досягли паритету вперше за майже два десятиліття, частково через російсько-українську війну в 2022 році. Назва Назва «Євро» була запропонована бельгійським есперантистом Жерменом Пірло. У розмовній мові для іменування євро часто використовуються вислови «єдина європейська валюта» або «євровалюта». Євро різними мовами Офіційні назви валюти: євро для основної одиниці та цент для другорядної (одна сота) одиниці та для офіційного використання в більшості мов єврозони; згідно з ЄЦБ, усі мови мають використовувати однакове написання для називного відмінка однини. Це може суперечити звичайним правилам словотворення в деяких мовах, наприклад тих, у яких відсутній дифтонг eu. Болгарія домовилася про виняток; євро в болгарській кирилиці пишеться евро (), а не еуро () в усіх офіційних документах. У грецькому письмі вживається термін ευρώ (evró); грецькі "центові" монети номіновані в λεπτό/ά (leptó/á). Офіційна практика англійськомовного законодавства ЄС передбачає використання слів євро та цент як в однині, так і в множині, хоча заявляє, що в англійській мові слід використовувати форми множини euros та cents Слово «євро» вимовляється по-різному відповідно до правил вимови в окремих мовах; німецькою , англійською , французькою тощо. Підсумовуючи: Більшістю мов ЄС: euro . Відомості про місцеву фонетику, цент, використання множини та форматування суми (€6,00 або 6,00 €) див. у розділі . Характеристики Адміністрування Євро управляється та адмініструється Європейським центральним банком (ЄЦБ, Франкфурт-на-Майні) та (що складається з центральних банків країн єврозони). Як незалежний центральний банк, ЄЦБ має виключне право встановлювати монетарну політику. Євросистема бере участь у друку, карбуванні та розповсюдженні банкнот і монет у всіх державах-членах, а також у роботі платіжних систем єврозони. Маастрихтський договір 1992 року зобов’язує більшість держав-членів ЄС прийняти євро після виконання певних монетарних і бюджетних критеріїв конвергенції, хоча не всі країни-учасниці зробили це. Данія домовилася про винятки, тоді як Швеція (яка вступила до ЄС у 1995 році після підписання Маастрихтського договору) відмовилася від євро на необов’язковому референдумі в 2003 році та обійшла зобов’язання прийняти євро, не виконавши монетарні та бюджетні потреби. Усі країни, які приєдналися до ЄС з 1993 року, зобов’язалися прийняти євро з часом. Пізніше до Маастрихтського договору було внесено поправки Ніццьким договором, який закрив прогалини та лазівки в Маастрихтському та Римському договорах. Держави-члени єврозони Учасниками є 20 членів: Хорватія Кіпр Естонія Греція Латвія Литва Мальта Словаччина Словенія Інші користувачі Мікродержави з монетарною угодою: Андорра Монако Сан-Марино Ватикан Спеціальні території держав-членів ЄС Французькі Південні та Антарктичні Території Сен-Бартельмі Сен-П'єр і Мікелон Одностороннє ухвалення Косово Чорногорія Прив'язані валюти Валюта ряду держав до євро: Боснія і Герцеговина (Конвертовна марка, ISO 4217 код) Болгарія (Болгарський лев) Кабо-Верде (Ескудо Кабо-Верде) Камерун (Центральноафриканський франк) Центральноафриканська Республіка (Центральноафриканський франк) Чад (Центральноафриканський франк) Екваторіальна Гвінея (Центральноафриканський франк) Габон (Центральноафриканський франк) Республіка Конго (Центральноафриканський франк) Французька Полінезія (Французький тихоокеанський франк) Нова Каледонія (Французький тихоокеанський франк) Волліс і Футуна (Французький тихоокеанський франк) Коморські Острови (Коморський франк) Данія (Данська крона) Фарери (Фарерська крона) Північна Македонія (Македонський денар) Мальтійський орден (Мальтійський скудо) Сан-Томе і Принсіпі (Добра Сан-Томе і Принсіпі) Бенін (Західноафриканський франк) Буркіна-Фасо (Західноафриканський франк) Кот-д'Івуар (Західноафриканський франк) Ґвінея-Бісау (Західноафриканський франк) Малі (Західноафриканський франк) Ніґер (Західноафриканський франк) Сенеґал (Західноафриканський франк) Тоґо (Західноафриканський франк) Символ Спеціальний графічний знак євро (€) було спроєктовано після того, як шляхом опитування громадськості були обрані два варіанти з десяти пропозицій, і після того Європейська комісія вибрала один з них як кінцевий варіант. Автором дизайну, що переміг, як стверджується, була команда з чотирьох експертів, імена котрих офіційно не були названі. Офіційна версія створення дизайну євро оскаржується Артуром Ейзенменґером, в минулому провідним графічним дизайнером Європейської економічної спільноти, котрий заявляє, що створив цей знак як загальний символ Європи. Знак являє собою, згідно з поясненням Єврокомісії: «комбінацію грецького епсилона, як символу ваги європейської цивілізації, букви E, що значить „Європа“, і паралельних ліній, котрі перетинають знак і свідчать про стабільність євро». Європейська комісія також розробила логотип євро з вказанням точних пропорцій і кольорів переднього плану та фону. Хоча деякі дизайнери шрифтів просто в точності скопіювали логотип євро як знак євро в цих шрифтах, більшість розробили свої варіанти, котрі часто базуються на букві С у відповідних шрифтах, щоб знак валюти мав таку ж ширину, як і арабські цифри. Розміщення графічного знака відносно цифр, котрі означають номінал валюти, відрізняється в кожній країні. Хоча офіційно рекомендується розміщувати знак перед цифрами (що суперечить загальній рекомендації ISO розміщати позначення валюти після суми), люди в багатьох країнах пишуть знак євро так само, як це було прийнято для їх національних валют, замінених на євро. Історія Угода про створення Європейської економічної спільноти (ЄЕС) була підписана в 1957 році Бельгією, Італією, Люксембургом, Нідерландами, Францією і ФРН. У 1962 році в меморандумі Європейської спільноти вперше було сказано про необхідність єдиної фінансової політики Європи. Висувається ідея «валютної змії», тобто фіксації обмінних курсів валют країн ЄС в певному діапазоні. Здійсненню цього плану перешкодила енергетична криза 1973 року, викликана різким зростанням цін на нафту. У 1979 році ідея «валютної змії» була реалізована створенням Європейської валютної системи та Європейського механізму регулювання валютних курсів (ERM). Центробанки ЄС уклали угоду про обмеження коливань валютних курсів. Введений прообраз євро — єдина розрахункова валюта ЕКЮ (ECU). Надалі ці ідеї отримали розвиток в Єдиному європейському акті (Single European Act) 1986 року і Маастрихтському договорі (Treaty on European Union) 1992 року, що формально заклали основи Економічного і валютного союзу (Economic and Monetary Union, EMU) і єдиної європейської валюти. Найважливіші з положень Маастрихтському договору стосувалися економічної і фінансової політики, кінцевою метою якої було введення в країнах ЄС єдиної валюти. Угода передбачала графік введення єдиної валюти і загальні правила в області державного бюджету, інфляції і процентних ставок для всіх членів майбутнього валютного союзу. Для того, щоб євро була введена в обіг, всі країни-члени валютного союзу повинні відповідати жорстким критеріям стабільності, закріпленим в Маастрихтських угодах: рівень інфляції в країні, що прагне приєднатися до валютного і економічного союзу, може перевищувати показники трьох найбільш стабільних держав ЄС не більше ніж на 1,5 %; державна заборгованість може становити не більше 60 % від валового внутрішнього продукту (ВВП); дефіцит держбюджету не може перевищувати 3 % від ВВП; відсоткові ставки за банківськими кредитами можуть бути всього на 2 % вище за показники трьох найбільш стабільних країн; кандидати на вступ до союзу не мають права протягом двох років за власною ініціативою проводити девальвацію національних грошових одиниць. У 1994 році у Франкфурті-на-Майні був заснований Європейський валютний інститут, в завдання якого входило керівництво проєктом створення єдиної валюти та спостереження за економічними процесами в країнах-членах ЄС. Економістами, котрі допомогли створити або зробили вагомий внесок в євро, були Роберт Манделл, Вім Даусенберг, Роберт Толлісон, Нейл Давлінґ і Томмазо Падоа-Скіоппа. Офіційний сценарій переходу до єдиної валюти був прийнятий на саміті в Мадриді 15—16 грудня 1995 року, також було установлено назву нової валюти «євро». У 1997—1998 роках був проведений конкурс у декілька турів на найкращий дизайн банкнот євро, переможцем якого став Роберт Каліна, головний дизайнер Центрального банку Австрії. У лютому 1998 року дизайн і специфікації банкнот були схвалені Радою Європейського валютного союзу. У серпні 1998 року були проведені основні випробування по друку всіх номіналів банкнот для остаточного вирішення проблем випуску. У дизайні банкнот використані зображення видатних пам'ятників Європи. Вікна і двері, зображені на лицьовій стороні, символізують дух відкритості та співпраці всередині Європейського Співтовариства. На зворотному боці кожної з банкнот зображений міст як метафора спілкування людей у ЄС і за його межами. Всі банкноти мають особливий захист від підробок. Тендер на постачання металу для карбування монет євро виграв Китай, Лоянський мідний завод в центральній провінції Хенань. За критеріями приєднання до нової валюти 2 травня 1998 року для участі в «зоні євро» Радою ЄС були допущені Австрія, Бельгія, Німеччина, Ірландія, Іспанія, Італія, Люксембург, Нідерланди, Португалія, Фінляндія та Франція. Дві країни — Велика Британія та Швеція — також підходили під більшість вказаних критеріїв, але відмовилися увійти до «зони євро» як перші її учасники. У Данії виникли конституційні проблеми, а у Греції фінансові показники не відповідали необхідним вимогам. 1 червня 1998 року був заснований Європейський центральний банк (ЄЦБ). Його штаб-квартира розташовується у Франкфурті, Німеччина. Завданнями банку є підтримка цінової стабільності та проведення єдиної монетарної політики на всій території єврозони. Введення євро відбувалося поступово: спочатку в безготівковий обіг, потім були випущені наявні купюри. 1 січня 1999 року в 00:00 годин за європейським часом країни європейського Економічного та валютного союзу (ЄВС) ввели єдину валюту євро (EUR) і почали використовувати її для безготівкових розрахунків. З цієї миті жорстко зафіксувалися курси національних валют країн учасниць щодо євро, а євро стала самостійною повноправною грошовою одиницею. На цьому етапі паралельно та рівноправно функціонували і євро, і національні валюти. Торги по євро почалися 4 січня 1999 року. 1 січня 2001 року Греція приєдналася до зони євро та стала 12-ю країною, що затвердила на своїй території єдину європейську валюту. Словенія стала відповідати критеріям у 2006 році й увійшла до єврозони 1 січня 2007 року. Кіпр і Мальта пройшли процедуру узгодження у 2007 році та вступили у єврозону 1 січня 2008 року. Словаччина увійшла до зони євро 1 січня 2009 року, Естонія — 1 січня 2011 року, Латвія — 1 січня 2014 року, Литва — 1 січня 2015 року. Останньою на даний момент до зони євро вступила Хорватія — 1 січня 2023 року. Крім того, євро також введені в обіг: у карликових державах Європи, що формально не входять до складу Євросоюзу (Ватикан, Сан-Марино, Андорра та Монако); у заморських департаментах Франції (Гваделупа, Мартиніка, Французька Гвіана, Реюньйон); на островах, що входять до складу Португалії (Мадейра та Азорські острови); у частково визнаному Косово, контрольованому міжнародними миротворчими силами; у Чорногорії (раніше — німецька марка). У зв'язку з відмінностями у національних методах округлення та відображення значень, усі перетворення між національними валютами мали бути виконані за допомогою тріангуляції через євро. Обмінні курси були визначені Радою Європейського Союзу, базуючись на рекомендаціях Європейської Комісії взявши за основу ринкові показники 31 грудня 1998 р., так, аби одне ЕКЮ (European Currency Unit) було рівне одному євро. (ЕКЮ було рахунковою одиницею, що використовувалась у ЄС, базованою на валютах держав-членів; воно можливо було грошовою одиницею, але не було валютою з її правами.) Рішенням Ради 2866/98 (EC) 31 грудня 1998 року були встановлені ці обмінні курси. Вони не могли бути встановленими раніше, оскільки ЕКЮ залежало від кінцевого обмінного курсу не-євровалют (переважно від Фунта стерлінгів) на цей день. Процедура, що використовувалася для встановлення обмінного курсу між грецькою драхмою та євро, була іншою, оскільки євро вже існувало два роки. Обмінні курси для первинних одинадцяти валют були визначені лише за лічені години до представлення євро. Обмінний курс грецької драхми був зафіксованим кількома місяцями раніше перед введенням, згідно з Постановою Ради 1478/2000 (EC) від 19 червня 2000 року. Валюта була представлена в нефізичній формі (туристичні чеки, електронні перекази, банкінг та ін.) вночі на 1 січня 1999, коли валюти різних країн учасниць єврозони перестали існувати незалежно, вони були чітко зафіксовані у відношенні між собою незмінними обмінними курсами, що робило їх лише фізичним відображенням євро. Таким чином нова валюта стала правонаступником ЕКЮ. Банкноти та монети старих валют усе ж продовжували свій законний обіг, доки нові євробанкноти та євромонети не були представлені 1 січня 2002 року. Обмінний період, протягом якого монети та банкноти колишніх валют були обміняні на євро, тривав близько двох місяців, до 28 лютого 2002 року. Офіційна дата, коли національні валюти перестали бути легальними грошовими одиницями для розрахунку в своїх країнах, була різною для кожної держави. Першою на євро повністю перейшла Німеччина; марка була офіційним платіжним засобом до 31 грудня 2001 року. Кінцевою датою було 28 лютого 2002 року, коли всі національні валюти перестали бути платіжними засобами на території своїх країн. Однак, навіть після офіційної дати повного переходу на євро, національні валюти продовжують приймати центральні банки протягом кількох років, а деякі країни такі як Австрія, Німеччина, Ірландія та Іспанія встановили можливість обміну без часових обмежень. Наприклад, обмін португальських монет був припинений 31 грудня 2002 року, а обмін паперових ескудо тривав до 28 лютого 2022 р. Економічні показники Через п'ять років після введення в обіг єдина європейська валюта, на тлі зростання обмінного курсу, за показниками готівкового обігу у світі випередила американський долар. Загальний номінал купюр євро станом на 2006 рік становив 610 мільярдів, що за актуальним курсом (28 грудня) дорівнював 800 мільярдам доларів США (The Financial Times). Згідно з жовтневими (2006 р.) даними Європейського центрального банку (ЄЦБ) і Федеральної резервної системи США, щодо долара цей показник становив 759 мільярдів. Статистика Financial Times враховує резерви приватних кредитно-грошових інститутів, безготівкових запасів національних банків. Станом на 2016 рік, за даними Банку міжнародних розрахунків, євро займає друге місце у світі за показниками готівкового обігу. Загальна вартість банкнот і монет євро, у перерахунок на долари США, становила 1,217 трлн, для долара США ця цифра становила 1,509 трлн. Ефект від появи єдиної валюти Використання єдиної валюти в багатьох країнах має як переваги так і недоліки для країн-членів. У наш час існують різні думки стосовно ефекту, викликаного введенням євро, оскільки для розуміння і оцінки багатьох з цих ефектів будуть потрібні роки. Висловлюється багато думок та презентуються найрізноманітніші теорії. Однією з найбільш значущих переваг введення євро — є зменшення ризиків, пов'язаних з курсами обміну валют, що дозволяє полегшити інвестування між країнами. Ризик зміни курсу валют по відношенню одна до одної завжди робив інвестиції за межами своєї валютної зони, та навіть імпорт/експорт, досить ризикованими як для компаній, так і для фізичних осіб. Ймовірний прибуток може бути моментально прирівняний нулю завдяки коливанню валютного курсу. У результаті багато інвесторів та імпортери/експортери повинні були або змиритися з цим ризиком, або використовувати хеджування своїх інвестицій, що приводить до подальшого зростання цін на фінансових ринках. Інвестиції за межами національної валютної зони тому і перетворюються на менш привабливі. Створення Єврозони відчутно збільшує поле діяльності для інвесторів, вони стали більш незалежними від ризиків, пов'язаних з обмінним курсом. Оскільки європейська економіка сильно залежить від внутрішньоєвропейських експортних операцій, переваги цього ефекту важко переоцінити. Зокрема, він дуже важливий для країн, національні валюти котрих традиційно були піддані коливанню курсу (наприклад, середземноморські держави). Ще однією перевагою є уніфікація платежів і переказів всередині єврозони. У 1999 році ЄЦБ створив TARGET, клірингову систему для великих платіжних транзакцій у євро. Всі грошові перекази між країнами єврозони коштують стільки ж, скільки і перекази в межах однієї країни. Це правило діє і для роздрібних платежів, хоча при цьому можуть використовуватися різні методи платежу. Розрахунки за допомогою пластикових карток і зняття готівки в банкоматах також коштують стільки ж, скільки і в країні-емітенту картки. Розрахунки з допомогою паперових платіжних доручень, таких, як чеки, не стандартизовані ЄЦБ, і обробляються кожною країною самостійно. У 2007 році була введена нова версія системи — ТАРГЕТ2. У першій половині 2010-х років, набула поширення думка що ввдення євро було не однаково корисним для усіх членів єврозони. Найчастіше висловлюється позиція що євро є більш вигідне північноєвропейським країнам, як наприклад Німеччині, яка до цього користувалася «твердою» за валютним курсом маркою, і менш вигідне чи навіть шкідливе середземноморським країнам, для прикладу Італії або Греції які до євро використовували «м'які» ліру та драхму що надавало їм перевагу в експорті товарів. Відмінності в економічних моделях членів єврозони називають однією з причин Європейської боргової кризи, що розпочалася у 2009 році і сильніше відбилася саме на південноєвропейських країнах. Деякі вважають що не варто однозначно ділити країни на переможців та переможених від єдиної європейської валюти оскільки наприклад для тієї ж Німеччини «надто м'яке» євро теж несе негативні наслідки у вигляді зменшення заощаджень населення, пенсій і підриву стабільності банківської системи. У відповідь на ці виклики в ЄС був створений Європейський стабілізаційний механізм () — фонд розміром 500 млрд євро для стримування коливань на ринку облігацій. Лунають також заклики до тіснішої економічної інтеграції у вигляді спільного бюджету єврозони, системи страхування депозитів і механізму, який дозволить підтримувати слабкі банки. Монети Один євро поділяється на 100 центів (часто їх називають євроцентами). Всі монети євро, враховуючи пам'ятні монети вартістю у 2 євро, мають однакову лицьову сторону, на котрій написано номінал монети на фоні Європи (до 2007 року були зображені країни — члени ЄС), та різну «національну» сторону із зображенням, котре визначає та країна, яка випускає монети. Окрім країн єврозони, право на випуск обмеженої кількості національних монет євро мають також чотири карликові держави Європи з якими укладена спеціальна монетарна угода — Андорра, Ватикан, Монако і Сан-Марино. Всі монети є придатними платіжними засобами на території всіх країн єврозони. Випускаються монети вартістю 1, 2, 5, 10, 20 і 50 євроцентів та 1 і 2 євро. Монети номіналом 1 і 2 центи не карбуються у Фінляндії та Нідерландах, але і там вони є законним платіжним засобом. Багато магазинів у єврозоні полюбляють вирівнювати ціни таким чином, щоб вони були кратні 5 центам і монети номіналом в 1 і 2 центи були не потрібні, але багато що залежить від національних традицій кожної країни. Банкноти На відміну від монет, всі банкноти євро мають спільний дизайн для кожного номіналу на обидвох сторонах. Випускаються банкноти вартістю в 5, 10, 20, 50, 100, 200 і 500 євро. Такі банкноти, як 200 і 500 євро, не випускаються в деяких країнах. З кінця 2018 року заплановано припинити випуск банкноти номіналом 500 євро, однак існуючі в обігу банкноти залишаться дійсними назавжди. У 1997—1998 роках був проведений конкурс в декілька турів на найкращий дизайн банкнот євро, переможцем якого став Роберт Каліна, головний дизайнер Центрального банку Австрії. У дизайні банкнот були запропоновані схематичні зображення видатних пам'ятників Європи різних архітектурних епох. Хоча Роберт Каліна розробив оригінальні малюнки реально існуючих будівель, з політичних причин було вирішено розмістити схематичні приклади відповідних архітектурних епох. Вікна і двері, зображені на лицьовій стороні, символізують дух відкритості і кооперації усередині Європейського Співтовариства. На зворотному боці кожної з банкнот разом з картою Європи зображений міст як метафора спілкування людей в ЄС і за його межами. Всі банкноти мають особливий захист від підробок. Починаючи з 2013 року Європейський центральний банк (ЄЦБ) ввів в обіг нову серію банкнот євро під назвою «Європа». Нові банкноти містять низку нових ступенів захисту від підробок. Зокрема, на банкнотах з'явився додатковий водяний знак і нова голограма у вигляді портрету Європи, персонажа з давньогрецької міфології. У дизайні були дещо змінені схематичні зображення архітектурних споруд а також розширені межі карти Європи на звороті: якщо у першій серії східні межі Європи закінчувалися приблизно в центрі України то у другій вони покривають усю її територію. Крім того на банкнотах нової серії латинський напис «Euro» дублюється не лише грецькою абеткою але і кирилицею. Це було зроблене з огляду на вступ Болгарії до ЄС. Першою в обіг була введена банкнота номіналом 5 євро — 2 травня 2013 року, 23 вересня 2014 року були введені нові 10 євро, 25 листопада 2015 року — 20 євро, 4 квітня 2017 року — 50 євро. 17 вересня 2018 року були представленні банкноти в 100 та 200 євро, їх випуск в обіг відбувся 28 травня 2019 року. У другій серії ЄЦБ вирішив припинити друк банкнот номіналом 500 євро через її часте використання у злочинних цілях. Банкноти першої серії перебуватимуть в обігу, поки їх не буде повністю вилучено. Євро як світова резервна валюта Євро займає друге місце у світі за обсягами торгівлі і часткою в світових національних золотовалютних запасів після долара США. На нього припадає близько п'ятої частини валютних резервів. Це пояснюється величиною економіки єврозони яка на сьогодні є другою у світі. Після введення євро в 1999 році ця валюта успадкувала частку в розрахунках і резервах від німецької марки, французького франка та інших європейських валют, які використовувалися для розрахунків і накопичень. Відтоді частка євро постійно збільшувалася, оскільки центральні банки прагнуть диверсифікувати свої резерви. Ця тенденція однак ослабла після Глобальної фінансової кризи 2008 року, оскільки американський долар вважався більш стабільною валютою-сховищем. А протягом послідованої після цього Європейської боргової кризи (2014—2015), відбувалося певне скорочення частки накопичень в євро, в тому числі через зниження обмінного курсу єдиної європейської валюти. Євро розглядається як основна противага та конкурент світовому лідерству американського долара. Для цього існують такі важливі чинники як розмір економіки (за розміром номінального ВВП, єврозона та Європейський Союз загалом володіють однією з трьох найбільших економік у світі, разом з США та КНР), важливість економіки у міжнародній торгівлі (єврозона та ЄС є одними з найбільших експортерів та імпортерів товарів і послуг у світі), розмір, розвиненість та відкритість фінансових ринків і конвертованість валюти. Недоліком євро часто називали менш уніфіковану економічну політику в межах валютного союзу у порівняні з, наприклад, США. Це проявилося під час Європейської боргової кризи коли більше постраждали, переважно, південноєвропейські країни — через відмінну політику щодо державного боргу. Для недопущення подібної кризи у майбутньому були прийняті деякі кроки, як наприклад створення «Європейського стабілізаційного механізму» — фонду розміром 500 млрд євро для стримування коливань на ринку облігацій. Валютний курс Європейський центральний банк, як правило, не втручається у формування курсу обміну євро до інших валют, обравши натомість за інструмент монетарної політики рівень процентних ставок. Після введення євро, його курс по відношенню до інших валют значно впав, особливо по відношенню до долара США. Після початкового курсу 1,1789 $/€ (0,8482 €/$), євро впало до мінімуму 0,8228 $/€ (1,2154 €/$) 26 жовтня 2000 року. Після появи банкнот і монет 1 січня 2002 року і заміну всіх національних валют, євро почало поступово зміцнюватись і досягло паритету (1:1) з доларом США 15 липня 2002 року. 23 травня 2003 року євро перевищило свій первинний (1,1790 $/€) максимум. В грудні 2004 року він становив 1,3633 $/€ (0,7335 €/$). У 2005 році євро тимчасово ослабилось по відношенню до долара, проте, у листопаді 2005, знову почало поступово рости, встановлюючи чергові рекордно високі рівні. 15 липня 2008 року, євро виросло до рекордно високого рівня 1,5990 $/€ (0,6254 €/$). 23 липня 2008 найвищим за всю історію євро був курс відносно японської єни (169,75 ¥/€) а 29 грудня цього ж року відносно британського фунта (0,9785 £/€ або 1,0219 €/£). Опісля, внаслідок світової фінансової кризи, почалося деяке зниження, коли євро поступалося більш стабільним світовим валютам якими вважаються долар США та єна. З початку 2010-х рр. додатковий тиск на євро чинили проблеми зі сплатою державного боргу деяких південноєвропейських країнах (див. Європейська боргова криза). З середини 2014 року падіння євро посилилося через загрозу дефолту і виходу з єврозони Греції. 15 січня 2015 року, внаслідок захисних дій Національного банку Швейцарії, відбулося різке знецінення євро відносно швейцарського франка (до 0,9816 ₣/€ або 1,0187 €/₣). Падіння євро по відношенню до долара США припинилося 20 грудня 2016 на рівні 1,0364 $/€ (0,9649 €/$) — мінімуму з грудня 2002. З цього часу курс єдиної європейської валюти дещо зріс на тлі стабілізації фінансової ситуації у єврозоні. 15 лютого 2018 він досяг рівня 1,2493 $/€ (0,8004 €/$) — максимуму з грудня 2014. Опісля євро знову почав плавно знижуватися, це тривало майже усі 2018 та 2019 роки. Протягом 2020—2022 років, під час економічних потрясінь викликаних пандемією коронавірусної хвороби та російським вторгненням в Україну, євро демонстував як зростання так і падіння відносно американського долара. 12 липня 2022, євро вперше за 20 років досягнув паритету з доларом США. Політичні міркування Окрім економічних мотивів запровадження євро, його створення також було частково виправдано як спосіб сприяння більш тісному почуттю спільної ідентичності між європейськими громадянами. Заяви про цю мету зробили, наприклад, Вім Даусенберґ, керуючий Європейським центральним банком, у 1998 році, Лоран Фабіус, міністр фінансів Франції, у 2000 році та Романо Проді, президент Європейської комісії, у 2002 році. Однак через 15 років після впровадження євро, дослідження не виявило жодних доказів того, що це мало позитивний вплив на спільне відчуття європейської ідентичності (і жодних доказів того, що це мало негативний вплив). Перехід до цифрового євро 24 квітня 2023 року, Європейський Центробанк (ЄЦБ) оприлюднив новий звіт про розробку цифрового євро, а також поділився результатами фокус-групи від людей, які можуть стати першими користувачами CBDC. 15 червня 2023 року, парламент Словаччини схвалив поправки до Конституції своєї країни. Серед іншого, в ній було закріплено право на оплату товарів і послуг фіатом. Ініціатива є нічим іншим, як спробою протистояти популяризації цифрового євро. Центральний банк Фінляндії (BOF) координує створення і запуск системи миттєвий платежів, що відповідає європейським стандартам та сприяє розвитку нових форм платежів — зокрема і з використанням цифрового євро. 19 жовтня 2023 року член правління BOF Туомас Вялімякі назвав цей актив найактуальнішим проєктом у європейському платіжному секторі. 19 жовтня 2023 року, Центральний банк Іспанії також приєднався до низки інших банківських установ Європи, які готуються до переходу до цифрового євро. Він підтримав ініціативу і назвав електронні платежі важливою частиною європейської фінансової системи, повноцінний запуск якої відбудеться через 3-4 роки. Цікавий факт Дизайнер євробанкнот Роберт Каліна, чий варіант був обраний переможцем серед 29 претендентів, спочатку розробив зображення реально існуючих будівель та мостів, однак для недопущення перебільшення значення однієї країни над іншими було вирішено зобразити неіснуючі об'єкти стилів відповідних епох. Втім пізніше мости з усіх банкнот таки були втіленні в реальність. У 2013 році їх точні копії були відкриті через річку в містечку Спейкеніссе (Spijkenisse) поблизу Роттердама. Див. також , Цифрова валюта центрального банку Європейська боргова криза Примітки Джерела Посилання Європейський центральний банк (усіма оф. мовами ЄС) Монети Євро — національні та спільні сторони (усіма оф. мовами ЄС) Євро — банкноти та історія конвертації Валюти Економіка Європейського Союзу Гроші Австрії Гроші Андорри Гроші Бельгії Гроші Болгарії Гроші Ватикану Гроші Греції Гроші Данії Гроші Естонії Гроші Ірландії Гроші Іспанії Гроші Італії Гроші Кіпру Гроші Косова Гроші Латвії Гроші Литви Гроші Ліхтенштейну Гроші Люксембургу Гроші Мальти Гроші Монако Гроші Нідерландів Гроші Німеччини Гроші Польщі Гроші Португалії Гроші Румунії Гроші Сан-Марино Гроші Словаччини Гроші Словенії Гроші Угорщини Гроші Фінляндії Гроші Франції Гроші Хорватії Гроші Чехії Гроші Чорногорії Гроші Швеції


source: wikipedia

text: 1 серпня — 213-й день року (214-й у високосні роки) за григоріанським календарем. До кінця року залишається 152 дні. Цей день в історії: 31 липня—1 серпня—2 серпня Свята і пам'ятні дні Національні : День Заснування Конфедерації. Національне свято Швейцарії : Національне свято Республіки Бенін. День Незалежності (1960) : день заснування народно-визвольної армії (НВАК) : Національний день пам'яті Варшавського повстання Релігійні Християнство Католицизм День святих семи мучеників Макавеїв. День Святого Абгара V. День Святого Євсевія з Верчеллі. День Святого Етельвольда Вінчестерського. День Святого Петра Фавра. День Святого Альфонса Марія де Ліґуорі, Учителя Церкви. День Блаженних Новогрудських Мучениць. День Блаженної Гелени Черпки, новогрудської мучениці. День Блаженної Ядвіги Кароліни Жак, новогрудської мучениці. Православ'я Вікка Лугнасад. Події 30 до н. е. — флот римського полководця Октавіана (майбутній перший римський імператор Октавіан Август) увійшов до Александрії та узяв Єгипет під контроль Римської республіки. — покінчив життя самогубством римський державний діяч Марк Антоній 23 — римський воєначальник Юлій Цезар Друз, син імператора Тіберія, отруєний дружиною Лівіллою. 69 — повстання батавів: у римській провінції Нижня Германія германське плем'я батавів розпочало повстання проти римського правління під проводом Юлія Клавдія Цивіліса. 527 — Юстиніан I став одноосібним правителем Візантійської імперії. 607 — Оно но Імоко прибув до китайської держави Суї як посол від японської держави. 902 — фортеця Таорміна, останній оплот Візантійської імперії на острові Сицилія, захоплений армією арабських завойовників Аглабідів. 1192 — армія Річарда Левове Серце висадилася в районі Яффи та завдала поразки військам Саладина. 1291 — три кантони Швіц, Урі і Унтервальден підписали на галявині Рютлі союзний договір «на вічні часи», щоб разом боротися із ворогами — нове державне об'єднання стало прообразам Швейцарської конфедерації. 1492 — перша письмова згадка про Запорозьких козаків: під Тягинею, в низов'ях Дніпра, козаки взяли на абордаж османську галеру, з якої визволили невільників. Не маючи протидії, хан Менґлі I Герая змушений був вперше жалітися великому князю Литовському Олександру I на дії «черкас» з козацької ескадри. 1498 — мандрівник Христофор Колумб вперше ступив на землю континентальної Америки в районі півострова Парія (сучасна Венесуела). Вважаючи, що це острів, Колумб назвав його Isla Santa (Святий Острів) і проголосив власністю Іспанії. 1578 — розпочалася одна з найбільших арктичних експедицій: англійський мореплавець Мартін Фробішер на 15 кораблях вирушив на вивчення арктичної Канади. 1589 — король Франції Генріх III був смертельно поранений монахом Жаком Клеманом. Наступного дня бездітний Генріх III назвав своїм спадкоємцем на французькому престолі короля Наварри (Генріха IV). 1774 — британський вчений Джозеф Прістлі вперше отримав чистий кисень. 1780 — Швеція оголосила про свій постійний нейтралітет. 1793 — у Французькій республіці введено метричну систему мір і ваг, котра згодом стала основою міжнародної єдиної системи вимірів. 1798 — розпочалася Абукірська битва: британський флот адмірала Гораціо Нельсона здобув перемогу над французьким флотом (віце-адмірала Франсуа Брюеса). 1806 — німецькі держави Баварія, Вюртемберг, Баден, Гессен-Дармштадт, Нассау (обидві лінії), Берг, ерцканцлер Дальберг і вісім інших німецьких князівств оголосили про свій вихід із складу Священної Римської імперії. 1822 — російський імператор Олександр I підписав рескрипт «Про заборону таємних товариств і масонських лож». У молодості імператор сам був «вільним каменярем», і метою рескрипту була боротьба не з ложами, а з таємними товариствами (майбутніми декабристами), про діяльність яких стало відомо органам політичного розшуку. 1838 — рабство заборонене у переважній більшості колоній Британської імперії. 1876 — Колорадо стає 38-м штатом Сполучених Штатів Америки. 1914 — через чотири дні після оголошення Австро-Угорською імперією війни Королівству Сербія, Німецька імперія і Російська імперія оголосили війну одна одній, у Французькій республіці проведено загальну мобілізацію, а перші німецькі загони увійшли до Люксембургу, щоб почати наступ на Французьку республіку. Протягом наступних трьох днів Російська імперія, Французька республіка, Бельгія і Велика Британія утворили коаліцію у війні проти Австро-Угорської імперії та Німецької імперії. Почалась Перша світова війна, котра забрала життя 20 мільйонів людей. 1919 — в Угорщині повалена проголошена в березні радянська республіка. 1920 — у Відні сформовано закордонний (екзильний) уряд Диктатора ЗУНР, головна мета якого — домагатися відновлення незалежності ЗУНР дипломатичними засобами. 1923 — Раднарком УРСР ухвалив рішення про початок українізації. 1924 — у Буенос-Айресі (Аргентина) засновано українське товариство «Просвіта». 1925 — ліквідовано Катеринославську губернію відповідно до постанови ВУЦВК «Про ліквідацію губерень й про перехід на трьохступневу систему управління». 1936 — чергові Олімпійські ігри відкрив у Берліні Адольф Гітлер. 1941 — на зайнятій німцями території Західної України створено дистрикт «Галичина» з центром у Львові. 1943 — під Делятином нацисти розгромили загін Сидора Ковпака. З бойового донесення командира з'єднання: «Вранці 1 серпня противник кинув на висоту Шевка свою піхоту. Підпустивши її близько 8 і 9 роти 1 СБ впритул розстріляли її. Обхідні маневри супротивника із заходу, північного заходу і півдня теж були безрезультатними. Тоді нацисти обрушили на позиції партизан авіацію. Нальоти тривали безперервно з ранку до повної темряви. Результати цих нальотів були невеликі, але авіація сильно вимотувала особовий склад, виснажений переходами і голодуванням. Всього працювало безперервно 9 бомбардувальників.» 1944 — о 17:00 за Варшавським часом почалося повстання у Варшаві (Варшавське повстання 1944 року). 1953 — швейцарський вчений Огюст Пікар разом із сином Жаком закінчив будівництво батискафа «Трієст», на якому в 1960 році Жак спуститься на дно Маріанської западини на глибину 10 916 м. 1960 — проголошена незалежна Республіка Дагомея (в 1975—1990 — Народна Республіка Бенін), сучасна Республіка Бенін. 1975 — у Гельсінкі керівниками 35 держав підписаний Заключний акт Наради з безпеки і співпраці в Європі, що підтвердив непорушність кордонів у Європі, що містив цілий звід принципів міждержавних відносин в умовах мирного співіснування, включаючи так званий «гуманітарний кошик». 1977 — у Києві відкрито Центральний будинок художника. 1990 — 500-ліття Запорозького козацтва. 1991 — Президент США Джордж Герберт Вокер Буш у Києві виголосив промову, в якій однозначно висловлювався за збереження СРСР і підтримку М. Горбачова. 1997 — у Військово-Морських Силах Збройних Сил України на підводному човні, який отримав назву «Запоріжжя», піднятий Військово-морський прапор України. 2000 — Моше Кацав став президентом Ізраїлю 2001 — у Німеччині набрав чинності закон про реєстрацію громадянських партнерств — Болгарія, Кіпр, Латвія, Словенія і Словаччина приєднались до Європейської агенції з охорони навколишнього середовища 2002 — високошвидкісна залізниця Cologne-Rhine/Main перейшла до регулярних пасажирських перевезень. В ФРН вперше почали курсувати пасажирські електропоїзди з швидкістю 300 км/год 2003 — терорист-самогубець підірвав себе у лікарні Моздока (Північна Осетія, Росія). 50 осіб загинули, понад 75 дістали поранення. 2005 — Абдалах ібн аль-Азіз аль Сууд коронувався на монарха Саудівської Аравії 2006 — московський арбітражний суд оголосив банкрутство Юкосу 2007 — вступила в дію реформа правопису німецької мови — обвал мосту I-35W через річку Міссісіпі у Міннеаполісі (США). 13 осіб загинули і більше сотні отримали тілесні ушкодження. — як мінімум 50 осіб загинуло і 60 було поранено у результаті теракту фанатика-самогубці в Багдаді — залізнична аварія біля Беналек (Конго). Загинуло близько 100 осіб, 128 поранені. 2008 — повне сонячне затемнення, яке можна було спостерігати переважно у північній та центральній частині Азії, а часткові фази - майже по всій Євразії. 2009 — екс-прем'єр Данії Андерс Фог Расмуссен став генсеком НАТО 2010 — набрала чинності Конвенція про касетні боєприпаси. — вченими з Лідського університету відкрито «підводну річку» в Чорному морі — розпочався вивід військовослужбовців Нідерландів з Афганістану 2014 — внаслідок зіткнення пасажирського і вантажного потягів поблизу вокзалу в місті Мангейм (ФРН). Четверо осіб тяжко поранених і вісімнадцятеро — шпиталізовано з травмами 2016 — На базі частини ремонтних цехів ПАТ «Запоріжсталь» утворився Запорізький ливарно-механічний завод (Запоріжжя) Народились Дивись також :Категорія:Народились 1 серпня 10 до н. е. — Клавдій, римський імператор з династії Юліїв-Клавдіїв. 1495 — Ян ван Скорел, нідерланський художник і гуманіст, представник романізму, був універсально освіченою людиною. 1520 — Сигізмунд II Август, Король Речі Посполитої, один з ініціаторів польсько-литовської унії. 1659 — Себастьяно Річчі, італійський художник доби бароко. Венеційська школа. 1744 — Жан Батист Ламарк, творець еволюційної теорії, попередник Чарльза Дарвіна. Разом з німецьким природодослідником Готфрідом Рейнхольдом Тревіанусом ввів термін «біологія». 1754 — Сильвестр (Лебединський), український філософ та богослов, духовний письменник, єпископ Полтавський і Переяславський. 1779 — Френсіс Скотт Кі, американський юрист та поет, автор тексту державного гімну США 1819 — Герман Мелвілл, американський письменник. 1896 — Петро Самутин, український військовий діяч, генерал-хоружний Армії УНР, організатор УВВ. 1906 — Дезидерій Миллий, український художник 1920 — Богдан Осадчук, український публіцист, науковець, дослідник історії Центральної та Східної Європи 1932 — Люк Монтаньє, французький вірусолог, лавреат Нобелівської премії з фізіології і медицини 2008 1936 — Ів Сен-Лоран, французький кутюр'є. 1949 — Джим Керролл, американський поет, прозаїк, панк-музикант. 1951 — Томмі Болін, американський гітарист 1986 — Лі Сончхоль, північнокорейський фігурист Померли Дивись також :Категорія:Померли 1 серпня 30 до н. е. — Марк Антоній, римський воєначальник та державний діяч (скоїв самогубство). 1115 — Олег Святославич, руський князь з династії Рюриковичів. Патріарх роду Ольговичів. 1464 — Козімо Медічі, флорентійський банкір і державний діяч, найбагатша людина Європи, неофіційний правитель Флорентійської республіки з 1434 року. 1714 — Анна Стюарт, королева Англії, Шотландії (після їхнього об'єднання 1707 — Королівства Великої Британії) та Ірландії. 1911 — Конрад Дуден, німецький філолог, укладач словника німецької мови. 1913 — Леся Українка, письменниця, поетеса, громадський діяч. Похована у Києві на Байковому кладовищі. 1931 — Микола Юнаків, генерал-полковник, один з найвищих рангом генералів Армії УНР. 1969 — Борис Гмиря, видатний український оперний і камерний співак (бас). Народний артист СРСР (1951), лауреат Сталінської премії (1952). 1997 — Святослав Ріхтер, український радянський піаніст-віртуоз. 2005 — Фахд ібн Абдель Азіз Аль Сауд, король Саудівської Аравії. 2009 — Корасон Акіно, президент Філіппін в 1986—1992 роках 2014 — Валентин Белькевич, білоруський та український футболіст та футбольний тренер. Див. також Цей день в літературі Цей день в українській літературі Примітки


text: 2 серпня — 214-й день року (215-й у високосні роки) за григоріанським календарем. До кінця року залишається 151 день. Цей день в історії: 1 серпня—2 серпня—3 серпня Свята і пам'ятні дні Міжнародні Міжнародний день голокосту ромів Національні : Національне свято Північної Македонії. День республіки В Гаяні — День свободи. У ДР Конго вшановується пам'ять жертв Другої конголезької війни, що забрала життя до 5,4 млн осіб. Ще понад 2 млн осіб стали біженцями. Релігійні Християнство Католицизм День Пресвятої Діви Марії, Цариці ангелів День Святого Стефана I. День Святого Євсевія з Верчеллі. Православ'я День Святого Ромейського Імператора Юстиніана II. Іменини : Август : Ілля, Олександр, Афанасій, Георгій, Тихон Події 216 до н. е. — у битві під Каннами карфагенський полководець Ганнібал розгромив 80-тисячне римське військо і завдав найважчої поразки Риму за всю історію його існування. 47 до н. е. — біля м. Зели Гай Юлій Цезар «прийшов, побачив, переміг» («») царя Боспорського царства Фарнака ІІ. 1377 — через масове сп'яніння московське військо було розбите татарським царевичем Арапшою. 1519 — 40-тисячне кримсько-татарське військо Багатур-Салтана розбило у битві під Сокалем 20-тисячне військо литовського гетьмана Костянтина Острозького 1727 — російський імператор Петро II видав указ про відновлення виборної посади гетьмана Малоросії. Ліквідація малоросійської колегії та відновлення посади гетьмана були поступками козацтву, послуги якого, у війні з Османською імперією, знову знадобилися Російській імперії, проте, «виборність» перетворена на фікцію, адже у наказі зазначалося, що гетьманом повинен бути обраний Данило Апостол 1763 — російська імператриця Катерина II підписала Маніфест 1776 — відбулась церемонія підписання Декларації незалежності 13 північноамериканських колоній, яка була прийнята 4 липня Континентальним конгресом 1791 — у Відні Жан-П'єр Бланшар провів перші успішні випробування парашута: з повітряної кулі він скинув домашніх тварин. 1802 (14 термідора Х року) — Наполеон Бонапарт був проголошений довічним Першим консулом. 1865 — у видавництві Макміллана вийшло перше видання книги Льюїса Керрола «Пригоди Аліси в країні Чудес». 1887 — Ровелл Ходж запатентував колючий дріт. 1909 — на озброєння армії США прийнятий перший військовий літак, побудований братами Райт 1914 — Перша світова війна: Королівство Італія оголосило про свій нейтралітет в європейському конфлікті. — Імперська армія Німеччини вдерлась до Люксембурґа — у Львові українські політичні партії об'єдналися в Головну українську раду. — створено Бойову управу українських січових стрільців — організаційно-координаційний центр легіону УСС. 1917 — вперше була здійснена посадка літака «Сопвіч» на палубу корабля британських військово-морських сил «Furious». 1918 — Гетьман України Павло Скоропадський затвердив закон про створення фонду Національної бібліотеки Української держави. 1918 — британський експедиційний корпус висадився в Архангельську. 1919 — повертаючись в Україну, загинув в авіакатастрофі під Ратибором (Сілезія) Дмитро Вітовський. 1930 — на навчаннях Московського військового округу вперше висаджений повітряний десант. Згодом цей день став відзначатися в СРСР, а тепер у Росії як День повітрянодесантних військ. 1933 — став до ладу Біломорсько-Балтійський канал (першопочаткова назва — «Біломорсько-Балтійський канал імені Сталіна», відоміший за скороченням «Біломорканал»). Збудований у рекордно короткий термін, за 1 рік і 9 місяців, руками в'язнів ГУЛАГу. За різними даними, під час будівництва померло до 200 тисяч робітників. 1939 — Альберт Ейнштейн надіслав президенту США Франкліну Рузвельту листа, в якому поінформував про роботу нацистських фізиків із створення атомної зброї та закликав розпочати в США дослідну програму. 1940 — Верховна Рада СРСР ухвалила закон про перетворення Молдавської АРСР у складі УРСР на окрему Молдавську РСР (до її складу увійшла більша частина щойно приєднаної до СРСР Бессарабії) 1940 — Верховна Рада СРСР ухвалила закон про включення Північної Буковини, а також Хотинського, Аккерманського та Ізмаїльського повітів Бессарабії, які від Королівства Румунія перейшли до СРСР, до складу УРСР. 1940 — бригадний генерал Шарль де Голль, який після капітуляції Французької республіки залишив країну, із Лондона закликав усіх патріотів продовжувати збройну боротьбу з нацистською Німеччиною. 1941 — на територію СРСР увійшли перші італійські війська. 1943 — відбулося повстання і втеча ув'язнених у концентраційному таборі «Треблінка». Знищено крематорій. Більш двохсот утікачів були убиті або повернуті до табору. 1945 — завершилася Потсдамська конференція. 1949 — академік В. Філатов у клініці Українського експериментального інституту очних хвороб в Одесі зробив тисячну операцію з пересадки рогівки. 1953 — у Києві відкрито дитячу залізницю. 1964 — Тонкінський інцидент, що спричинив ескалацію війни у В'єтнамі 1970 — у Белфасті британська армія вперше застосувала гумові кулі проти північних ірландців. 1989 — трагедія на Київському головпоштамті, внаслідок якої загинуло 11 людей. 1990 — о 14:00 за місцевим часом іракські війська напали на Кувейт. 1990 — У Дніпропетровську розпочалися Дні козацької слави, присвячені 500 річчю українського козацтва. 1991 — Сполучені Штати Америки визнали незалежність Латвії, Литви та Естонії. 1999 — збройні загони на чолі з Шамілем Басаєвим і Хаттабом перейшли на територію Дагестану; початок другої чеченської війни. 2001 — генерал Радіслав Крстіч, командувач дринського корпусу армії боснійських сербів, засуджений Гаазьким трибуналом до ув'язнення на строк 46 років за геноцид мусульман у Сребрениці (Боснія і Герцеговина) в липні 1995 року 2005 — катастрофа літака Airbus A340 французьких авіаліній в аеропорту Торонто. Без жертв. 2006 — в Йоганнесбургу (ПАР) уперше за останні 25 років випав сніг 2009 — 15 осіб загинуло у авіакатастрофі Merpati Nusantara Airlines Flight 9760 в індонезійській провінції Папуа 2014 — суд Тбілісі заочно арештував екс-президента Михаїла Саакашвілі у справі перевищення службових повноважень 2017 — у США набрав чинності ухвалений обома палатами Конгресу Закон No 3364 про протидію агресії Росії, КНДР та Ірану 2020 — від МКС повернулася капсула Crew Dragon із двома американськими астронавтами на борту, які брали участь у місії SpaceX DM-2 (перший політ людей на приватному космічному кораблі) 2022 — Ненсі Пелосі відвідала Тайвань Народились Дивись також :Категорія:Народились 2 серпня 1627 — Самюел ван Гоґстратен, нідерландський (голландський) художник, гравер, письменник, теоретик мистецтва. 1820 — Джон Тіндаль, видатний ірландський фізик, вперше детально дослідив розсіювання сонячного світла атмосферою, пояснив блакитний колір неба. 1834 — Фредерік Бартольді, французький скульптор XIX століття. Автор скульптури «Свободи» в гавані міста Нью-Йорк. 1835 — Еліша Грей, американський винахідник, що спізнився запатентувати телефон (його на декілька годин випередив Александер Грем Белл) 1888 — Кость Буревій, український поет, драматург, публіцист, есер, член Центральної Ради (розстріляний комуністами 15 грудня 1934 року) 1924 — Олександр Хмельницький, український живописець. 1932 — Пітер О'Тул, британський актор ірландського походження, відомий за фільмами «Лоуренс Аравійський», «Калігула», «Останній імператор». 1933 — Сільва Кошина, італійська акторка хорватського походження (, «Сірано і д'Артаньян», «Ніні Тірабушо: жінка, яка вигадала рух»). 1942 — Ісабель Альєнде, чилійська письменниця. 1982 — Олександр Бобкін, український хокеїст і тренер. 1993 — Сергій Нігоян, учасник і один із бійців 3-ї сотні Самооборони Майдану, вбитий під час протистояння на вулиці Грушевського в Києві. Померли Дивись також :Категорія:Померли 2 серпня 1079 — Роман Святославич, Тмутороканський князь. 1788 — Томас Гейнсборо, англійський художник на зламі епох бароко, рококо, класицизму. 1799 — Жак-Етьєнн Монгольф'є, архітектор, молодший з двох братів Монгольф'є, винахідників «монгольф'єрів»; 1783 року брати Монгольф'є піднялися в повітря на повітряній кулі, наповненій гарячим повітрям. 1919 — Дмитро Вітовський, український політик, військовик і літератор, сотник Легіону Українських Січових Стрільців, полковник, начальний командант УГА, Державний секретар військових справ ЗУНР 1921 — Енріко Карузо, італійський оперний співак 1922 — Александер Грем Белл, американський вчений, винахідник телефону 1923 — Воррен Гардінг, 29-й президент США з 1921 по 1923, зорганізував допомогу УСРР під час першого більшовицького голодомору 1936 — Луї Блеріо, французький винахідник і авіатор, який на літаку власної конструкції першим перетнув Ла-Манш 25 липня 1909. 1945 — П'єтро Масканьї, італійський оперний композитор, представник веризму. 1955 — Воллес Стівенс, американський поет, німецько-голландського походження. Лауреат Пулітцерівської премії (1955) 1961 — Олександр Білецький, український літературознавець. Батько Андрія і Платона Білецьких. 1994 — Люсіль Спенн, американська співачка. 1997 — Вільям Берроуз, американський письменник з «покоління бітників» Див. також Цей день в літературі Цей день в українській літературі Примітки


text: 3 серпня — 215-й день року (216-й у високосні роки) в григоріанському календарі. До кінця року залишається 150 днів. Цей день в історії: 2 серпня—3 серпня—4 серпня Свята і пам'ятні дні Міжнародні День кавуна. Національні : День незалежності : День незалежності Релігійні Християнство Католицизм День Святого Никодима. День Святої Лідії. День Блаженного Августина Казотича. Православ'я Англіканство День Святого Вільгельма Едуарда Беркхардта Дюбойса. Прикмети, народний прогноз погоди У цей день вшановується пам'ять преподобного Семена і пророка Єзекіля. У народі Семена називали Літопроводцем, оскільки він літо проводжає. За повір'ям, літо має закінчитися по обіді. У давнину говорили: «Яке третє число серпня, такий і жовтень. А якщо цей день буде вітряним, то зима буде достатньо холодною.» Події 1344 — війська Кастилії короля Альфонсо XI при підтримці флотів королівства Арагону і Генуезької Республіки почали облогу міста Альхесірас, столиці та найважливішого порту держави Марінідів. Облога тривала 21 місяць і закінчилась приєднанням до Кастильського королівства 1347 — у ході Столітньої війни англійські війська на чолі з королем Едвардом ІІІ Плантагенетом після одинадцяти місяців облоги захопили французьке місто-порт Кале. 1492 — Христофор Колумб вирушив з порту Палос-де-ла-Фронтера (Андалузія) у складі трьох кораблів «Санта-Марія», «Пінта» і «Нінья» у перше плавання для відкриття західного шляху в Індію. 1601 — війська Священної Римської імперії на чолі генерала Джорджо Баста при підтримці українських козаків здобули перемогу в битві біля міста Гуруслау (нині — Румунія) проти волоського війська Михайла Хороброго. 1645 — битва біля Тютюнної гори. 1775 — (за іншими даними 14 серпня) Катерина II видала імператорський маніфест, який офіційно ліквідував запорізьке козацтво. 1778 — відкрився «La Scala», італійський оперний театр у Мілані, один із центрів світової оперної культури. Ім'я одержав від церкви, що знаходилася на цьому місці, Санта-Марія делла Скала. 1795 — заснована Паризька консерваторія. 1882 — Конгрес США заборонив в'їзд до країни сновидам, злочинцям та божевільним, а також на 10 років заборонив імміграцію китайців. 1904 — члени британської експедиції стали першими людьми Заходу, які увійшли до священного міста Лхаса в Тибеті. 1911 — вперше аероплани використано у військових цілях, коли італійці провели авіаційне вивчення дислокації турецьких позицій у Триполі. 1912 — Туреччина надала обмежену автономію Албанії і дозволила викладання в початкових школах албанською мовою. 1913 — поліція Російської імперії заборонила футбольний матч в Касимові, мовляв, це скупчення народу є незаконними зборами. 1915 — австро-угорські війська в ході І Світової війни звільнили від росіян Володимир-Волинський. 1922 — радіо Нью-Йорка застосувало перший у світі звуковий радіоефект: двома шматками дерева було зімітовано стукіт дверей. 1926 — на площі Піккаділлі встановлені перші у Лондоні світлофори. 1929 — у Ростові-на-Дону почала працювати перша в СРСР автоматична телефонна станція на 6 000 номерів, яка була збудована за підтримки шведської фірми «Ericsson». 1949 — набрав чинності Статут Ради Європи. 1949 — у США шляхом злиття Американської баскетбольної асоціації і Національної баскетбольної ліги заснована Національна баскетбольна асоціація (НБА), до складу якої увійшло 17 команд. 1952 — у Гельсінкі пройшла церемонія урочистого відкриття XV Олімпійських ігор, в яких вперше взяли участь спортсмени з СРСР. 1957 — під керівництвом Сергія Корольова зроблений запуск першої радянської міжконтинентальної ракети Р-7. 1960 — Нігер отримав незалежність від Франції. 1988 — достроково з радянської в'язниці звільнений німець Матіас Руст, який приземлив свій літак на Красній площі Москви. 1990 — Верховна Рада УРСР ухвалила закон про економічну незалежність Української РСР. 1992 — стрибун із жердиною Сергій Бубка у Падуї установив світовий рекорд, стрибнувши на 6 м 12 см. 1993 — 4-річна американка Сідні Діттман стала наймолодшим власником патенту (її винахід називався «Допомога для хапання круглої дверної ручки»). 2000 — Верховний суд Чилі виніс постанову про позбавлення парламентської недоторканності Августо Піночета. 2014 — у провінції Юньнань (Китайська Народна Республіка) стався землетрус магнітудою 6,3. Загинули як мінімум 150 осіб, багато руйнувань, сильно ушкоджені комунікації. Гіпоцентр землетрусу зафіксовано на глибині 10 км. Народились Дивись також :Категорія:Народились 3 серпня 1505 — Етьєн Доле, французький перекладач, типограф, письменник (†1546). 1803 — Джозеф Пакстон, британський архітектор, творець Кришталевого палацу у Лондоні. 1819 — Григорій Ґалаґан, український громадський діяч (†1888). 1832 — Іван Зайц, хорватський композитор, диригент і педагог. 1833 — Омелян Огоновський, український учений-філолог і громадський діяч, багаторічний голова «Просвіти» (†1894). 1872 — Олексій Борисяк, український геолог і палеонтолог. Онук професора Харківського університету Н. Д. Борисяка. 1880 — Кузнєцова Марія Миколаївна, оперна співачка (ліричне сопрано). Дочка українського художника Миколи Кузнєцова, племінниця видатного українського біолога Іллі Мечникова. 1883 — Жозіас Браун-Бланке, франко-швейцарський геоботанік, автор системи класифікації рослинності (†1980). 1904 — Кліффорд Сімак, американський фантаст (†1988). 1925 — Володимир Верменич, український композитор, хоровий диригент (†1986). 1938 — Олег Мінько, український художник і викладач, вважається одним із найкращих сучасних художників України. 1949 — Валерій Васильєв, радянський хокеїст, багатократний чемпіон світу, двократний олімпійський чемпіон. 1951 — Марсель Діонн, канадський хокеїст, третій гравець за голами за всю історію НХЛ. 1963 — Джеймс Гетфілд, американський гітарист і співак, учасник гурту «Metallica». 1967 — Кассовіц Матьє, французький актор, режисер. 1990 — Віталій Грицаєнко, офіцер Національної гвардії України, Герой України. Померли Дивись також :Категорія:Померли 3 серпня 1546 — Антоніо да Сангалло, флорентійський архітектор епохи Відродження. Племінник і учень Джуліяно да Санґало і Антоніо да Сангалло Старшого. 1546 — Етьєн Доле, французький перекладач, типограф, письменник (†1505). 1667 — Франческо Борроміні, архітектор доби бароко, інженер, майстер креслень архітектора. 1721 — Грінлінг Гіббонс, англійський скульптор і різьбяр, вважається одним з найбільш видатних англійських різьбярів-декораторів. 1780 — Етьєн Бонно де Кондільяк, абат, французький філософ. Рідний брат філософа, історика і дипломата Маблі і двоюрідний брат філософа-енциклопедиста, фізика, математика д'Аламбера. 1855 — Ернст Єдлічка, українсько-німецький піаніст. Син українського композитора Алоїза Єдлічки 1907 — Сент-Годенс Огастес, американський скульптор. 1917 — Фердинанд Георг Фробеніус, німецький математик (*1849). 1924 — Джозеф Конрад, один із найвидатніших англійський прозаїків польського походження, уродженець України. 1947 — Осип Безпалько, майор УПА, командир ВО-3 «Лисоня». 1987 — Іван Миколайчук, український кіноактор, кінорежисер, сценарист. 1994 — Інокентій Смоктуновський, радянський актор театру і кіно (*1925). 1998 — Альфред Шнітке, радянський композитор німецького походження, теоретик музики. Останні роки жив у Німеччині (*1934). 2004 — Анрі Картьє-Брессон, французький фотограф, класик світової фотографії. 2009 — Сергій Кузьмінський, український музикант, діджей, вокаліст рок-гурту «Брати Гадюкіни». 2021 — Віталій Шишов, громадський діяч Білорусі та України. Див. також Цей день в літературі Цей день в українській літературі Примітки


text: 4 серпня — 216-й день року (217-й у високосні роки) в григоріанському календарі. До кінця року залишається 149 днів. Цей день в історії: 3 серпня—4 серпня—5 серпня Свята і пам'ятні дні Міжнародні Спелеолога. Національні : День революції Релігійні Християнство Католицизм День святого Івана Віаннея Православ'я День Святої Марії Магдалени Події 1408 — перша літописна згадка про місто Мена Чернігівської області. 1492 — розпочалася експедиція Христофора Колумба для пошуку найкоротшого морського шляху до Індії. 1578 — відбулася битва при Алкасер-Кібірі, в якій мароккансько-османські війська перемогли сили мароккансько-португальського союзу. 1687 — гетьманом Лівобережжя (лівобережної України) обрано Івана Мазепу. 1693 — французький чернець Дом Периньйон () відкрив секрет приготування шампанського. 1777 — відставний драгун Філіп Естлі відкрив у Лондоні перший у світі цирк. 1783 — укладено Георгіївський трактат. Грузинське царство перейшло під протекторат Російської імперії. 1914 — створено Бойову управу українських січових стрільців — організаційно-координаційний центр легіону УСС. 1914 — у Львові створено Союз визволення України (СВУ) на чолі з Дмитром Донцовим. 1922 — під час похорону винахідника телефону Александера Белла в Північній Америці були вимкнені протягом хвилини 13 мільйонів апаратів. — в окупованому більшовиками Бухарському еміраті у бою з відділами ЧА загинув засновник руху младотурків Енвер-паша. 1926 — на площі Піккаділлі встановлені перші у Лондоні світлофори. 1934 — на «Криворіжсталі» запущена перша доменна піч. 1962 — ув'язнення лідера організації Африканський національний конгрес Нельсона Мандели, в тюрмі він провів 28 років. 1995 — у Хорватії почалася операція «Буря» проти сербських сепаратистів, що тривала до 7 серпня. 2020 — вибухи в порту Бейрута. Народились Дивись також :Категорія:Народились 4 серпня 1755 — Ніколя Жак Конте, французький художник, аеронавт, винахідник сучасного олівця. 1757 — Володимир Боровиковський, український іконописець, художник-портретист (†1825). 1792 — Персі Біші Шеллі, англійський поет епохи романтизму. 1806 — Вільям Ровен Гамільтон, ірландський математик (†1865). 1834 — Джон Венн, англійський логік і філософ, відомий тим, що запровадив Діаграму Венна. 1840 — Ріхард фон Крафт-Ебінґ, австрійський психолог, що став автором терміна «мазохізм». 1854 — Марія Заньковецька, українська акторка театру та кіно (†1934). 1859 — Кнут Гамсун, норвезький письменник, Нобелівський лауреат (†1952). 1878 — Антін Крушельницький, письменник, громадсько-політичний діяч, педагог (†1937). 1900 — Єлизавета Боуз-Лайон, королева-консорт Сполученого Королівства, мати королеви Єлизавети II, дружина короля Георга VI. 1901 — Луї Армстронг, американський джазовий музикант і співак († 1971). 1912 — Рауль Валленберг, шведський дипломат, праведник народів світу (дата смерті невідома). 1927 — Джон Маккарті, американський інформатик та дослідник мислення, автор терміна «Штучний інтелект», творець мови LISP. 1929 — Ясір Арафат, голова Організації визволення Палестини (†2004). 1961 — Барак Обама, Президент США. Померли Дивись також :Категорія:Померли 4 серпня 1060 — Генріх I, король франків. 1384 — Любарт Гедимінович, литовсько-Руський князь. 1306 — Вацлав III, король угорський і богемський. 1525 — Андреа делла Роббіа, флорентійський скульптор. 1578 Себаштіан, король Португалії. Абд аль-Малік I, султан Марокко. Мухаммад аль-Мутаваккіль, султан Марокко. 1857 — Ежен Сю, французький письменник. 1875 — Ганс Крістіан Андерсен, данський казкар. 1940 — Володимир Жаботинський, лідер сіоністського руху; співзасновник держави Ізраїль. 1955 — Іван Вовчук, командир сотень УПА «Леви II» і «Леви III». 1962 — Мерилін Монро, американська кіноакторка, модель, співачка, кінорежисерка та автобіографістка. 1978 — Тінслі Гаррісон, американський лікар. 1983 — Юрій Левітан, радянський диктор. 1994 — Євген Пономаренко, український актор театру і кіно, народний артист СРСР. 2000 — Галина Зубченко, українська художниця. 2014 — Олена Скоропадська, дочка Павла Скоропадського. Див. також Цей день в літературі Цей день в українській літературі


text: 5 серпня — 217-й день року (218-й у високосні роки) в григоріанському календарі. До кінця року залишається 148 днів. Цей день в історії: 4 серпня—5 серпня—6 серпня Свята і пам'ятні дні Міжнародні Всесвітній день устриць. Міжнародний день світлофора. Національні США: День Колорадо. Релігійні Християнство Католицизм Річниця освячення римської базиліки Матері Божої Сніжної. День Святого Освальда. Православ'я Англіканство День Святого Альбрехта Дюрера. День Святого Лукаса Кранаха. Лютеранство День Святого Маттіаса Грюневальда. Дні пам'яті В урочищі Сандармох вшановують пам'ять жертв «Великого Терору» 1937 року. Початок «Великого терору» позв'язують з затвердженням 31 липня 1937 року Політбюро ЦК ВКП(б) проекту оперативного наказу No 00447 НКВС СРСР «Про операцію з репресування колишніх куркулів, кримінальників й інших антирадянських елементів». По всьому СРСР було наказано заарештувати 259 450 осіб, із них 72 950 — розстріляти. Для України ці цифри становили відповідно 28 100 і 6 800 осіб. Іменини : Еміль, Нонна Події 1420 — чеські таборити висунули свою програму («12 празьких статей»), що вимагає знищення розкоші, етичного зла, скасування іконопоклонництва. 1583 — англійський мореплавець Гемфрі Гілберт оголосив острів Ньюфаундленд власністю Королівства Англія. 1772 — відбувся перший розділ Речі Посполитої. 1789 — у Королівстві Франція скасоване кріпацтво. 1884 — закладено перший камінь у фундамент Статуї Свободи у Нью-Йорку. 1858 — відкрився перший трансатлантичний телеграф. Королева Вікторія обмінялася вітаннями з президентом США Джеймсом Б'юкененом. 1886 — у США вийшла перша газета українською мовою «Америка». 1914 — у Клівленді установлені перші у світі електричні світлофори 1924 — у Туреччині заборонене багатоженство 1937 — початок «Великого терору», за наказом НКВС СРСР No 00447 вступила в дію Постанова Політбюро ЦК КП(б) «Про антирадянські елементи» 1963 — міністри закордонних справ Великої Британії, СССР і США підписали договір про заборону випробувань ядерної зброї в атмосфері, космічному просторі й під водою 1965 — почалася війна між Індією і Пакистаном 1967 — випущений перший альбом гурту «Pink Floyd» 1991 — Сергій Бубка встановив світовий рекорд, стрибнувши з жердиною на 6 м 10 см. 2022 — Засновано Відзнаку Президента України «За оборону України». Народились Дивись також :Категорія:Народились 5 серпня 1461 — Олександр Ягеллончик, онук Ягайла, великий князь литовський, король Польщі († 1506). 1539 — Гемфрі Гілберт, англійський військовик і мореплавець (†1583). 1737 — Антоніо Франконі, імпресаріо, що створив французький цирк († 1836). 1802 — Нільс Генрік Абель, норвезький математик († 1829). 1844 — Ілля Рєпін, визначний художник-реаліст українського походження († 1930). 1850 — Гі де Мопассан, французький письменник († 1893). 1890 — Габо Наум, американський скульптор, один із лідерів світового художнього авангарду. Молодший брат французького скульптора Антуана Певзнера. 1893 — Віра Холодна, видатна українська кіноакторка епохи німого кіно. 1899 — Борис Антоненко-Давидович, український письменник, літературний перекладач, дослідник проблем розвитку й культури української мови, довголітній в'язень радянських концтаборів († 1984). 1903 — Борис Гмиря, український співак-бас (†1969). 1905 — Артем Мікоян, радянський авіаконструктор. 1930 — Ніл Армстронг, американський астронавт, перша людина на Місяці. 1933 — Василь Чебаник, видатний український художник-графік, каліграф і педагог. 1968 — Колін Мак-Рей, шотландський ралліст, чемпіон світу 1995 року, Член Британської імперії. († 2007) 1968 — Олег Лужний, український футболіст, колишній капітан збірної України з футболу, чемпіон СРСР, України, Англії Померли Дивись також :Категорія:Померли 5 серпня 1812 — Нестор Амбодик-Максимович, український учений-енциклопедист, один із основоположників наукового акушерства, фітотерапії, ботаніки (*1744). 1872 — Шарль Ежен Делоне, французький астроном і математик (*1816). 1940 — Дмитро Яворницький, український археолог, етнограф, історик (*1885). 1962 — Василь Зеньківський, український філософ, психолог, публіцист та церковний і державний діяч. 1983 — Барт Ян Бок, нідерландсько-американський астроном (*1906). 1984 — Річард Бартон, британський актор. 1991 — Хонда Сойтіро, японський інженер та підприємець. У 1948 році заснував компанію Honda, яку зробив великою транснаціональною корпорацією. 1992 — Джефф Поркаро, американський музикант, ударник, сесійний-музикант, аранжувальник, один з засновників лос-анджелеського гурту «Toto». 2000 Алек Гіннесс, британський актор, почесний лауреат премії «Оскар». 2011 — в офісі власної партії найдений повішеним Анджей Леппер, засновник та голова партії Самооборона Республіки Польща 2012 Чавела Варгас, мексиканська співачка. Ервін Аксер, польський театральний режисер і педагог. 2013 — Дмитро Гройсман, український правозахисник (*1972) Див. також Цей день в літературі Цей день в українській літературі


text: 6 серпня — 218-й день року (219-й у високосні роки) в григоріанському календарі. До кінця року залишається 147 днів. Цей день в історії: 5 серпня—6 серпня—7 серпня Свята і пам'ятні дні Міжнародні ООН: «Лікарі світу за мир» ООН: Всесвітній день боротьби за заборону ядерної зброї Національні Аргентина: День дитини Барбадос: День незалежності Болівія: День незалежності ОАЕ: Прихід до влади правителя емірату Абу-Дабі шейха Заєда аль Нахайяна, президента країни (1966). Ямайка: День незалежності Японія: Хіросімська меморіальна церемонія миру Релігійні Християнство Західне християнство Преображення Господнє. День Святих Юстуса і Пастора. День Святого Гормізда. День Святого Раймунда-Беренгарія. Східне християнство Григоріанський (новоюліанський) календар: Преображення Господнє Спаса Юліанський календар: Пам'ять мучениці Христини. Мучеників благовірних князів Бориса і Гліба, в святому хрещенні Романа і Давида (1015). Преподобного Полікарпа, архімандрита Печерського (1182). Іменини : Славомір, Яків. : Христини, Гліб, Давид, Анатолій. Події 1181 — Китайські і японські астрономи фіксують спалах наднової зірки. 1497 — до Бристоля повернулася експедиція Джона Кабота, що відкрила Канаду. Втім, всі були впевнені, що це Китай. 1588 — непереможна Армада кинула якір перед містом Кале. Початок історичної битви з англійським флотом, що обернеться великою катастрофою для іспанського короля Філіпа II, який втратить за 2 місяці 80 суден та 16 000 людей. 1806 — Священна Римська імперія після відмови імператора Франца II від німецької корони припинила своє існування. 1807 — Російська імперія, Королівство Пруссія і Французька імперія підписали Тільзитський мир — були визнані завоювання Наполеона в Центральній Європі. 1807 — у Петербурзі видано правлячий указ про відкриття друкарень при губернських правліннях (у Києві, Житомирі, Кам'янець-Подільському, Харкові, Полтаві, Чернігові, Катеринославі, Херсоні та Сімферополі). 1807 — з Кронштадта під командуванням В. Головніна вирушив у навколосвітнє плавання шлюп «Діана» з метою гідрографічних описів і географічних відкриттів. 1889 — у Лондоні відкритий готель «Савой», перший у світі готель з ванною в кожному номері. 1890 — вбивця Вільям Кеммлер став першою людиною, страченою на електричному стільці 1914 — Австро-Угорська імперія оголосила війну Російській імперії, а Королівство Сербія оголосила війну Німецькій імперії. 1914 — у Львові створено легіон Українських січових стрільців, який став першим українським національним бойовим підрозділом після битви під Полтавою в червні 1709 р. 1926 — 19-річна Гертруда Едерле стала першою жінкою, що перепливла Ла-Манш. 1932 — відкрився перший Венеційський кінофестиваль. 1940 — Естонію, що після Пакту Молотова — Ріббентропа ввійшла в «зону інтересів Радянського Союзу», окуповано й анексовано СРСР 1940 — у СРСР арештований президент Ленінської академії сільгоспнаук відомий генетик Микола Вавилов. 1945 — американський бомбардувальник «Енола Ґей» скинув ядерну бомбу на японське місто Хіросіма, спричинивши загибель 90—140 тисяч осіб. 1963 — вигравши в півфіналі в алмаатинського «Кайрата» з рахунком 2:1, донецький «Шахтар» утретє поспіль вийшов у фінал Кубка СРСР, встановивши рекорд для радянських клубів — 15 кубкових перемог поспіль. 1995 — хорватська влада оголосила про ліквідацію Республіки Сербська Країна. 1997 — літак авіакомпанії Boeing 747 південнокорейських авіаліній зазнав катастрофи над островом Гуам, у Тихому океані, загинуло 226 людей. 2016 — початок «стрілянини на півночі Криму» — в ніч на 7 серпня на окупованій Росією території Криму збройна сутичка між російськими військовиками. Або провокаційна «спецоперація», видана пізніше російською спец-пропагандою як «напад українського диверсійного загону». Народились Дивись також :Категорія:Народились 6 серпня 1180 — імператор Ґо-Тоба, 82-й імператор Японії, синтоїстське божество. 1504 — Метт'ю Паркер, архієпископ Кентерберійський, капелан короля-багатоженця Генріха VIII. 1638 — Ніколя Мальбранш (), французький філософ-ідеаліст, головний представник окказіоналізму (†1715). 1651 — Реншильд Карл Ґустав, шведський фельдмаршал (1706), граф, сподвижник короля Карла XII (†1722). 1651 — Франсуа Фенелон (), французький письменник, теолог, архієпископ Камбре. Член Французької академії (†1715). 1766 — Вільям Волластон, англійський вчений, який відкрив паладій і родій. Відкрив незалежно від Йоганна Вільгельма Ріттера ультрафіолетове випромінювання. 1795 — Розе Генріх (), німецький хімік (†1864). 1809 — Теннісон Альфред (), англійський поет («Королівські іділлії», «Королева Марія»; †1892). 1881 — Александер Флемінг (), шотландський бактеріолог, першим винайшов антібіотик пеніцилін, лауреат Нобелівської премії з медицини 1945 року (†1955). 1882 — Ірина Коссакова, українська драматична актриса. 1886 — Степан Бондарчук, актор, театральний діяч (†1976). 1892 — Михайло Крат, український військовий діяч, генерал-хорунжий Армії УНР, учасник ПСВ, полковник РІА. У добу Директорії УНР — старшина Армії УНР. 1903 — Володимир Фатальчук, український художник. 1918 — Василь Панькевич, український громадський діяч у Великій Британії. 1925 — Володимир Крайниченко, український театральний режисер. 1925 — Афанасій Коляновський, український поет. 1928 — Ніна Божко, українська художниця. 1928 — Енді Воргол, американський художник, українського (лемківського) походження, засновник художньої школи поп-арту 1928 — Чань Це Юнь, засновник південнокорейської автокомпанії Хюндай (). 1930 — Еббі Лінкольн (народжена Анна Марія Вулдридж), американська джазова співачка і акторка 1937 — Чарлі Гейден, американський джазовий контрабасист і композитор 1938 — Борис Дерев'янко, український журналіст, сценарист. 1938 — Пол Бартел, американський сценарист, режисер, актор. 1939 — Анатолій Іванов, український кінорежисер i сценарист. 1940 — Анатолій Онишко, український перекладач, поет, член Національної спілки письменників України. 1941 — Євген Кучеревський, український футбольний тренер. 1948 — Микола Авілов, український легкоатлет, десятиборець, олімпійський чемпіон, світовий рекордсмен. 1948 — Антоніна Корінь, українська поетеса, громадський діяч, член Національної спілки письменників України. 1962 — Мішель Єо, малайська акторка («Тигр підкрадається, дракон ховається»). 1970 — М. Найт Ш'ямалан, режисер («Шосте чуття», «Таємничий ліс»). 1972 — Джері Галлівелл, колишня лідерка гурту «Spice Girls». 1973 — Віра Фарміґа, американська кіноакторка українського походження. 1973 — Ігор Вовчанчин, український спортсмен, професійний кікбоксер і спеціаліст зі змішаних бойових мистецтв (). 1977 — Зденка Подкапова, чеська фотомодель, актриса. 1977 — Оляна Рута, українська поетеса, художник, перекладач. 1977 — Марія Шкаричич, хорватська акторка театру та кіно. 1980 — Вітантоніо Ліуцці, італійський автогонщик, пілот Формули-1. 1982 — Кевін ван дер Перрен, бельгійський фігурист. Померли Дивись також :Категорія:Померли 6 серпня 1075 — Роман Святославич («Красний») — князь Тмутороканський (1070—1079). 1221 — Домінік, кастильський дворянин, засновник ордена Домініканців (~1170). 1637 — Бен Джонсон, англійський драматург і поет. 1657 — Богдан Хмельницький, український військовий, політичний та державний діяч. Гетьман Війська Запорозького, очільник Гетьманщини. 1821 — Бруні Антоніо Бартоломео, італійський композитор, диригент і скрипаль. 1831 — П'єтро Гонзага, уславлений італійський сценограф, художник-декоратор, теоретик мистецтва, архітектор і садівник. 1879 — Йоганн фон Ламонт, шотландсько-німецький астроном і геофізик 1884 — Антоніо Гарсія Гутьєррес, іспанський драматург, автор п'єси, що послужила основою для однойменної опери Джузеппе Верді «Трубадур» . 1970 — Терень Масенко, український журналіст, поет та письменник (*1903). 1978 — Павло VI, Папа Римський (*1897). 1988 — Анатолій Левченко, 64-й космонавт СРСР (українець) і 207-й космонавт світу, Герой Радянського Союзу (1987), льотчик-космонавт СРСР No 63 (*1941). 2009 — Джон Г'юз, американський режисер, сценарист і продюсер, що написав сценарій до фільму «Сам удома» (*1950). Примітки Див. також Цей день в літературі Цей день в українській літературі


text: 7 серпня — 219-й день року (220-й у високосні роки) в григоріанському календарі. До кінця року залишається 146 днів. Цей день в історії: 6 серпня—7 серпня—8 серпня Свята і пам'ятні дні Міжнародні Національні : День Повітряних Сил Збройних Сил України Канада: Громадянське свято Кот-д'Івуар: День незалежності Релігійні Християнство Католицизм День Святого Сікста II. День Святого Каєтана. Православ'я Успіння Праведної Ганни Іменини : Анна, Олександр. Події 1888 — знайшли першу жертву Джека-Різника. 1907 — російський фізик Борис Розінг одержав патент за винахід першої системи телевізійного зображення. 1918 — Українська Держава й Всевелике Військо Донське підписали договір про кордони. 1920 — у Варшаві підписано українсько-кубанський договір про обопільне визнання суверенності УНР і Республіки Кубанського краю й спільну підтримку у боротьбі за національне визволення. 1932 — у СРСР прийнятий «Закон про п'ять колосків». До 1 січня 1933 засуджено на строк понад 10 років 54 645 осіб, розстріляно 2110. 1942 — висадкою військ союзників на островах Гуадалканал, Тулагі, Гавуту-Танамбого в архіпелазі Соломонові острови почалася шестимісячна Гуадалканальська кампанія. 1960 — Кот-д'Івуар проголосив незалежність від Франції. 1964 — у США прийнята Тонкінська резолюція, що дозволила розширити участь США у війні у В'єтнамі. 1968 — у Лондоні українські емігранти закидали камінням посольство Радянського Союзу. 1970 — проведений перший комп'ютерний шаховий турнір. 1993 — частину Букінгемського палацу відкрили для туристів. 1998 — терористичні атаки проти посольств США у Кенії і Танзанії, внаслідок яких загинули 258 людей 2000 — японці винайшли водневий електромобіль. 2008 — початок російсько-грузинської війни. 2016 — початок «стрілянини на півночі Криму» — інсценована спецпровокація російських спецслужб з метою імітації «нападу диверсантів ГУР МО України» начебто закинутих з материкової України до Криму. Провокація закінчилась 11 серпня терміновим розглядом справи в РБ ООН по заяві України. Народились Дивись також :Категорія:Народились 7 серпня 1819 — Пантелеймон Куліш, український письменник, громадський діяч, фольклорист, етнограф, перекладач, редактор і видавець 1873 — Дмитро Абрамович, український історик літератури і мови (†1955). 1876 — Мата Харі, танцівниця, куртизанка й одна з найвідоміших шпигунів Першої світової війни (†1917) 1901 — Солнцева Юлія Іполитівна, кіноактриса і кінорежисер, дружина Олександра Довженка, 1927—1956 співрежисер його фільмів. 1903 — Луїс Лікі, британський археолог. 1904 — Ральф Банч, американський дипломат, нобелівський лауреат миру (†1971). 1947 — Софія Ротару, українська співачка, народна артистка СРСР і України. 1966 — Джиммі Вейлз, засновник Вікіпедії. 1975 — Шарліз Терон, американська кіноактриса південноафриканського походження 1982 — Яна Клочкова, багаторазова олімпійська чемпіонка з плавання, герой України. 1986 — Баджіо Лун, активіст і політик у Гонконзі. Померли Дивись також :Категорія:Померли 7 серпня 1106 — Генріх IV, імператор Священної Римської імперії (*1050). 1635 — Фрідріх Шпее, німецький релігійний поет, священик-єзуїт. Автор церковних гімнів і хоралів, зібраних у книзі «Упертий соловей, чи Духовно-розважальна гай» (1629). 1680 — Іван Сірко, легендарний кошовий отаман Запорозької Січі й усього Війська Запорозького Низового (*1605÷1610). 1848 — Єнс Якоб Берцеліус, шведський хімік 1938 — Костянтин Станіславський, режисер, актор, педагог, народний артист СРСР (1936; *1863). 1941 — Рабіндранат Тагор, бенгальський і індійський письменник, композитор, Нобелівський лауреат (1913) 1987 — Анатолій Папанов, радянський актор (*1922). Див. також Цей день в літературі Цей день в українській літературі


text: 8 серпня — 220-й день року (221-й у високосні роки) в григоріанському календарі. До кінця року залишається 145 днів. Цей день в історії: 7 серпня—8 серпня—9 серпня Свята і пам'ятні дні Міжнародні Міжнародний день кота Міжнародний день альпінізму або День альпініста Національні : День військ зв'язку Бутан: День незалежності Ірак: День миру : День батька Релігійні Християнство Католицизм День Святого Домініка. Православ'я Інші у 2064, 3064,.. — день квадратного кореня Іменини : Аппіон, Геронтій, Мойсей, Федір, Сергій, Парасковія, Іерусалеам : Домінік, Кипріан, Еміліан. Прикмети, народний прогноз погоди 8 серпня відзначається день священномучеників Єрмолая, Єрміппа і Єрмократа, ієреїв Нікомедійських. У наших пращурів це був час збору трав у лікарських цілях. У минулі часи помітили, золотавий колір зорі і фіолетове забарвлення горизонту — до хорошої погоди. Події 449 — скликаний другий Ефеський собор. 626 — авари розбиті під обложеним Константинополем, частина слов'ян вийшла з-під їхньої влади, заснувавши державу Само, відкрився шлях булгарам до завоювань на Балканах. 1648 — яничари скинули з престолу і стратили душевнохворого османського султана Ібрагіма. 1786 — Мішель Паккар першим скорив найвищу вершину Європи — Монблан. 1815 — Наполеон вирушив на заслання на острів Святої Єлени. 1899 — американець А. Маршалл запатентував холодильник. 1944 — у Берліні вісім німецьких офіцерів, звинувачених у підготовці замаху на Гітлера, у тому числі фельдмаршал фон Віцлебен, повішені на струнах від піаніно. 1945 — СРСР розірвав пакт про ненапад з Японією і оголосив їй війну, розпочавши введення військ у Маньчжурію. 1949 — у Страсбурзі відбулася перша сесія Ради Європи. 1965 — у Шешорах (Івано-Франківська область) відбувся мітинг з нагоди відкриття пам'ятника Тарасові Шевченку. 1966 — у Китайській Народній Республіці оголошений початок «культурної революції». 1967 — у Бангкоку (Таїланд) засновано Асоціацію держав Південно-Східної Азії (АСЕАН). 1969 — уперше (і востаннє) Кубок СРСР з футболу виграла команда I ліги «Карпати» (Львів). 1974 — Президент США Річард Ніксон оголосив, що йде у відставку в зв'язку з Вотергейтським скандалом. 1985 — розпочалося виведення радянських військ з Афганістану після дев'яти років війни. 1998 — американець Майкл Кірні став наймолодшим магістром наук (у біохімії) — диплом він отримав у віці 14 років 8 місяців. 2000 учені Великої Британії, США й Італії офіційно оголосили про початок дослідів з клонування людини. у Москві в підземному переході станції метро «Пушкінська» підірвано бомбу, від вибуху котрої постраждало близько ста людей, з них 18 загинуло. 2004 — введено в дію другий енергоблок Хмельницької АЕС. 2008 — під приводом захисту російських громадян в Південній Осетії Росія напала на Грузію. 2012 — Президент України Віктор Янукович підписав антиукраїнський Закон про мови Колесніченка-Ківалова. 2017 — компанія Coca-Cola встановила перший в історії тривимірний білборд. Народились Дивись також :Категорія:Народились 8 серпня 1646 — Годфрі Неллер, англійський портретист, придворний художник монархів Королівства Англія від Карла Другого до Георга I (†1723). 1748 — Йоганн Фрідрих Ґмелін, німецький натураліст, ботанік і ентомолог, (†1804). 1834 — Осип-Юрій Федькович (Гординський), письменник романтичного напряму, автор віршів, балад, поем (†1888). 1861 — Вільям Бетсон, британський біолог-антидарвініст, прихильник менделізму, один із творців генетики (†1926). 1877 — Олександр Ханжонков, український підприємець, організатор кінопромисловості, продюсер, режисер, сценарист, один із піонерів кінематографу (†1945). 1883 — Іван Власовський, український церковний та громадський діяч, учасник українізації церковного життя на Волині 20-30-х рр. (†1969). 1896 — Грабар Андрій Миколайович, український і французький історик середньовічного і візантійського мистецтва. 1901 — Ернест Орландо Лоуренс, американський фізик (†1958). 1902 — Поль Дірак, британський фізик, Нобелівський лауреат 1933 року «За відкриття нових продуктивних форм атомної теорії» (†1984). 1904 — Леонід Задніпровський, український актор (†1971). 1905 — Андре Жоліве, французький композитор. 1925 — Алія Ізетбегович, боснійський політик, письменник, перший президент Боснії та Герцеговини (1990–1996) (†2003). 1926 — Павло Василик, єпископ Української греко-католицької церкви (†2004). 1937 — Дастін Гоффман, американський кіноактор українського походження, володар двох «Оскарів». 1938 — Галина Щербина, українська художниця. 1947 — Володимир Задумін, український редактор, член Національної спілки кінематографістів України. 1948 — Світлана Савицька, льотчик-космонавт СРСР, першою з жінок зробила вихід у відкритий космос, двічі Герой Радянського Союзу. 1949 Віктор Говоруха, директор Харківського регіонального інституту державного управління Національної академії державного управління при Президентові України. Василь Чубур, український поет, перекладач, літературний критик, журналіст, член Національної спілки письменників України. 1951 Мартін Брест, американський кінорежисер. Осії Мамору, японський кінорежисер, сценарист. 1952 — Юстейн Ґордер, норвезький письменник, популяризатор філософії. 1955 — Герберт Прогазка, колишній австрійський футболіст і футбольний тренер. 1957 — Еван Стюарт, британський актор. 1970 — Юрій Мороз, український футболіст і тренер. 1972 — Володимир Шаменко, український гімнаст, призер Олімпійських ігор. 1980 — Доріан Бюлюкбаші, албанський футболіст, півзахисник. 1981 Ванесса Аморозі, австралійська співачка італійського походження. Роджер Федерер, швейцарський тенісист-професіонал. 1984 — Євген Каштанов, білоруський хокеїст, нападник. 1986 — Катерина Бондаренко, українська тенісистка, заслужений майстер спорту. 1988 Беатріс, Принцеса Йоркська, онучка Єлизавети ІІ, королеви Великої Британії Олексій Родевич, український футболіст, воротар львівських «Карпат». 1989 — Тарас Степаненко, український футболіст, півзахисник. 1991 — Владислав Добренький, латвійський хокеїст, нападник. Померли Дивись також :Категорія:Померли 8 серпня 1768 — Іван Бондаренко, ватажок гайдамацького загону під час Коліївщини, один з керівників повстання. 1900 — Еміль Шкода, чеський технолог і підприємець. Засновник машинобудівного заводу «Шкода» в Пльзені (Škoda Holding). 1949 — Іван Піддубний, український спортсмен-борець. Шестиразовий чемпіон світу з боротьби. 1975 — Кеннонболл Еддерлі, американський джазовий саксофоніст. 1979 — Михайло Крат, український військовий діяч, генерал-хорунжий Армії УНР, учасник ПСВ, полковник РІА 1996 — Невілл Френсіс Мотт, британський фізик, лауреат Нобелівської премії з фізики 1977 року (*1905). Див. також Цей день в літературі Цей день в українській літературі Примітки


text: 9 серпня — 221-й день року (222-й у високосні роки) в григоріанському календарі. До кінця року залишається 144 дні. Цей день в історії: 8 серпня—9 серпня—10 серпня Свята і пам'ятні дні Міжнародні : Міжнародний день корінних народів світу Національні : Національне свято Республіки Сінгапур. Національний день (1965) Неофіційні День книголюбів. Релігійні Християнство Католицизм День Святої Терези Венедикта від Хреста, Покровительки Европи. Православ'я День Святої Благовірної Авґусти Ірени. Іменини : Пантелеймон, Микола, Климентій, Герман, Анфіса, Амвросій, Сава, Наум Події 1483 — відкрита Сікстинська капела. 1570 — битва при Анеґава (Японія): союзні війська Оди і Токуґави розбили коаліційні сили Адзаї і Асакура. 1620 — козацька флотилія Яцька Нероди рушила на Стамбул. 1803 — перша демонстрація пароплава, винайденого Робертом Фултоном. 1805 — Австрійська імперія, Російська імперія і Велика Британія створили Третю коаліцію проти Наполеона. 1842 — демаркація кордону між Канадою і США (договір Вебстера — Ешбертона). 1848 — на Буковині скасовано кріпацтво. 1859 — американець Натан Еймс запатентував ескалатор. 1863 — в Японії спалахнув інцидент Бункю. 1896 — розбився німецький піонер авіації Отто Лілієнталь. 1910 — американець Алва Фішер запатентував електричну пральну машину. 1919 — Велика Британія оголосила протекторат над Персією. 1919 — Київська група Армії УНР, очолювана Юрієм Тютюнником, визволила від більшовиків Жмеринку. 1940 — завершено будівництво залізниці Берлін—Багдад. 1942 — британська колоніальна адміністрація заарештувала лідера індійського національно-визвольного руху Магатму Ґанді (випущений лише 1944 року). 1944 — Вінстон Черчилль прибув до Неаполя для зустрічі з лідером югославських партизанів Йосипом Броз Тіто. 1945 — СРСР односторонньо розірвав пакт про ненапад з Японською імперією і оголосив їй війну. Радянські війська почали наступ у Маньчжурії. 1945 — вибух атомної бомби в Нагасакі. 1965 — Сингапур одержав незалежність від Малайзії. 1974 — На межі імпічменту і відсторонення від посади на тлі скандалу Вотергейт, Річард Ніксон став першим (і на даний час єдиним), президентом Сполучених Штатів, що подав у відставку. 1990 — у Саудівську Аравію для воєнної операції вторгнення в Ірак почали прибувати американські війська. 1992 — у Барселоні пройшло офіційне закриття Олімпійських ігор, на котрих об'єднана команда колишніх республік СРСР посіла перше місце, завоювавши 112 медалей. 1999 — президент РФ Єльцин відправив у відставку уряд Сергія Степашина і назвав голову ФСБ Володимира Путіна своїм спадкоємцем на президентських виборах. Народились Дивись також :Категорія:Народились 9 серпня 1602 — Жиль Персон де Роберваль, видатний французький математик (геометр), механік, астроном и фізик, член Паризької АН (1666). 1657 — Монно П'єр-Етьєн, французький скульптор. 1776 — Амедео Авогадро (), італійський фізик, хімік, який відкрив хімічну формулу води (†1856). 1830 — Пармен Забіла, український скульптор, академік Імператорської Санкт-Петербурзької академії мистецтв. 1847 — Антоніо Казанова-і-Есторах, іспанський художник, майстер історичного і жанрового живопису. 1895 — Юрій Вороний, український хірург, доктор медичних наук, професор. Здійснив першу у світі операцію з пересадки органу людині. 1896 — Жан Піаже (), швейцарський натураліст, засновник експериментальної психології («Мова і мислення дитини»; †1980). 1899 — Памела Ліндон Треверс (справжнє ім'я та прізвище — Гелен Ліндон Гофф), англійська письменниця («Мері Поппінс»; †1996). 1911 — Вільям Альфред Фаулер (), американський астрофізик, нобелівський лауреат (†1995). 1914 — Туве Маріка Янссон (), шведська письменниця (†2001). 1919 — Тетяна Черторизька, український мовознавець 1926 — Євген Грицяк, член молодіжної організації ОУН, один з керівників повстання в Норильських таборах 1953 року 1938 — Леонід Кучма, президент України (1994–2004). 1957 — Мелані Гріффіт, американська кіноактриса («Ділова дівчина», «Підставне тіло», «Лоліта»). 1963 — Вітні Елізабет Г'юстон, американська поп-співачка, володарка премій Ґреммі та Еммі. 1973 — Філіппо Індзагі, італійський футболіст, чемпіон Європи, форвард «Ювентуса» і «Мілана». 1973 — Олександр Пономарьов, український співак учасник «Євробачення». 1976 — Олена Ляшенко, українська фігуристка. 1994 — Брунцвик Оксана Михайлівна, координатор організації «Донори Ужгорода». 1994 — Кухаренко Іван Юрійович, український дипломат в області економіки та зовнішньоекономічних зв'язків. Померли Дивись також :Категорія:Померли 9 серпня 1516 — Ірена Атенська, Авґуста, Християнська Свята. 1516 — Ієронім Босх, фламандський живописець, один з найвідоміших майстрів Північного Відродження. 1883 — Роберт Моффат, перекладач біблії (*1795). 1912 — Станкевич Олександр Володимирович, письменник українського походження, біограф і видавець літературної спадщини Т. М. Грановського; брат письменника і філософа Миколи Станкевича. 1919 — Ернст Геккель (), німецький природодослідник і філософ, батько сучасної екології (*1834). 1919 — Руджеро Леонкавалло (), італійський композитор (*1857). 1932 — Джон Чарлз Філдс (), канадський математик, засновник математичної премії (*1863). 1943 — Хайм Сутін, французький художник першої половини 20 століття, родом з Білорусі, представник Паризької школи. 1952 — Ольга Дела-Вос-Кардовська, живописець, графік українського походження. Учениця Іллі Рєпіна. Дружина художника Дмитра Кардовського. 1962 — Герман Гессе (), німецький письменник, нобелівський лауреат (*1877). 1968 — Джордж Гамов, фізик-теоретик, космолог (*1904). 1973 — Чарлз Деніелс, американський спортсмен, найкращий плавець початку XX століття (4 золоті олімпійські медалі), винайшов сучасний кроль (†1973). 1975 — Дмитро Шостакович, радянський композитор, піаніст, педагог, один з найзначніших композиторів XX століття. 2000 — Віталій Старухін, радянський футболіст, нападник донецького «Шахтаря» (*1949). 2006 — Джеймс Альфред Ван Аллен (), американський астрофізик, відомий відкриттям радіаційних поясів Землі (*1914). 2007 — Ігор Олексієнко, український зброяр, головний конструктор КБ «Спеціальної Техніки» (*1946). 2008 — Махмуд Дервіш (), палестинський поет (*1942). Посилання Див. також Цей день в літературі Цей день в українській літературі


text: 10 серпня — 222-й день року (223-й у високосні роки) в григоріанському календарі. До кінця року залишається 143 дні. Цей день в історії: 9 серпня—10 серпня—11 серпня Свята і пам'ятні дні Міжнародні Всесвітній день лева. Міжнародний день біодизеля. Національні : День Незалежності (1809) Ангілья: День Конституції. Аргентина: День збройних сил. США: День штату Міссурі (1821) Релігійні Християнство Католицизм День Святої Філомени День Святого Герайнта. День Святого Лаврентія, Покровителя Жовкви. Іменини : Анастасія , Остап, Прохор, Никанор, Серафим і Ірина. Події 1512 — морська битва при Санкт-Матьє 1519 — Фернан Магеллан розпочав своє перше навколосвітнє плавання 1664 — Османська імперія та Священна Римська імперія склали Вашварський мир 1678 — Франція та Нідерланди підписали Німвегенські мирні договори 1793 — Лувр відкрився для публіки 1819 — латиноамериканський борець за незалежність від Іспанії Сімон Болівар зайняв столицю Колумбії Боготу 1821 — Міссурі став 24-м штатом США 1846 — на гроші, заповідані англійським хіміком і мінералогом Джеймсом Смітсоном, відкрита перша науково-дослідна установа США — Смітсонівський інститут 1876 — в Онтаріо (Канада) зроблений перший у світі міжміський телефонний дзвінок 1913 — Друга Балканська війна закінчилася підписанням Бухарестського мирного договору між Болгарією, Румунією, Сербією, Чорногорією і Грецією 1919 — Запорозька група Армії УНР визволила від більшовиків Вінницю. 1945 — Японія оголосила про свою капітуляцію 1966 — у США зупинили випуск банкноти 2 долари. 1995 — українка Інесса Кравець встановила в Гетеборзі світовий рекорд у потрійному стрибку — 15 м 50 см 2012 — набув чинності Закон про мови Колесніченка-Ківалова, що значною частиною українського суспільства розцінюється як антиукраїнський. 2016 — ФСБ Росії заявила про затримання «групи громадян України», які нібито готували теракти в окупованому Криму, об'єктами яких були критично важливі елементи інфраструктури і життєзабезпечення півострова, а також про загибель одного співробітника ФСБ під час перестрілки. Володимир Путін заявив, що Україна переходить до терору. Петро Порошенко відкинув усі звинувачення, заявивши, що «ці фантазії — лише привід для чергових військових погроз на адресу України». Наступного для, 11 серпня, Рада Безпеки ООН (за винятком Росії) підтримала Україну. Президент США Обама не прийняв російської версії подій і запропонував Путіну ліпше сконцентруватися на виконанні Росією мінських угод. Народились Дивись також :Категорія:Народились 10 серпня 787 — Абу Машар аль-Балхі (Albumaser), перський математик, астроном і астролог. 1737 — Антон Лосенко, український живописець, педагог і культурний діяч, був одним із засновників так званої «історичної школи» в академічному малярстві Російської імперії. 1874 — Антанас Смятона, перший президент Литви (†1944). 1874 — Герберт Гувер, 31-й президент США (†1964). 1894 — Михайло Зощенко, український і радянський письменник (†1958). 1912 — Жоржі Амаду, бразильський письменник («Безкрайні землі», «Підпілля свободи», «Повернення блудної дочки») (†2001). 1924 — Жан-Франсуа Ліотар, французький філософ і теоретик літератури (†1998). 1937 — Андрій Біба, український футболіст («Динамо» Київ), триразовий чемпіон СРСР. 1940 — Веніамін Смєхов, кіноактор. 1941 — Роман Лубківський, український письменник, державний і громадський діяч, дипломат (†2015). 1942 — Вадим Соснихін, український футболіст («Динамо» Київ), чотириразовий чемпіон СРСР (†2003). 1959 — Розанна Аркетт, американська кіноактриса (Блакитна безодня, Тікати нікуди, Кримінальне чтиво). 1960 — Антоніо Бандерас, іспанський кіноактор («Відчайдушний», «Інтерв'ю з вампіром», «Ніколи не розмовляй з незнайомцями», «Кілери», «Евіта», «Маска Зорро», «Двоє — це занадто»). 1960 — Мамука Кікалейшвілі, грузинський актор («Паспорт», «Аферисти», «На Дерибасівській хороша погода») (†2000). 2003 — Ілля Ковтун, український гімнаст. Померли Дивись також :Категорія:Померли 10 серпня 1525 — Давид Гірландайо, флорентійський художник епохи Відродження, мозаїст, брат знаменитого італійського художника доби Раннього Відродження Доменіко Гірландайо. 1907 — Марко Вовчок, українська письменниця, поетеса. 1915 — Генрі Мозлі, британський фізик, один з основоположників рентгенівської спектроскопії та ствердження концепції атомного номера у фізиці і хімії. 1923 — Хоакін Соролья, іспанський живописець. 1925 — Микола Трінклер, український хірург, вчений та педагог, професор Харківського медичного інституту. 1945 — Роберт Ґоддард, американський фізик і інженер, один з піонерів ракетної техніки 1979 — Грицюк Михайло Якимович, видатний український скульптор 1993 — Володимир Веклич, український вчений, винахідник тролейбусного поїзда Див. також Цей день в мистецтві Цей день в літературі Цей день в українській літературі Примітки