Energianvändningen i två öländska byar - PDF Energianvändningen i två öländska byar Download "Energianvändningen i två öländska byar" 1 10 Energianvändningen i två öländska byar Av Åsa Håkansson, Högskolan i Kalmar Insitutionen för teknik Högskolan i Kalmar Kalmar Examensarbete på c-nivå i energiteknik Företagsingenjörsprogrammet Handledare: Lena Eckerberg, Energikontor Sydost Olof Berglin, Högskolan i Kalmar 199 2 Sammanfattning Huvudsyftet och målsättningen med denna studie har varit att få en helhetsbild av energianvändningen i en by på Öland. Med helhetsbild avses allt ifrån uppvärmningssätt, årsförbrukning av hushållsel och bränsle till hur det ser ut på transportsidan. För att få denna bild så komplett som möjligt har även åsikter, kunskap och intresse studerats. Energikontor Sydost driver just nu projektet Gör Öland självförsörjande på förnyelsebar energi, där syftet är att skapa en helhetsbild av energianvändningen på Öland och att med hjälp av den är tanken att man ska kunna få e bild av hur tankarna och kunskapen runt energianvändningen ser ut i hemmen. Därifrån kan man sedan dra en slutsats av hur delar av arbetet ska kunna fortskrida. Den huvudsakliga metoden i insamlingen av uppgifter var en enkätundersökning i två avgränsade byar. För att komplettera enkäten genomfördes telefonintervjuer med ett antal personer från de båda byarna. Material har även hämtats från bl.a. Statistiska Centralbyrån, Sydkraft och skorstensfejarmästare. Byarna som valdes ut var Södvik i Borgholms kommun och Ryd i Mörbylånga kommun. Av bl.a. resursskäl avgränsades studien till att gälla de som ägde sina fastigheter och var bofasta året runt. När avgränsningarna var satta kom studien att beröra 45 hushåll Södvik, svarsfrekvensen här blev endast 27 eller 12 hushåll. I Ryd kom svarsfrekvensen att bli mycket bättre med 18 hushåll av 25 (72 ). Resultatet av studien visar att en mycket stor andel av de boende i framförallt i Ryd eldar med ved. Ungefär hälften av hushållen i båda byarna använder el för uppvärmning och samtliga kompletterar med en varierande mängd ved. Den genomsnittliga energiförbrukningen (uppvärmning och hushållsel) per år och hushåll blev cirka 36 MWh. Alla hushåll utom ett uppgav att de har bil, och medelantalet bilar per hushåll var 1,8 st. Den totala energianvändningen med både transporter och bostäder blev för Södvik 2394 MWh respektive Ryd 1311 MWh. De flesta vedanvändare upplevde att de var nöjda med sin nuvarande uppvärmningsform, däremot var de som hade el överlag mindre nöjda. Bland el+ved användarna var de viktigaste faktorerna vid ett eventuellt byte, att det skulle bli billigare och mer miljövänligt. Vid telefonintervjuerna framkom det att samtliga el+ved användare var intresserade av att byta och förbättra dagens uppvärmningsform, alla upplevde dock att ekonomin inte tillät några stora förändringar. Vind och solenergi var nästan samtliga positiva till. Flera personer uppgav att de undersökt möjligheterna för solfångare, och ett vindkraftverk knutet till varje by nämndes också som något positivt. 200 3 Innehållsförteckning SAMMANFATTNING INNEHÅLLSFÖRTECKNING ENERGIANVÄNDNINGEN I TVÅ ÖLÄNDSKA BYAR BAKGRUND TILL ARBETET SYFTE OCH MÅLSÄTTNING URVAL AVGRÄNSNINGAR RYD SÖDVIK METODER UPPLÄGG OCH FÖRANKRING ENKÄTEN OCH SVARSFREK VENS TELEFONINTERVJUER RESULTAT FAMILJESAMMANSÄTTNING UPPVÄRMNING BIYTOR TRANSPORTER ÖVRIGA FORDON GOTT OCH BLANDAT PÅSTÅENDEN SAMMANSTÄLLNING ENERGIANVÄNDNINGEN I SÖDVIK OCH RYD STATISTIK FRÅN SKORSTENSFEJARMÄSTARNA TOTAL ENERGIANVÄNDNING FÖR UPPVÄRMNING OCH HUSHÅLLSEL I SÖDVIK TOTAL ENERGIANVÄNDNING FÖR UPPVÄRMNING OCH HUSHÅLLS EL I RYD KOMMENTARER TILL TOTAL ENERGIANVÄNDNING I BYARNA TELEFONINTERVJU EVENTUELLT BYTE AV UPPVÄRMNINGSFORM ENERGIANVÄNDNINGEN I STORT FUNDERINGAR KRING VINDKRAFT OCH SOLENERGI MANLIGT ELLER KVINNLI GT SAMMANFATTNING AV RES ULTATET TOTAL ENERGIANVÄNDNING UPPVÄRMNING, HUSHÅLLSEL OCH TRANSPORTER ENKÄT OCH INTERVJUER DISKUSSION SVARSFREKVENSEN ENKÄT OCH TELEFONINTERVJUER RESULTAT MANLIGT ELLER KVINNLI GT 4 FRAMTIDEN TABELLFÖRTECKNING REFERENSER LITTERATUR OCH SKRIFTLIGT MATERIAL INTERNETADRESSER REFERENSPERSONER 5 10 Energianvändningen i två öländska byar Bakgrund till arbetet All produktion och användning av energi påverkar miljön negativt i mer eller mindre stor utsträckning. Både kortsiktigt men framförallt långsiktigt är det av avgörande betydelse om den energi som produceras och används är förnyelsebar. Huvudmålet med Energikontor Sydosts verksamhet är energieffektivisering och ökad användning av förnyelsebar energi. Verksamheten bedrivs både inom Kalmar och inom Kronobergs län. Just nu drivs projektet Gör Öland självförsörjande på förnyelsebar energi, och där studeras Ölands möjligheter att i framtiden bli självförsörjande på förnyelsebar energi. Studien omfattar flera olika delprojekt, t.ex. studeras olika former av energieffektiviseringar och potentialen för bland annat, vind och solenergi. Öland brukar som bekant kallas solen och vindarnas ö, och torde ha goda förutsättningar att i framtiden klara denna målsättning Syfte och målsättning Syftet med arbetet har varit att göra en detaljerad studie och sammanställning över energianvändningen i byarna på Öland, och genom detta arbete få fram en helhetsbild av energianvändaren där. Med helhetsbild menas allt från kartläggning av uppvärmningsform, årsförbrukning av el och bränsle, till hur det ser ut på transportsidan. För att kunna få denna helhetsbild komplett, har även inställning, intresse och kunskap studerats och då speciellt inom förnyelsebar energi. Mot bakgrund av Energikontor Sydosts arbete, är målsättningen med helhetsbilden, är att med hjälp av den, kunna se hur delar av arbetet med energieffektiviseringar och arbetet med att implementera förnyelsebar energi på Öland ska fortskrida Urval Populationen eller befolkningsgruppen var i den här studien samtliga invånare i byarna på Öland. Av resursskäl var det dock inte möjligt att låta alla medverka och därför gjordes ett urval. I det här fallet gjordes ett icke slumpmässigt urval, det vill säga att två byar valdes ut, istället för att slumpmässigt välja en del av befolkningen. Vid valet av byar fanns det många aspekter att ta hänsyn till, bland annat storlek, antalet invånare och geografiskt läge på ön. Önskemålet var att det skulle vara en by i vardera kommunen, och det absolut viktigaste, att invånarna i respektive by skulle ge ett representativt urval av befolkningen på Öland. Valet föll på Ryd i Mörbylånga kommun och Södvik i Borgholms kommun. Den avgörande faktorn för valet av dessa byar, var att båda har valts till årets Ölandsby. Tanken bakom det här, var att byarna har aktiva och engagerade invånare, och det skulle förhoppningsvis bidra till en bra svarsfrekvens Avgränsningar I båda byarna ökar antalet invånare på sommaren till det dubbla, i studien blev valet att bara ta med de bofasta invånarna. Anledningen till det var flera faktorer, över sommaren är 203 6 användningen av energi till uppvärmning mycket liten visserligen förbrukas en del hushållsel, men den uppgiften gick att få fram på annat sätt. Dessutom var det en resursfråga, det krävdes en del arbete med att kontakta berörda personer, som var spridda på många ställen i Sverige. När avgränsningarna var satta kom studien att beröra de hushåll som själva ägde sina fastigheter och var bofasta, vilket medförde att det blev 25 hushåll i Ryd och 45 i Södvik Ryd I den öländska Mittlandsskogen ligger Ryd i Glömminge socken. Ryd betyder röjd plats och är till ytan en stor by. Byn har en lång historia och har en gång varit en av Ölands folkrikaste byar med närmre 400 invånare. Idag är invånarantalet ca 70 personer, sommartid ökar dock antalet till det dubbla. Ryd är en aktiv by där de gemensamma aktiviteterna är många, alltifrån bi och kräftodling till vård av hembygdsstugan och gemensamma studiecirklar. År 2000 utsågs Ryd till årets ölandsby. Södvik Södvik Cirka 2,5 mil norr om Borgholm ligger Södvik i Persnäs socken. Byn är en traditionell ölandsby med ungefär 140 bofasta invånare och lika många sommarboende. I Södvik finns det ett flertal näringsverksamheter bland annat bussbolag, möbelaffär, bageri och gästgivargård, mitt i byn ligger skolan. Byn har en aktiv byförening och fick 2001 utmärkelsen årets Ölandsby. Ryd Metoder Studien bygger till stora delar på en enkätundersökning i två avgränsade byar. För att få ytterligare insikt om intresse, funderingar och kunskap i energifrågor, kompletterades enkäten med ett antal intervjuer per telefon. Utöver enkätundersökningen har faktainsamlande skett från ett flertal andra källor, bland annat Statistiska Centralbyrån, energibolag, Internet och respektive kommuns skorstensfejarmästare Upplägg och förankring För att förankra projektet i de utvalda byarna togs kontakt med en byrepresentant från respektive by. Vid en träff med dessa representanter utbyttes information, om bland annat projektet, och dess syfte, från deras sida tillhandahölls information om byarna och adresser till invånarna. Vid träffarna diskuterades även om det fanns möjlighet att anordna en energikväll i respektive by. Tanken med energikvällen var att öka intresset för själva studien och förhoppningsvis skulle det bidra till en bra svarsfrekvens. Förslaget om en 204 7 energikväll mottogs mycket positivt av byrepresentanterna. Kvällen kom att innehålla information från Energikontor Sydost i form av Lena Eckerberg, kommunens energirådgivare, och information om studien från mig själv. I Ryd skötte byrepresentanten informationen till övriga invånare om energikvällen, som även hölls hemma hos honom. Kvällen blev mycket lyckad med stor uppslutning. Tyvärr blev inte resultatet detsamma i Södvik, här skickades en inbjudan (Bilaga 1) med enkäten, och ett sista anmälnings datum sattes. När anmälningstiden gick ut, var det alltför få som hade visat intresse för energikvällen, vilket medförde att den fick ställas in. För att ytterligare få lite draghjälp och samtidigt få tillfälle att informera om studien för den breda allmänheten, togs kontakt med en lokaltidning. Tidningen visade sig vara intresserade, en intervju gjordes med mig, och reportaget publicerades i samband med att enkäterna skickades ut Enkäten och svarsfrekvens Enkäten (Bilaga 2) utformades med hjälp av litteratur (Trost 2001) och mina två handledare. Vid utformningen var det av stor vikt att frågorna skulle komma att tolkas lika av alla, vara korta och så lite komplicerade som möjligt, men ändå ge tillräckligt med information för studien. Under arbetets gång testades och ändrades enkäten med hjälp av ett flertal personer. Personerna som medverkade hade olika bakgrund och åldrar, och var samtliga bosatta på Öland. Även respektive kommuns energirådgivare medverkade med råd och förslag på frågeställningar. Enkäten delades först ut i Ryd och skickades en vecka senare till hushållen i Södvik. Cirka två veckor efter enkäterna hade delats ut, skickades en påminnelse med erbjudande om en ny enkät. Då stora delar av studien byggde på enkätundersökningen var det naturligtvis av allra största vikt med en bra svarsfrekvens. Vad är då en bra svarsfrekvens? Enligt Trost (Enkätboken) får man idag räkna med en svarsfrekvens på 50-75, på 50-talet hade ett svarsbortfall på över 15 troligtvis gjort att studien kasserats. Svarsfrekvensen för enkäten gav ett blandat resultat. I Ryd blev antalet svarande hushåll efter påminnelsen 18 stycken med andra ord 72, vilket får anses som klart godkänt. I Södvik däremot blev resultatet helt annorlunda, här blev svarsfrekvensen bara 27 eller 12 hushåll. Varför resultatet kom att se ut så här diskuteras under Diskussion på sidan Telefonintervjuer Varför det inte genomfördes riktiga djupintervjuer, var dels en tid och resursfråga, dels fanns det inte tillräckligt med kunskap att genomföra riktiga kvalitativa intervjuer. Förberedelserna inför intervjuerna bestod bland annat av att studera Kvalitativa intervjuer av Jan Trost. En annan mycket god hjälp på vägen var Kjell Mårtensson på Högskolan i Malmö, genom sin breda erfarenhet av energifrågor och intervjuer, kom han med många goda råd och synpunkter. En av de första frågorna i enkäten var om den som svarade kunde tänka sig att bli kontaktad för ytterligare frågor. Cirka hälften av alla inkomna svar sa ja, och bland dessa personer valdes sedan de som medverkade i intervjuerna. Eftersom intervjuerna kom att göras relativt lång tid efter det att själva enkäten hade skickats ut fanns möjligheten att de 205 8 svarande inte längre var intresserade av att medverka. Så blev nu inte fallet utan alla ställde upp med omedelbar verkan Resultat I resultatet för enkäten redovisas svaren från Södvik och Ryd i både skilda och gemensamma diagram och tabeller, allt för att det lättare ska gå att utläsa skillnader och likheter. Förkortningen SCB förekommer många gånger under resultatredovisningen och står för Statistiska Centralbyrån Familjesammansättning Familjesammansättningen (Figur 1 Familjesammansättning i procent) på de svarande i byarna skiljer något åt, i Södvik är 2 vuxna den klart dominerande familjen, medan det är mer jämnt fördelat mellan de olika familjesammansättningarna i Ryd. Figur 1 Familjesammansättning i procent Procentuell fördelning Södvik Procentuell fördelning Ryd Ensamstånde 2 vuxna Äldrehushåll över 75 Hushåll med barn över 16 år Hushåll med barn över och under 16 år Hushåll med barn under 16 år Familjesammansättning När det gäller typ av bostad var fördelningen 9 villor och 3 jordbruksfastigheter i Södvik, en av jordbruksfastigheterna kommenterade att tillhörande byggnader inte värmdes upp. I Ryd blev fördelningen 12 villor och 6 jordbruk, här är dock inte alla fullskaliga heltidsjordbruk Uppvärmning Tabell 10-1 Procentuell fördelning av uppvärmningssätt i Södvik respektive Ryd visar den procentuella fördelningen av hushållen efter uppvärmningssätt. Under rubriken SCB syns samma fördelning i Sverige år Det visade sig vara stora skillnader i uppvärmningssätt i de båda byarna, jämfört med statistiken från SCB. I Ryd är t.ex. 206 9 vedanvändarna hela 50 jämfört med SCB:s 5, varför diskuteras under Diskussion på sidan 233 Tabell 10-1 Procentuell fördelning av uppvärmningssätt i Södvik respektive Ryd Uppvärmningssätt Antal Södvik SCB Antal Ryd SCB El+ved Enbart ved El+olja 2 16, Annat (bergvärme) 1 8, El Totalt Så gott som samtliga direktelsanvändare i de båda byarna kompletterar med varierande mängd ved (Tabell 10-2 och Tabell 10-3). I statistik från SCB framgår det att den genomsnittliga elförbrukningen inklusive hushållsel för hus med ved som komplement, var kwh år Motsvarande siffra för de båda byarna gemensamt blev kwh/år. Denna relativt låga siffra kan bero på att invånarna i de båda byarna kompletterar med en större mängd ved än riksgenomsnittet. I hushåll 1 är elförbrukningen mycket låg. Tabell 10-2 Årsförbrukningen av el och ved för direktelsanvändarna i Södvik Hushåll Boyta (m2) Antal hushållsmedlemmar Årsförbrukning el (kwh) hushåll+värme Ved (m3) ,5 Totalt ,5 En av direktelsanvändarna i Södvik kommenterade att under pågående renovering skulle värmesystemet bytas ut till vattenburen värme, som kom att värmas upp via vedspisen. Eventuellt skulle en solfångare också installeras. 1 Här ingår en användare av flis istället för ved 2 Den totala summan kan inte bli100 då alla uppvärmningssätt inte är representerade. 3 Den totala summan kan inte bli100 då alla uppvärmningssätt inte är representerade. 207 10 Tabell 10-3 Årsförbrukningen av el och ved för direktelsanvändarna i Ryd Hushåll Boyta (m2) Antal hushållsmedlemmar Årsförbrukning el (kwh) hushåll+värme Ved (m3) , , Totalt I ett av hushållen i Tabell 10-3 finns även en energikassett. I hushåll 1 Tabell 10-4 är förbrukningen av el och ved ovanligt hög. Tabell 10-4 Årsförbrukningen av ved och hushållsel för vedanvändarna i Södvik Hushåll Boyta (m2) Antal hushållsmedlemmar Årsförbrukning av ved (m3) Årsförbrukning av hushållsel (kwh) Ingen uppgift Totalt Tittar man på den genomsnittliga årsförbrukningen av ved för vedanvändarna i vardera byn (Tabell 10-4 och Tabell 10-5) blir den exakt samma, 28 m3! När det gäller hushållsel saknas det en uppgift från Södvik, och ett hushåll från Ryd inkluderar elförbrukningen för hela gården, vilket medför att det inte går att göra några rimliga jämförelser. Ett av hushållen i Ryd (Tabell 10-5) har också en värmepump som värmekälla. 208 11 Tabell 10-5 Årsförbrukningen av ved och hushållsel för vedanvändarna i Ryd Hushåll Boyta (m2) Antal hushållsmedlemmar Årsförbrukning av ved (m3) Årsförbrukning av hushållsel (kwh) Totalt m3 ved+60 m3 flis Tabell 10-6 visar de resterande hushåll från Södvik som inte finns redovisade ovan. Tabell 10-6 Resterande hushåll från Södvik Boyta (m2) Uppvärmningssätt Årsförbrukning av bränsle (m3) och el (kwh) 180 Bergvärme 2000 kwh? 100 Olja/el 1,5 m3 och kwh 96 Olja/el 2 m3 och 8000 kwh Totalt 3,5 m3 olja och kwh Biytor När det gäller redovisningen av biytor är det bara resultatet från Södvik (Tabell 10-7) som redovisas separat. På grund av för lite uppgifter från Ryd inkluderas de uppgifter som fanns, i ovanstående tabeller. 4 Summan inkluderar biytor 5 Bränslet är flis istället för ved 6 Summan inkluderar biytor 7 Här ingår en solfångare 8 Summan inkluderar biytor 209 12 Tabell 10-7 Biytor, uppvärmningssätt och årsförbrukning i Södvik Biyta (m2) Uppvärmningssätt Årsförbrukning 225 ved 7,5 m3 120 el kwh 60 el 3000 kwh 20 el 2000 kwh 15 Ingen uppgift Ingen uppgift Totalt El kwh Ved 7,5 m3 Transporter Det visade sig att samtliga hushåll utom ett i studien har bil (Tabell 10-8). Medelantalet bil per hushåll blev 1,8 för Södvik och 1,6 för Ryd. I körsträcksklasserna (Tabell 10-9) blev mil och mil de vanligast förkommande. Tabell 10-8 Antalet bilar per hushåll, Södvik och Ryd Antal bilar i hushållet (st.) Frekvens Södvik Totalt Frekvens Ryd 210 13 Tabell 10-9 Sammanlagd körsträcka per år i respektive hushåll, Södvik och Ryd Körsträcksklasser (mil) Frekvens Södvik Frekvens Ryd Mindre än Mer än Totalt Övriga fordon Övriga fordon (Tabell och Tabell 10-11) är en kategori som är mycket ofullständig, det är troligtvis en svår uppgift att veta hur mycket bränsle som används och hur lång körsträckan är, när det handlar om fordon som skiljer sig i mångt och mycket ifrån en vanlig bil. Tabell Övriga fordon i Södvik Antal fordon per hushåll (st.) Genomsnittlig förbrukning (l/h) Sammanlagd körsträcka (h/år) ,5-28 Ingen uppgift Ingen uppgift 10 9 Ingår i yrket 211 14 Tabell Övriga fordon i Ryd Antal per hushåll (st.) Genomsnittlig förbrukning (l/h) Sammanlagd körsträcka (h/år) I.U I.U 4 I.U I.U 4 I.U I.U Gott och blandat Att byta ut hela eller delar av sitt uppvärmningssätt är ofta en stor procedur med många aspekter och faktorer att ta hänsyn till. Tabell 10-12och Tabell visar inte helt oväntat att ekonomin är den faktor som är mest avgörande vid ett eventuellt byte är att det blir billigare än nuvarande uppvärmningsform. Det bör här påpekas att det är långt ifrån alla svarande som är intresserade att byta (Figur 2) Tabell Faktorernas betydelse vid eventuellt byte av uppvärmningssätt i Södvik Faktorer Första hand Andra hand Tredje hand Fjärde hand Billigare än nuvarande Miljövänligt Bekvämt Lokalt producerat Totalt Antal svar Tabell Faktorernas betydelse vid eventuellt byte av uppvärmningssätt i Ryd Faktorer Första hand Andra hand Tredje hand Fjärde hand 212 15 Billigare än nuvarande Miljövänligt Bekvämt Lokalt producerat Totalt Antal svar Sedan elmarknaden avreglerades för några år sedan finns det möjlighet att byta och/eller teckna avtal med valfri elleverantör, och därmed själv påverka sin elkostnad till viss del. Tabell och Tabell visar, att byta elleverantör inte är speciellt vanligt förekommande, medan drygt hälften hade tecknat någon form av avtal. Tabell Byte av elleverantör de senaste tre åren och tecknande av någon form av avtal, Södvik Har bytt elleverantör de senaste tre åren Tecknade av avtal Ja Nej Ja Nej Tabell Byte av elleverantör de senaste tre åren och tecknande av någon form av avtal, Ryd Har bytt elleverantör de senaste tre åren Tecknade av avtal Ja Nej Ja Nej Försäljningen i Sverige av Bra Miljövals el ökade 1999 med 6 (Svenska Naturskyddsföreningen). Av de flesta svar att döma (Tabell 10-16) är det fråga om ekonomi, för att det ska bli aktuellt med ett mer miljövänligt alternativ. Eller som någon kommenterade i enkäten Har ej råd med dyrare energi annars mycket intresserad av Bra Miljöval. En annan aspekt som kommenterades var trovärdigheten för de som levererar miljömärkt el Om jag visste med säkerhet att det var så och inte ett sätt att tjäna pengar. Den borde inte vara dyrare. 213 16 Tabell Eventuellt byte till Bra miljövals el svarsfördelning i, Södvik och Ryd Byta till Bra miljöval Södvik Ryd Ja, även om det blir något dyrare Ja, men bara om det blir billigare Nej, det är inte av intresse 9 6 Har redan miljömärkt el - - Totalt Antal svar För att ändra eller förbättra sina energivanor behövs det kunskap i ämnet. Det finns ett flertal bolag och organisationer som driver eller drivit olika informationskampanjer, det är dock ofta svårt att utforma informationen så att den passar alla. Enligt enkätsvaren (Tabell 10-17) tycker cirka 45 att informationen är otillräcklig. En kommentar till frågan löd För mycket information. Man ser inte träden för skogen, Tabell Åsikter om samhällsinformation i energifrågor, Södvik och Ryd Alternativ Antal Sörvik Antal Ryd Fungerar bra 3 27, Otydlig och svår att förstå 3 27,5 - - Otillräcklig Ointressant - - Totalt Sparkraft driver just nu kampanjen Släck efter dig, bl.a. har en bok med samma namn skickats till samtliga hushåll i södra Sverige. Som Tabell visar har drygt hälften i de båda byarna inte läst boken. Tabell Svarsfrekvens hur många som läst boken Släck efter dig Läst boken Antal Södvik Antal Ryd Ja Nej Totalt 17 Tabell Olika sätt man tagit del av energiinformation, flera alternativ möjliga Informationskälla Antal Södvik Antal Ryd Media (Tv/Radio) 8 9 Internet 1 1 Företag 3 7 Energirådgivare - 3 Annat Visuellt, Villaägarens tidning Per post, reklam, kommunbladet Både Borgholms och Mörbylångas kommun har energirådgivare, bland de svarande (Tabell 10-20) är det väldigt få som någon gång varit kontakt med dessa för att få råd och tips. Tabell Kontakt med energirådgivare, Södvik och Ryd KONTAKT MED ENERGIRÅDGIVARE Antal Södvik Antal Ryd Ja Nej Totalt Kunskap och intresse är två delar som ofta hänger ihop, enligt svaren på frågorna om intresse och kunskap (Tabell och Tabell 10-22) stämmer det väl också i det här fallet. Övervägande delen har ett medel intresse för energifrågor och kunskapsnivån var även den medel. Tabell Intresse för energifrågor Intresse för energifrågor Antal Södvik Antal Ryd 215 18 Inte intresserad Lite intresserad Medel Mycket stort Vet ej Totalt Tabell Kunskap i energifrågor Upplever kunskap Mycket liten Antal Södvik Antal Ryd Medel Stor Vet ej 2 17 Totalt Påståenden Nedan följer en sammanställning över påståendena på sista sidan i enkäten. Noterbart är svaren från Södvik, på påståendet om kollektivtrafiken i kommunen, samtliga svaranden tyckte inte att det fungerade tillfredsställande. Vid några av diagrammen står det citat från enkätsvaren. Figur 2 Vi/jag är nöjd med vår/min nuvarande uppvärmningsform Södvik Ryd alls Tveksam/varke n eller Instämmer delvis Instämmer helt 216 19 Figur 3 Vi/jag är inte nöjd med min nuvarande uppvärmningsform Södvik Ryd alls Tveksam/varke n eller Instämmer delvis Instämmer helt Figur 4 Det verkar svårt och krångligt att byta elleverantör Södvik Ryd alls Tveksam/varken eller Instämmer delvis Instämmer helt 217 20 Figur 5 Vi/jag är positiv till vindkraft alls Tveksam/varken eller Instämmer delvis Instämmer helt Södvik Beror på placeringen av vindkraftverken, för många på Ölands alvar ej estetiskt tilltalande. Figur 6 Vi/jag är positiv till solenergi Ryd alls 15 Tveksam/varken eller Instämmer delvis 70 Instämmer helt 38 Södvik Ryd 218 21 Figur 7 Kollektivtrafiken i kommunen fungerar bra alls Tveksam/varken eller 29 Instämmer delvis Instämmer helt Södvik Ryd Blivit så van och beroende av bilen i 25 års tid. Skulle vara svårt att börja åka kommunalt även om det gick bussar. Figur 8 Vi/jag skulle åka mer kollektiv om det fanns bättre förbindelser alls Tveksam/varke n eller Instämmer delvis 30 Instämmer helt 7 Södvik Ryd 219 22 Figur 9 Vi/jag tänker på miljön vid bilköp alls Tveksam/varken eller Instämmer delvis Instämmer helt Södvik Ryd Ekonomin styr nog tyvärr för mycket, men försöker köpa bensinsnåla bilar. Figur 10 Vi/jag är intresserad/e av miljöfordon alls Tveksam/varken eller Instämmer delvis 20 Instämmer helt Södvik Ryd 220 23 Figur 11 Vi/jag tycker det är viktigt att spara energi för miljöns skull Södvik Ryd alls Tveksam/varke n eller Instämmer delvis Instämmer helt Sammanställning energianvändningen i Södvik och Ryd Med hjälp av statistik och uppgifter från SCB, skorstensfejarmästarna, och resultatet från enkäten har en total energianvändning för de båda byarna räknats fram Statistik från skorstensfejarmästarna De bristfälliga uppgifterna om uppvärmningssätt och årsförbrukning, i huvudsak från Södvik, gjorde att en del av dessa uppgifter kompletterades med statistik från respektive kommuns skorstensfejarmästare (Tabell 10-23). När det gäller vedpannor i Södvik ingick inte uppgifter i statistiken hur många som hade med eller utan ackumulatortank, därför ingår alla i kategorin med ackumulator. I Södvik framgick det att det fanns 8 öppna spisar som inte används. Tabell Statistik från skorstensfejarmästarna Uppvärmningskälla Antal Södvik Antal Ryd Vedkamin/öppen spis 7 8 Vedpanna med ackt Vedpanna utan ackt 11 3 Oljebrännare/panna 11 2 Kakelugn ackt är en förkortning för ackumulatortank 11 ackt är en förkortning för ackumulatortank 221 24 Köksspis 8 6 Kassetter 4 2 En pannas ålder har stor betydelse för förbränningen, enligt NUTEK är medelåldern på pannorna i Sverige år. I en gammal panna blir verkningsgraden låg, och utsläppen av föroreningar höga på grund av den ofullständiga förbränningen. I Tabell ses åldersfördelningen på pannorna (ved och olja) i de båda byarna. Tabell Åldersfördelning på pannorna Åldersklasser Antal Södvik Antal Ryd Medelålder 25 år 19 år Som tabellen bredvid visar blev medelåldern hög och stämmer väl överens med siffrorna från NUTEK. 222 25 Total energianvändning för uppvärmning och hushållsel i Södvik På grund av den låga svarsfrekvensen från Södvik har arbetet med att räkna ut den totala energianvändningen för de 45 hushåll som ingick i studien, varit komplicerat. Det bör påpekas att resultatet innehåller en del frågetecken och en hel del antaganden som gör att siffrorna är något osäkra. Den första tabellen (Tabell 10-25) är en sammanställning över de som svarade på enkäten. Tabell Sammanställning över dem som svarat på enkäten i Södvik Uppvärmningssätt Årsförbrukning av el (kwh) Årsförbrukning av ved (m3) Ved+el ,5 Ved Årsförbrukning av olja (m3) Olja+annat ,5 Biytor ,5 Totalt ,5 Som det sades tidigare har det varit svårt att ta fram uppgifter för resterande hushåll i studien. T.ex. har antagandet gjorts att de vedspisar och kaminer som finns med i Tabell förekommer en i varje hushåll, vilket är ganska osäkert då ett hushåll kan ha flera värmekällor. Tyvärr skiljde sig uppgifterna åt från de båda skorstensfejarmästarna, från Mörbylångas framgick det klart och tydligt hur fördelningen såg ut i denna fråga. Vid beräkningar av årsförbrukningar för vedanvändarna har uppgifterna från enkätundersökningen använts, resterande hjälpsiffror kommer från SCB och Energimyndigheten. Tabell Sammanställning för resterande hushåll i Södvik Uppvärmningssätt Årsförbrukning el (kwh) Årsförbrukning av ved (m3) Årsförbrukning av olja (m3) Ved Olja ,1 El+ved ,6 - El Totalt ,6 26,1 Tabell visar den totala energianvändningen på ett år för de 45 hushåll i Södvik som ingick i studien. Tittar man på den genomsnittliga årsförbrukningen per hushåll och år skulle det bli 36 MWh/år. 223


Efamol 120 kapslar - Omega-3-6-9 - Fettsyror - Vitaminer & mineraler - Hälsa & Kosttillskott - Skanstullshalsokost.se Varumärke: EfamolArtikelnummer: 261 Efamol är ett kosttillskott som innehåller nattljusolja med hög halt av fleromättade Omega-6 fettsyror samt vitamin E som antioxidant för att skydda fettsyrorna. Efamol är extra rik på gammalinolensyra, GLA. Nattljusolja bidrar till en hälsosam hud och den hormonella balansen. Efamol innehåller också vitamin E som bidrar till att skydda cellerna mot oxidativ stress. Efamol har utvecklats och produceras av företaget med samma namn- Efamol Ltd. I mer än 35 år har Efamol Ltd varit ett av de ledande företagen på den internationella arenan inom forskning och utveckling av kosttillskott med essentiella fettsyror. Namnet "Efamol' kommer från den engelska termen " Essential Fatty Acid MOLecule " dvs essentiell fettsyremolekyl. Från företaget Efamol Ltd kommer också produktserien Efalex som innehåller både Omega-3 och Omega-6 och har hög halt av Omega-3 fettsyran DHA. Efamol kosttillskott innehåller nattljusolja med de fleromättade fettsyrorna Omega-6. Efamol innehåller också vitamin E som antioxidant för att skydda fettsyrorna, då vitamin E bdrar till att skydda cellerna mot oxidativ stress. En viktig beståndsdel är gammalinolensyra, GLA. Efamol innehåller upp till 33 % mer GLA än andra oljor. Ingredienser: Efamol Rigel nattljusolja (Oenothera biennis), gelatin, ytbehnadlingsmedel (glycerin), Vitamin E (DL-alfa-tokoferylacetat) Innehåll Per kapsel % DRI* Per 3 kapslar % DRI* Efamol nattljusolja 1000 mg 3000 mg Därav Omega-6 fettsyror 755 mg 2265 mg varav GLA 115 mg 345 mg Vitamin E 10 mg 83 30 mg 250 * DRI = av dagligt referensintag Varje kapsel ger 41 kJ /10 kcal. Huvuddelen av Omega-6 fettsyrorna i Efamol utgörs av linolsyra. Kapselskalet består av gelatin med animaliskt ursprung, från nötkreatur. Efamol finns i förpackningar med 60 eller 120 kapslar. Varje kapsel innehåller 1000 mg. Vuxna och barn från 8 år: 3 kapslar per dag de 12 första veckorna därefter 1 kapsel per dag. Det högre dagliga intaget initialt rekommeneras för att bygga upp kroppens depåer av de ingående fettsyrorna. Barn 3 - 8 år: 1 kapsel per dag , även under de första 12 veckorna. Rekommenderad dagsdos bör inte överskridas. Kosttillskott bör inte ersätta en varierad kost. Tänk på vikten av en mångsidig och balnserad kost och en hälsosam livsstil. Produkten bör förvaras utom räckhåll för små barn. Efamol Rigel nattljusolja: 1000 mg Omega 6 fettsyror: 755 mg varav GLA: 115 g Rawfoodshop Mungbönor Skalade & Delade EKO 500g Pukka Supreme Matcha Green EKO 20 Tepåsar 39,10 kr 46 kr


Sitter i båten och surfar lite, kollar jag åt ena hållet är det klarblå himmel och sol och kollar jag åt andra är det mörka lömska moln. Vill inte ha regn igen! Det regnade i morse sen började det spricka upp så vi har haft lite sol iaf. Idag har vi varit på stan en sväng, om man nu kan kalla det stan, var typ 3 bra affärer. Fick iaf med mig 2 tröjor som pappa köpte åt mig, han är för snäll ibland :) Erica däremot hitta ingenting, hon prova en massa men var aldrig nöjd stackaren! Sen gick vi förbi mataffärer och köpte lite mer mat och såklart fick vi stressa lite därifrån för att hinna med på en guidat tur med buss runt Kemi. 2 minuter innan bussen skulle gå kom vi på, turen i sig var inget speciellt och inte så intressant men fick iaf se lite av Kemi och roligare än att sitta still inne i båten. Guiden som prata kunde inte dirket svenska så förstod typ hälften och sen orka jag inte lyssna Ikväll är de nå aktiviteter typ med allsång och dans plus korvgrillning, kan ju vara trevligt bara dom där mörka molnen inte kommer över oss! Börjar länga hem lite nu, mest för att det inte finns nå speciellt att göra när det inte är sol trodde ju att vi skulle bli bruna! Gymet längtar jag efter också vill köra styrketräning, har ont i senan vid smalbenet så tänkte vila från motionsträning idag iaf får kanske ta en runda imorgon om de är bättre. Neeeeej, nu börjar de regna, suck! Nu vill jag hem till min älskling. Vårt krypin där vi spenderar mesta tiden när det regnar. 2009-07-08 @ 16:22:24 Permalink


AKUT Samråd om att bygga bäck – Sida 3 – Allt om Trädgård 2 augusti, 2015 kl. 11:57 Tack Rikke och MagganRo för varning. Återkommer till det ikväl. Nu ska jag måla planka ovanpå framtida bäck samt rensa slänten och massor av annat. 2 augusti, 2015 kl. 17:49 Jag skulle lägga sten på duk. Ev med skyddsduk emellan. Så länge stenen inte rör sig så blir det ju inget slitage att tala om. Om man tex går på en sten får man tänka sig för mer och skydda från vassa stenkanter. Själv är jag mer nervös för all vass småsten som tillhör ursprunglig gångväg som går parallellt med min damm. En vacker dag får jag barnbesök som tycker det är kul att kasta i liten vass småsten. 2 augusti, 2015 kl. 20:28 Det beror ju på hur stora stenar man lägger där. Behövs gubbe med maskin är ju stenen svår att flytta. Jag skulle behöva göra om mitt vattenfall men det blir svårt eftersom det är stora stenar! Mössen har haft vinterbostad i vattenfallet och bitit flera hål i dammduken tex. Nu får vattnet rinna i ett stuprör i fallet. Men det låter vattenfall ändå! 3 augusti, 2015 kl. 01:34 Egentligen så har vi redan för flera år sedan med hjälp av kille med maskin lagt stora stenar i vår damm. Vi har lagt en tjock skyddsduk ovanpå gummiduken i hela dammen. Under stora stenar har vi lagt extra bitar av skyddsduk. Hittills är allt OK. Håller tummar. På youtube visar dem bygge av vattenfall och damm med maxi stenar som läggs ovanpå duk. Även Johnny har placerat stora stenar ovanpå gummiduken. Jag ska förmodligen ha lite gummibitar över och då I fall att det skulle bli läckage skulle jag lägga ny duk ovanpå och sedan klistra den till stora stenar. Ber högre makter att jag lyckas få hitt denna skickliga kille med maskin. 3 augusti, 2015 kl. 09:45 Självklart ska stenarna läggas på delen i dammen. VI Vi hade aldrig någon hjälp av maskiner här utan flyttade stenar manuellt. Också stora stenar. Därför blev stenar lagda utanför duken i vattenfallet. Det går att dölja dukkanten. Fast nu orkar jag inte bygga om det! Man blir inte yngre med åren...Hoppas du hittar Din kille! 20 augusti, 2015 kl. 13:23 Placerar man stora stenar på dammduken går det även att använda markisolering som inte är så tjock. Då går det även att gå på stenarna. När det gäller myggor så har jag också samma uppfattning som många andra att de uteblivit nästan helt och hållet. Det kommer säkert att bli jättefint med din bäck och dina minidammar Vera. Är smådammarna tänkta att ta upp nivåskillnaden som kommer när man stänger av pumpen och vattnet i bäcken rinner ner i den stora dammen? Det ända stället där vattennivån i en serie av dammar kan variera är i den nedersta dammen (där du måste ha pumpen), så vill du hantera vattenvolymen från bäcken när du stänger av pumpen så måste du bygga dammarna så vattnet flödar fritt mellan den dom och den nedersta dammen (utan pump). Annars kan du sänka vattennivån i den nedre dammen eller höja kanterna på den för att klara nivåskillnaden. Rent estetiskt kommer det bli jättefint med dammar ovanför bäcken så bygg på, men dom kommer inte fungera som reservoarer åt vattnet i bäcken 🙂 Hur har du tänkt pumpa vattnet? Enbart från den lägsta dammen? 22 augusti, 2015 kl. 08:52 Tack Johnny för uppmuntran. Det behövs. Tack Addo för intressanta synpunkter som jag genast började fundera genom. Jag ska pumpa vatten enbart från ”stora” lägsta damm. Enbart, hur annars???Kommer kunna pumpa antingen genom framtida filter eller utanför filter, genom bäck eller genom en parallellt liggande ingrävd rör direkt till vattenfall/dammen. Minidamm(ar?) är avsedda som extra vattenbehållare för att inte sänka vattennivå i ”stora dammen” för mycket. Förstår inte varför skulle inte vatten stanna kvar i dessa ”vattenbehållare”? Det är lite som en kastroll med uttag för utflöde vid övre kanten. Snarare är jag lite bekymrad över att om det inte blir genomströmning då kan det bli geggiga myggodlingar. Någon översvämning i stora dammen är knappast troligt eftersom jag har en avflödes ränna på övre kanten som en säkring vid störtregn eller snösmälltning från den branta backen ovanpå tomten. Hittills inga problem. Kom gärna med flera synpunkter eftersom man vet aldrig vad som kunde glömmas. Suck. 3 september, 2015 kl. 13:10 När du pumpar vattnet kommer vattennivån i minidammarna höjjas, och när pumpen är av kommer det överfödiga vattnet rinna ner i den nedersta dammen. Det blir självklart vatten kvar i minidammarna men vattnet som blir kvar gör ingen skillnad för nivåskillnaden i den stora dammen. Det ända som påverkar nivåskillnaden är den stora dammens yta (hur mycket nivån stiger per liter, typ som att en deciliter får ytan att stiga mer i ett smalt glas än i ett brett) och hur mycket vatten som temporärt fångas upp i bäcken med minidammar när pumpen är på. 4 september, 2015 kl. 11:03 Addo, håller med dig och har nog principen någorlunda klar i teori. Har också klart för mig att vissa delar av mina djupsinniga tankegångar kanske resulterar i annat än jag tänkte mig. Då får ja justera. Dina synpunkter uppskattas mycket! Titta också på tråd om källa till bäck. Den jobbar jag med just nu och redan där ser jag möjliga svårigheter. Mer om detta i tråden om rund/hink skogskälla. 2 oktober, 2015 kl. 10:50 Puffar upp tråd om design av bäck för att ni kan bättre föreställa hur har jag med er hjälpande forumister tänkt om bäcken utformning. 2 oktober, 2015 kl. 20:07 Du har klart en poäng i att du sänker den stora, lägre, dammen mindre, då du startar pumpen till bäcken om dammarna i bäcken är täta och redan fyllda, jämfört med om de ska fyllas upp. Var kanske det jag tänkte på då jag gjorde min bäck med täta mellandammar. Men man kan också ta det som en utmaning att göra nedre dammen så den klarar denna variation i vattenyta. I min senaste damm kan det skilja minst 1 dm mellan hög- o lågvatten utan att dammduk bli synlig, vilket jag är mycket nöjd med. 3 oktober, 2015 kl. 00:11 Tänkte exakt så som du uppfattar det Katarina. Den ”stora” nedre dammen är gjord från början så att den skulle utseendemässigt klara mycket lägre vattennivå. Tänkte en hylla neråt skulle det kunna bli. Dock har jag nu vattenväxter där och då är det tveksamt med så stor minskning av vattennivå. Tänkte då att Arne skulle kanske protestera mot stor damm och också ev att få dammen snygg även vid torka och avdunstning på sommaren. De ”mindre” dammar tänker jag ha som vattenreservoarer för att vid starten av bäck inte tömma den stora dammen för mycket. Får se hur det blir. Visar 31 svar - 31 till 44 (av 44 totalt)


Skydda ögonen från sjukdomar - Oakleys Sunglass Många bär inte solglasögon för att se coola ut, utan för att skydda sina ögon och sig själva. Ögonen kan nämligen drabbas av allvarliga sjukdomar och åldrande när de utsätts för solens UV-strålar. Med solglasögonen kan man enklare undvika att drabbas. Här kan man läsa om att man genom att bära solglasögon skyddar sina ögon mot sjukdomar. UV-strålningen som finns i solens sken kan nämligen orsaka allt från snöblindhet, till inflammation i hornhinnan som skadar ytan på ögonvävnaden. Långvarig exponering för den här strålningen kan även leda till utveckling av grå starr. Ytterligare något som orsakas av UV-strålning och som solglasögon kan skydda mot är en förtjockning och tillskrynkling av det känsliga området runt ögonen. Operera föråldrad hud Använder man inte bra solglasögon när solen skiner finns det alltså en stor risk att man åker på någon ögonsjukdom eller får föråldrad hud kring ögonen. Självklart kan man drabbas av dessa åkommor även om man skyddat sina ögon med solglasögon och då finns det inget annat att göra än operera ögonen. Lider man av att huden kring ögonen har åldrats kan man till exempel göra en ögonlocksoperation. Det finns faktiskt ett flertal kliniker i Sverige som specialiserar sig på detta och där utförs ögonlocksoperationer av legitimerad personal. Skyddar sig från uppmärksamhet Det finns självklart även de som bär solglasögon av andra anledningar än att skydda sina ögon mot farlig strålning. I Expressen kan man läsa om att artisten Yohio nästan alltid bär solglasögon för att han vill hålla sig borta från uppmärksamheten. Han vill nästan aldrig visa sina ögon under offentliga framträdanden för att han vill hålla sitt privatliv och hur han ser ut på fritiden för sig själv. Årets hetaste modetrender Sienna Miller för Lindex


Lyckligt slut för fängslad svensk-colombiansk journalist | Latinamerika.nu Lyckligt slut för fängslad svensk-colombiansk journalist ons, 2014-08-06 19:12 Sverige Colombia Den svensk-colombianske journalisten Joaquín Perez Becerra, som suttit fängslad i colombianskt fängelse under tre år misstänkt för samröre med Farc-gerillan, frigavs den 18 juli. Latinamerika.nu har tidigare rapporterat om fallet med Perez Becerra, som 2011 arresterades i Venezuela för att sedan i Colombia dömas till åtta års fängelse misstänkt för samröre med Farc-gerillan. Efter en granskning genomförd av en apellationsdomstol, Tribunal Superior de Bogotá, drogs slutsatsen att åklagarsidans bevisning inte höll och Becerra kunde släppas fri, friad på alla åtalspunkter. Domen mot Perez Becerra har kritiserats hårt för att i grunden vara ett straff för hans politiska engagemang. Perez Becerra har sedan han under i början av 90-talet flydde från politiskt förtryck i Colombia, drivit nyhetsbyrån Anncol, känd för sin mycket kritiska inställning mot den colombianska regeringen. Det påstådda hotet som Anncol utgjorde fick till och med den tidigare presidenten Álvaro Uribe att under 2007 öppet hota med att arrestera nyhetsbyråns medarbetare. Bristande uppmärksamhet av fallet Kritik har även riktats mot att Perez Becerras fall inte fått tillräckligt med uppmärksamhet i Sverige, varken i media eller av regeringen. Frilansjournalisten Tigran Feiler riktade redan 2012, då Perez Becerra dömdes, hård kritik mot bristen på intresse från Reportrar utan Gränser som han ansåg inte drev fallet med tillräckligt engagemang. Han var även kritisk mot regeringens svala intresse gentemot att med diplomatiska ansträngningar försöka få Perez Becerra fri. Nu är dock Perez Becerra en fri man och har kunnat återvända till Sverige. Trots tre förlorade år som fängslad påpekar han att han också lärt sig mycket under tiden. Till Anncol sa han detta direkt efter sitt frisläppande: - Det har varit en viktig, om än oönskad, erfarenhet som har gett mig insyn i landets fängelseförhållanden. Jag har tagit del av olika människoöden, sett landets olika problem inifrån, från olika individers och gruppers perspektiv.


Artikelnr: b-6 Kategori: Uncategorized FRÅN FÖRFATTAREN TILL DEN INTERNATIONELLA BÄSTSÄLJAREN VISST ÄR NI SJUK! DETTA ÄR DEN ENDA SJÄLVHJÄLPSBOKEN MED REALISTISKA LIVSSTILSTIPS Här finns rubriker såsom Bli integrationsminister, Reta upp er, Ät!, Bli författare och Skaffa pilotuniform, med tipset att supa sig full på Arlanda och sjunga Fly Me To the Moon inför de väntande passagerarna. Några andra kapitel heter: Gå inte på släktträffar, Läs inte familjesidan, Bekymra er inte för sopor och Gå inte till doktorn i onödan. Tillsammans 50 goda råd för att göra er gladare. Om en del av råden framstår som lite udda, beror det på att de är det. ”Den här boken är inte riktigt klok. Men riktigt kul!” Björn Skifs Recept mot deppighet: En sida Richard Fuchs två gånger dagligen. Vid svårartad deppighet öka till två sidor tre gånger dagligen. Vid tveksamheter ring sjukvårdsupplysningen. Sven Melander Jag hade mycket roligt när jag läste! Om man händelsevis skulle vara deppig när man börjar läsa så är man garanterat glad när man slutat! 175 sidor / Kartonnage


Investera med Co-Properties | Co-Properties Investera pengar - nya möjligheter med Co-Properties Att investera sina pengar kan vara ett effektivt tillvägagångssätt om man vill förbättra den egna privatekonomin. Du placerar kapital på ett sådant sätt att värdet ökar, utan att du själv egentligen behöver göra någonting under tiden. Helst ska du placera med hög avkastning så att du tjänar så mycket som möjligt på dina investeringar. Gör du rätt val så kommer dina pengar att växa så mycket som du förväntade dig, eller ännu mer, men investeringar innebär också en viss risk. Att investera i fastigheter har alltid setts som ett relativt tryggt val eftersom bostadsmarknaden oftast har en positiv värdeutveckling. Investera pengar med hög avkastning Vill man få ut så mycket som möjligt av sina placeringar så bör man investera pengar med hög avkastning. Avkastningen är det du tjänar på din investering och egentligen hela poängen med att placera pengar. I de allra flesta fallen är det däremot omöjligt att på förhand veta exakt hur hög avkastning du kommer att få. Att investera pengar innebär alltid ett visst risktagande och man måste vara beredd på att saker och ting kan gå fel. Olika investeringar medför däremot olika mängd risk och det går att välja investeringar med så låg risk som möjligt om man vill känna sig trygg. Oftast innebär låg risk däremot att man också förväntar sig mindre avkastning. Det går däremot att hitta placeringsmöjligheter som med relativt låg risk även kan ge hög avkastning. Ett av de säkrare korten när det gäller placeringar är investeringar på bostadsmarknaden. Fastigheter betraktas ofta som en av de säkraste investeringarna du kan göra och dessutom kan du i regel räkna med hög avkastning. Därför har vi valt att satsa på bostadsmarknaden i attraktiva turistområden. Vår investeringsmodell ger dig avkastning både i form av hyresintäkter och värdeökning av bostaden. Investera pengar säkert med låg risk Vi har redan konstaterat att alla typer av investeringar innebär någon form av risk. Det är lite som att spela om pengar på sport, du satsar för att kunna få tillbaka mer än din insats är värd. Du är däremot inte garanterad någonting. På samma sätt innebär investeringar i aktier eller liknande en chansning som förhoppningsvis bär frukt. Inte alla investeringar slutar så som investeraren hoppas men det går så klart att gardera sig genom att investera med låg risk. Här är bostäder i regel ett säkert kort eftersom de sällan minskar i värde över tid. Generellt sett kan man istället förvänta sig en stabil värdeökning av bostaden, på en nivå man inte hittar inom andra typer av placeringar med lika låg risk. Våra objekt väljs ut i samråd med etablerade mäklare i attraktiva turistområden där det är troligt att både hyresintäkter och värdeökning kommer resultera i hög avkastning. Prisutvecklingen på bostäder i dessa områden har varit mycket god under många år och det råder ingen brist på hyresgäster. När du väl bidragit med din investering i ett objekt är det bara att luta dig tillbaka. Med oss på Co-Properties får du alla fördelarna med en fastighetsinvestering samtidigt som det är i princip lika enkelt som att spara i till exempel statsobligationer. Ett av de säkraste sätten att investera pengar är just statsobligationer. När du investerar i statsobligationer kan man säga att du lånar ut pengar till staten, över en bestämd tidsperiod och med ränta som avkastning. Du kan alltså inte förvänta dig hög avkastning om du väljer att placera i statsobligationer, du får ju endast ränta på ditt utlånade kapital. Med vår plattform får du däremot ta del av både hyresintäkter och eventuell vinst vi gör vid försäljningen av bostaden. Småbolag – möjlig hög avkastning men också hög risk Likt bostadsmarknaden kan investeringar i småbolag ge hög avkastning på kort sikt, men det är samtidigt kopplat till hög risk. Det finns ofta möjligheter till snabb tillväxt bland dessa företag och småbolagen går faktiskt i många fall avsevärt bättre än börsen som helhet. De medför emellertid även en mycket högre risk och deras kurser är i regel mer volatila än storbolagens. Ett annat problem är att småbolagsaktier har lägre handelsvolym än aktier i större bolag och det kan vara svårare att sälja av aktierna i småbolag. När du investerar med oss behöver du inte bekymra dig över försäljningen av objektet, vi tar hand om den biten tillsammans med rutinerade mäklare på plats. Aktier och fonder hör till gårdagens sätt att investera pengar Att köpa aktier är ett av de vanligaste sätten att investera pengar och många har provat på det någon gång. En fördel med aktier är att du kan anpassa storleken på dina investeringar helt efter hur mycket pengar du har råd, eller lust, att investera. Detta har tidigare inte varit möjligt när det gäller investeringar i bostäder. För att kunna investera i fastigheter har man varit tvungen att själv ha råd att köpa fastigheten – det har krävts ett relativt stort startkapital för att komma igång. De flesta privatpersoner som köper en bostad tar lån för att ha råd, något som innebär ytterligare kostnader i form av ränta. Vi är därför stolta över att kunna presentera ett nytt sätt för privatpersoner att investera i bostadsmarknaden. Med hjälp av oss på Co-Properties kan du investera pengar i fastigheter helt efter vad din egen plånbok tillåter. Genom vår smarta finansieringsmodell med 200 delar per fastighet gör vi det möjligt även för småsparare att ha råd att investera i och tjäna pengar på bostäder. Du väljer själv exakt vilka objekt du vill vara med och finansiera och hur mycket pengar du vill satsa. Du bygger helt enkelt din egen mini-fastighetsportfölj med delar av flera olika specifika bostadsobjekt. Vår unika modell, där bostadsobjekten delas upp i delar, gör det möjligt för den som vill investera att göra det i precis den omfattning den själv önskar. Den minsta insatsen per investerare är 0,5% av totalkostnaden för bostaden och avkastning delas ut i relation till hur stor del varje person investerat. Hur mycket eller lite du har möjlighet att investera skiljer sig därför åt mellan olika objekt. Den avkastning du får består både av hyresintäkter från uthyrning och eventuell värdeökning vid försäljningen av objektet. Hyresintäkter och del av vinst vid försäljningen står i direkt relation till hur många procent av objektet du valt att investera i. Alternativt sätt att investera pengar på kortare sikt De flesta är överens om att man inte bör räkna aktier och fonder som bra investeringsalternativ på kort sikt. Huruvida ditt innehav ökat eller minskat i värde efter exempelvis ett år beror för mycket på slumpen. Köp av aktier är ett sätt att investera pengar i företag och hur väl investeringen faller ut beror helt och hållet på hur företaget går. Det går oftast mer upp och ned än till exempel värdet på bostäder, som vanligtvis håller en stabilt stigande kurs. Med oss på Co-Properties kan du investera pengar med chans till hög avkastning på kort sikt. Hur investerar man pengar bäst? Hur man bäst investerar sina pengar beror helt på saker som den egna privatekonomin, kunskapen och riskbenägenheten. Olika typer av investeringar passar olika typer av människor. Kan alla investera pengar med hög avkastning? För att kunna investera pengar med hög avkastning krävs det att man har det kapital som krävs och sätter sig in i rätt typ av placeringsmöjlighet. Vi gör det möjligt för fler att göra bra investeringar eftersom alla kan investera så lite som 0,5% i bostäderna. Hur hög avkastning kan man förvänta sig? Det går inte att helt säkert säga hur hög avkastning ett bostadsobjekt kommer att generera. Vi väljer däremot objekt där värdeutvecklingen har varit mycket god de senaste åren. Det är dessutom populära områden för uthyrning som bidrar till hyresintäkter som delas ut på årsbasis fram till det att objektet säljs. Hur beskattas investerare? Vinsten på hyresintäkter och eventuell värdeökning vid försäljning av bostaden beskattas med 30% kapitalvinstskatt. Vi skickar uppgifterna till Skatteverket så att kontrolluppgifterna finns med på din inkomstdeklaration.


Neurofonden | Neuro Om ni har frågor och funderingar avseende bidrag från Neurofonden kontaktar ni Mia Källström, tel: 0760-01 70 21, mejl: mia.kallstrom@neuro.se Neurofondens digitala ansökningsverktyg Anvisning - Att ansöka ur Neurofonden - reviderad 20190614 (10,9 KB) Riktlinjer för ansökningar från Neurofonden Neurofondens styrelsemöte i februari 2022 togs beslut om att revidera riktlinjerna för ansökningarna från Neurofonden. Riktlinjerna är förtydligade med bland annat att ansökningar kan göras för: Endast merkostnader för medhjälpare, föreläsare, lokalkostnad, busskostnad etc. och med ett maxbelopp. Att varje förening eller län har ett maxantal ansökningar och med ett maxbelopp totalt. Att rekvisitioner för alla ansökningar ska rekvireras senast den 31 december innevarande år. Reviderade riktlinjer för ansökningar från Neurofonden - februari 2022 (176 KB) Aktivitetsbidrag från Neurofonden 2022 Bidraget är från Neurofonden så fondens ändamålsparagraf måste följas. Det vill säga, att bidrag ska användas för rekreations- eller rehabiliteringsaktiviteter enligt fondens riktlinjer. Ansökan kan göras när som helst under året via det digitala ansökningsverktyget. Varje förening och länsförbund kan dock endast ansöka en gång per kalenderår. Föreningar med över 1.000 medlemmar kan söka högst 30.000 kr och övriga 10.000 kr. Tänk på att det är innevarande året man ansöker om bidrag för. Observera att även länsförbund kan ansöka om Aktivitetsbidrag från Neurofonden. Aktivitetsbidrag Redovisning 2022 (46,4 KB) Neurofondens bidrag till föreningar och länsförbund år 2022 Under ansökningsperiod 15 augusti – 15 oktober inkom 148 ansökningar från föreningar och länsförbund. Det var liksom förra året fler ansökningar som avsåg rehabilitering än rekreation. Totalt var det något färre ansökningar än året innan då pandemin pågick för fullt då flera aktiviteter tyvärr inte gick att genomföras. Men nu finns det en framtidstro att kunna träffas fysiskt igen eftersom många har vaccinerat sig och att Sverige har tagit bort restriktionerna. Till föreningslivet tilldelades 2.000.000 kronor varav 500.000 kronor är reserverade för ansökningar om aktivitetsbidrag under 2022. Nedan finner ni sammanställning av beviljade ansökningar samt blanketter för rekvisition och redovisning, dessa har också sänds ut till berörda via e-post. Beviljade Ansökningar Rehab 2022 (32,3 KB) Beviljade Ansökningar Rekreation 2022 (29,1 KB) Rekvisition Neurofonden 2022 (28,8 KB) Rekvisition Neurofonden 2022 (1) (25,8 KB) Redovisning Neurofonden 2022 (115,7 KB) Redovisning Neurofonden 2022 (1) (15,4 KB) Anders Ulffs Minne Stiftelsen har till ändamål att främja ungdomars vård och fostran samt utbildning genom den verksamhet som bedrivs för personer som är medlemmar i Neuroförbundet och där företrädesvis åt personer yngre än 35 år. Verksamheten skall vara anordnad eller initierad av organisation tillhörande Neuroförbundet. Anslag och bidrag ur stiftelsen kan lämnas efter skriftlig ansökan. Anslag ur stiftelsen skall utnyttjas endast som komplement till andra bidragsmöjligheter och för de merkostnader som funktionsnedsättningen kan innebära. Inga ansökningsperioder finns utan fondstyrelsen beslutar löpande under året. Redovisning av erhållna anslag skall ske senast tre månader efter genomförd aktivitet. ANSÖKAN Anders Ulffs Minne (681 KB)


I Göteborg drivs ett Plug In-projekt som erbjuder insatser kring motivationshöjande samtal och vuxenstöd. Stödet innebär att genom förtroendefulla relationer bemöta elevens situation där denne befinner sig. Beroende på elevens individuella behov erbjuds bland annat hjälp med att kontakta olika instanser eller att skapa möjligheter för annat stöd. Därtill ska rutiner tas fram för arbetet. Anna Melke, PlugInnovation, kommer att följa projektet fram till december 2017. Anna har arbetat med praktiknära forskning sedan 2012, med särskilt fokus på samverkan kring barn och unga bland annat när det gäller skolfrånvaro. Målet med denna fallstudie är att medverka till att hitta bra metoder och strukturer för att underlätta övergången mellan grund- och gymnasieskola. Preliminära analyser handlar om vilka elever som identifieras vara i behov av ett ”övergångsstöd” och varför, samt hur stödet ser ut (intensitet och flexibilitet) och hur gymnasieskolan tar vid där projektet tar slut.


Oschysta jobb – en skam för världen! – FUF.se De som protesterar och försöker organisera sig lever farligt. Enligt siffror från världsfacket ITUC dödas varje år omrking hundra fackligt aktiva, och många fler trakasseras och diskrimineras för sitt fackliga arbete. Fattigdomen kan utrotas Den ekonomiska ojämlikheten är uppenbar. Idag äger åtta män rikedomar som är lika mycket som tillgångarna hos hälften av världens fattiga människor, 3,6 miljarder människor, enligt organisationen Oxfams senaste siffror. Denna ojämlikhet bildar ett allt mer växande prekariat, en grupp av ”working poor”, och är en smärtsam och skamfylld verklighet. Detta utgör ett av världens största utvecklingshinder! Men fattigdom är inte naturligt, för att citera frihetskämpen Nelson Mandela. Den är skapad av människan och kan utrotas genom mänskliga handlingar. Säkra toaletter – ingen struntfråga Bristen på säkra och privata toaletter kan i dessa sammanhang låta som en struntfråga. Men även här har finns ett särskilt FN-mål, mål 6. Det faktum att flickor och kvinnor inte har tillgång till toaletter världen över handlar också om diskriminering – och om rätten till en god arbetsmiljö. Ett projekt som svenska facket Seko stödjer, via Union to Union, riktar sig till exempel till kvinnor som arbetar som busskonduktörer i Indien. Trafiken är livsfarlig och vägarna i dåligt skick. Men det farligaste för kvinnorna är inte trafikolyckorna, det är männen. Avsaknaden av toaletter gör att varje kisspaus vid vägkanten blir en risk för övergrepp, att bli skadad eller till och med dödad. Genom att gå med i facket har kvinnor kunnat kräva en säkrare arbetsmiljö, och toaletter för kvinnor har börjat byggas längs vägarna. Tabu kring mens på jobbet Toalettfrågan är också nära relaterad till diskrimineringen kring menstruation, även det en fråga om god arbetsmiljö. Trots att 800 miljoner människor menstruerar varje dag är det förenat med skam, tabu och diskriminering. Både mensskydd, toaletter och kunskap saknas ofta, vilket leder till att miljontals människor missar delar av sin skolgång och möjligheter att delta fullt ut i samhället och i arbetslivet. Inom till exempel textilsektorn i Kambodja är det därför en prioriterad fråga att förhandla om en bättre tillgång till toaletter som är säkra, hygieniska och könsseparerade. Men denna kamp går mot klockan, i en modell av globala leverantörsled som bygger på exploatering. I Kambodjas konfektionsindustri relaterar dessutom lönen till produktionstakten och det är svårt att ta sig tid till att gå på toaletten – ens för att byta mensskydd. Och eftersom lönerna är alltför låga räcker de inte till riktiga mensskydd, ofta använder kvinnorna spill och andra tyglappar från produktionen. Dessa är smutsiga och fulla av kemikalier, användningen leder ofta till svåra infektioner. Att frågan är kopplad till bristen på schysta villkor är uppenbar. Av femtio multinationella företag som undersökts av Världsfacket är endast sex procent av arbetstagarna anställda av företagen. Resten tillhör vad som kan betecknas som en skuggarbetskraft, ofta utan goda villkor, rättigheter och levnadslöner. Krävs fackligt inflytande En dålig arbetsmiljö handlar ofta om brist på kunskap. Alltför ofta handlar det också om att de fackliga organisationerna på arbetsplatsen inte ges tillräckligt med inflytande. Samtidigt vet vi från den svenska erfarenheten att det är en vinst både för arbetstagare och arbetsgivare med kollektiva förhandlingar som leder till avtal, med ett system med bland annat fackliga skyddsombud och ett gott arbetsmiljöarbete. Ett exempel på hur denna vinst kan slå igenom internationellt är det som skett i Zambia vid stålverket Good Times Steel, som fått stöd av det svenska facket IF Metall via Union to Union. Där har det inte skett en enda arbetsplatsolycka med dödlig utgång under de senaste två åren. Tidigare låg siffran på tre till fem dödsfall per år. Framgången ligger i att de anställda bildat en fackförening och förhandlat fram ett kollektivavtal. Det första facket gjorde när avtalet tecknats var att fokusera på arbetsmiljön, som att se till att det finns rent vatten för de anställda att dricka. Idag finns också all nödvändig skyddsutrustning. Utmaningen ligger i att få arbetstagarna att använda den i den 30-gradiga hettan, förstärkt av svetslågor och smältugnar. Därför håller facket utbildningar kring arbetsplatssäkerhet under arbetstid. Kristina Henschen är kanslichef på organisationen Union to Union som jobbar med internationellt fackligt utvecklingssamarbete. Medlemmar i Union to Union är fackförbunden LO, TCO och Saco.


Cube ökar sin omsättning med över femtio procent - Dagens Media Christoffer Bergmann, Emelie Friis-Liby och Olof Lindblom Influencerbyrån Cube ökade sin omsättning från 26 miljoner kronor till 45 miljoner kronor mellan 2017 och 2018. Ökningen, menar vd:n Olof Lindholm, beror på flera saker. Branschen växer i en rasande takt och fler av kunderna allokerar budgeten mot influencer marketing. Cube jobbar dessutom även med att med att producera och konceptutveckla format. – Under 2018 har vi också breddat oss från att tidigare ha varit inriktade på mode och lifestyle, till att lansera Cube e-sport. Det gör att vi nu även når en mer manlig målgrupp, säger Olof Lindholm till Dagens Media. LÄS MER: Cube satsar på e-sport Bolaget fortsatte 2018 satsningen på dotterbolaget Revrelations, som med affiliate och pr kombinerat, driver trafik och konvertering från innehåll i sociala kanaler. Inför 2019 utvecklar bolagsgruppen sitt gemensamma erbjudande där de anställda i dotterbolaget Revrelations plockas upp i moderbolaget. – I dag ser vi oss som en människofokuserad byrå. Vårt erbjudande mot kund innebär att vi jobbar både med kampanjer, konceptutveckling och produktioner. Nu kommer även Revrelations pr-inriktade performancedel att ligga i Cube, säger Olof Lindholm. I och med sammanslagningen kliver Emelie Friis-Liby, som är vd på Revrelations, upp som ansvarig för bolagsgruppens affärsutveckling inom performance. Hon kommer att fokusera på att skapa tekniska och organisatoriska förutsättningar för att optimera det gemensamma erbjudandet. - Det är en jättespännande utveckling som ger oss möjlighet att möta marknaden med ett nytt helhetserbjudande som samlar våra styrkor inom branded entertainment och prestationsbaserad PR, säger Emelie Friis-Liby i ett pressmeddelande. År 2017 gjorde Cube ett rörelseresultat på -1,9 miljoner kronor. Förra årets resultat räknar man med kommer att landa på omkring -4 miljoner kronor. När räknar ni med att gå med vinst? Vi har en väldigt uttalad tillväxtstrategi, och har budgeterat så att vi inte kommer att gå med vinst i år. Vi har inte lagt planen för år 2020 ännu. Inom två tre år är målsättningen att vi ska gå med vinst, säger han och avslutar: – Nu är fokus att vara marknadsledande och bygga ett komplett erbjudande. Enligt IRM växte Influencer marketing marknaden i Sverige med 21 procent under 2018. Under 2019 förväntas branschen fortsätta växa och nå intäkter om 945 miljoner kronor. Publicerad 2019-03-05 13.08


Grundat 1995 || Måndag 18 oktober 03:09 Semester för #10 Olsson lämnar Sköle - ett tag 2017-04-12 [07:50] av #77 Sannolikt lämnar #10 Olsson Sköle. En klausul i kontraktet ger honom rätten att under ett års tid köra egen specialträning. Dock måste han först ha levererat 50 mål för Sköle - vilket han naturligtvis såg till att ordna, 4 min innan säsongen tog slut. Specialträningen måste ske i annan världsdel och måste ge dokumenterad effekt. När kontraktet återupptas måste #10 leverera antingen 7 mål eller 11 poäng under sin comebacksäsong - annars väntar dryga böter. Olsson vill inte gå ut med exakt var hans nästa adress kommer att vara med hänvisning till risken för spionage på hans kommande snurrfint (nu åt vänster). Fyra försäkringsbolag jobbar för närvarande på att räkna ut en ev. premie för att försäkra hela laget. Det kan nämligen bli så att Rickard vinner Skölemästerskapen, 3 juni, vilket skulle betyda att 2018 års lagfest måste arrangeras av just Olsson - i annan världsdel. Vilket bolag vågar försäkra detta ??? Bakom siffran: #21 2016-10-01 [12:00] av hemsidan På bordet mellan oss ligger en kortlek. Det är där någonstans som svaret finns på varför #21 Wärme valt just det numret. Kan du läsa korten? » Läs hela Bakom siffran: #21


MENZEL elmotorer – Industriell driftteknik sedan 1927 Tillverkare och leverantör världen över av trefas burlindade asynkronmotorer eller släpringsmotorer samt likströmsmotorer. Här hittar du en översikt på ditt eget språk över våra elmotorer och tjänster. Dessutom hittar du vår företagssajt på engelska och tyska: Din säljpartner i Skandinavien Har ditt företag sitt säte i Skandinavien? Då kan du kontakta vårt svenska dotterbolag direkt: 42677 Västra Frölunda | Schweden MENZEL huvudkontor i Berlin För övriga frågor ber vi dig kontakta vårt huvudkontor i Berlin, eller använd vårt formulär i slutet av sidan. Våra elmotorer i översikt Sedan 1927 tillverkar och levererar vi industrimotorer över hela världen, av de mest skilda slag och i varierande dimensioner – från standardmotorer till individuellt projekterade specialversioner med upp till 20 MW effekt. Vårt produktutbud omfattar trefas burlindade asynkronmotorer eller släpringsmotorer samt likströmsmotorer. Vi klarar det mesta i teknikväg, och vårt lager av stora motorer är unikt. Fokus i vårt utbud ligger på ett intensivt och tekniskt kundstöd. Vi erbjuder ett unikt kunnande och bästa märkeskvalitet överallt där elmotorer av andra dimensioner än standard används. Trefas kortslutna asynkronmotorer upp till 25000 kW resp. 25 MW från 220 V till 13800 V resp. 13,8 kV Trefas asynkrona släpringsmotorer upp till 8000 kW resp. 8 MW upp till 2000 kW från 160 V till 1000 V extremt robusta, långlivade och underhållsvänliga Detaljuppgifter om asynkronmotorer Trefas asynkrona burlindade elmotorer av märket MENZEL kan levereras för både lågspänning och för medel- och högspänning upp till 25000 kW i alla gängse motorkylnings- och kapslingsklasser. Detta innebär största möjliga flexibilitet i industritillämpningar. Överallt där mycket hög verkningsgrad i en kompakt och robust konstruktion med maximal tillförlitlighet efterfrågas, svarar asynkronmotorerna från MENZEL för en friktionsfri drift av dina maskiner och anläggningar. Ventilerade asynkronmotorer (IC 01 och IC 06) Yt- resp. flänskylda asynkronmotorer (IC 411 och IC 416) Asynkronmotorer med luft-luft värmeväxlare (IC 611, IC 616 och IC 666) Asynkronmotorer med luft-vatten värmeväxlare (IC 81W, IC 86W) Rörkylda asynkronmotorer (IC 511) Detaljuppgifter om asynkrona släpringsmotorer Asynkrona släpringsmotorer från MENZEL sätter tekniska standarder när det gäller storlek, effekt, ekonomi och tillförlitlighet. De används i de mest skiftande branscher såsom cementindustrin, pappersindustrin, vattenindustrin och ståindustrin, som drifter för kvarnar, kompressorer, fläktar, raffinöre, avfallskvarnar etc. Våra trefas släpringade asynkronmotorer är dimensionerade för både lågspänning och medel- resp. högspänning upp till 15000 kW. De tillverkas i alla gängse motorkylnings- och kapslingsklasser. Ventilerade asynkrona släpringsmotorer (IC 01) Yt- resp. flänskylda asynkrona släpringsmotorer (IC 411) Asynkrona släpringsmotorer med luft-luft värmeväxlare (IC 611, IC 616 och IC 666) Asynkrona släpringsmotorer med luft-vatten värmeväxlare (IC 81W) Rörkylda asynkrona släpringsmotorer (IC 511) Detaljuppgifter om likströmsmotorer Tekniken hos likströmsmotorer, eller DC-motorer, används än idag i många industritillämpningar. Likströmsmotorer är mycket enkla att hantera, de har goda startegenskaper och går lätt att reglera Därför ingår de, parallellt med våra trefas asynkronmotorer, i produktionsprogrammet ända sedan 1927 och de levereras till länder i hela världen. MENZEL likströmsmotorer används överallt där drift med variabelt varvtal är ett måste. Den kompakta och modulbaserade konstruktionen gör att de passar även i trånga installationsutrymmen, något som skapar stor flexibilitet. Elmotorer för mycket höga industriella krav MENZEL elmotorer används i industrianläggningar över hela världen. Högsta produktkvalitet, flexibla anpassningsmöjligheter, korta leveranstider och ett bra pris/prestandaförhållande utgör hörnstenarna i vår framgångsrika verksamhet. MENZEL elmotorer är tillverkade för mycket tuffa krav i industrimiljö. De har en hög verkningsgrad, är extremt robusta och långlivade samt underhållsvänliga. Cementfabriker i Egypten, pappersbruk i Skandinavien, plasttillverkning i Colombia – våra kunder förlitar sig på kvaliteten från MENZEL och vår erfarenhet sedan 90 år tillbaka av elektrisk driftsteknologi. Varför MENZEL elmotorer? Hos MENZEL har du alltid en egen kontaktperson som hjälper dig med råd och tips, och som besvarar dina frågor snabbt och kompetent. Vårt arbete går ut på att våra kunder skall vara nöjda Vi ser oss själva som långsiktigt arbetande samarbetspartner och rådgivare till industrin. Ett stort antal företag över hela världen uppskattar både kvaliteten på våra elmotorer och vår snabba och flexibla service. MENZEL TUV certificate ISO 9001:2015 (swedish) (pdf, 276 KB) Specialist på industrimotorer upp till 13800 V och 24/7 nödfallsservice med fabrik i Tyskland samt kompetenta samarbetspartners MENZEL tjänster i översikt Kundspecifika driftslösningar, modifieringar och ombyggnadsarbeten Identisk rekonstruktion av befintliga drifter Modernisering och renovering av äldre elektriska motorer Provningar upp till 13,8 kV, 2300 kVA permanent last, 120 Hz. Även för externa kunder och fabrikat Kundtjänst och idrifttagning Underhåll, besiktning, montering och idrifttagningsservice över hela världen Nödsituation? Anläggningsstopp? Extra kort leveranstid? Leverans av fabriksnya industrimotorer upp till 15 MW direkt från lagret Specialtillverkning samt identiskt utbytbara produkter Utöver att leverera våra standardproduktserier tillverkar vi i specialutföranden av främst trefas asynkronmotorer och likströmsmotorer utifrån kundens önskemål. I egenskap av tillverkare av elmotorer för industritillämpningar erbjuder vi våra kunder ytterligare en viktig fördel. Vår teknikavdelning står redo att byta ut befintliga motorer, även av äldre modell mot identiska produkter. Det sparar ombyggnadskostnader för dig, eliminerar långa stopptider och eliminerar anläggningsmodifieringar med merarbete som ofta inte går att överblicka. I ett stort antal projekt världen över har vi bytt ut t.ex. kvarndrifter, fläktdrifter, pumpdrifter, kran- och kompressordrifter, kondensor- och extruderdrifter samt valsverksdrifter mot identiska produkter. Stort lager av stora industrimotorer MENZEL har ett av Europas största lager av stora industrimotorer. Vid behov kan vi leverera stora, fabriksnya elmotorer på bara några dagar. Där det många gånger kan ta flera månader att få en ny motor levererad, agerar vi mycket snabbt och flexibelt. I våra lager i Tyskland, med mer än 40 000m2 produktions- och lagerytor, har vi alltid både trefas burlindade asynkronmotorer eller släpringsmotor på lager, så även likströmsmotorer i de mest skiftande dimensioner – även i specialutföranden. Vårt omfattande lagerhållningskoncept och flexibla handläggning gör det möjligt för oss att agera extremt snabbt. Vid behov kan vi modifiera lagerförda elmotorer efter kundens önskemål, låta dem genomgå provkörning i vår egen testmiljö, och leverera ut dem på mycket kort tid. Vi kan snabbt leverera ut elmotorer i de mest skiftande dimensioner i de lägen när det är extra bråttom, direkt från lagret. Vi kan erbjuda snabba och individuella anpassningar, när som helst. Fabriksnya trefas burlindade asynkronmotorer eller släpringsmotorer i lågspänningsutförande upp till 2 500 kW Fabriksnya trefas burlindade asynkronmotorer eller släpringsmotorer i medel- och högspänningsutförande upp till 15000 kW Fabriksnya likströmsmotorer upp till 600 kW direkt från lagret Reservdelar, som kolborstar och lager Våra specialister hjälper dig att hitta rätt elmotor för just din industritillämpning! Vår internationella, interna logistiktjänst i Berlin tar hand om alla erforderliga dokument och ser till att du snabbt får din leverans, oavsett var någonstans i världen du vill använda din elmotor. Vid ett anläggningsstopp eller en nödfallssituation räknas varenda timme. Vi erbjuder våra industrikunder en dygnetrunt-bemannad hotline. Vid brådskande driftsstörningar kan du kontakta oss när som helst. Språk Frivilligt Var vänlig väljEngelskaTyskaSpanskaFranskaPolskaRyskaArabiskaTurkiska Kategori Frivilligt Var vänlig väljTrefasLikströmTransformatorTestfältServiceReservdelar Effekt (kW) Frivilligt Spänning (V) Frivilligt Varvtal (1/min) Frivilligt Tillverkningsform (IM) Frivilligt Ditt meddelande till oss Frivilligt Härmed accepterar jag att MENZEL Elektromotoren GmbH endast samlar in, behandlar och använder mina personuppgifter för de ändamål som anges i sekretessmeddelandet. Jag bekräftar att jag har möjlighet att återkalla föregående samtycke till insamling, bearbetning och användning av mina personuppgifter när som helst.


Svenska Magasinet - Sverige vill kartlägga svenskar i utlandet Sverige vill kartlägga svenskar i utlandet Anders Rönquist, svensk Madridambassadör med honorärkonsul Pedro Megías González Passansökningar och Sveriges beredskap i händelse av naturkatastrofer och terroristattentat var ämnen när Sveriges Madridambassadör mötte representanter från skolor, föreningar och församlingar. ”Men SINK-skatten får ni ta upp med finansdepartementet i Stockholm”, sa Ambassadör Anders Rönquist Hur många svenskar finns på Costa del Sol? Det var en av många frågor som Sveriges Madridambassadör Anders Rönquist, 52, hade på dagordningen då han besökte svenskkolonin. Efter tsunamikatastrofen i Thailand lägger Utrikesdepartementet i Stockholm stor vikt vid att förbättra det allmänna säkerhetsläget och beredskapen i händelse av katastrofer och terroristattentat. Det mesta nu för tiden kretsar kring att upprätthålla fred och säkerhet. Även sommarens Libanonkris varskodde de svenska myndigheterna om att man måste bli bättre på att kartlägga var svenskarna bor. Det visade sig att det fanns dubbelt så många svenskar i Libanon mot vad man först hade trott. Ett annat problem är att de svenska myndigheterna inte vet hur många svenskar som finns på Costa del Sol. Ett problem som Spaniensvenskarna själva är skuld till. -Enligt våra siffror finns det bara 4.000 svenskar i området, fler är inte registrerade hos våra spanska kollegor. I hela Spanien skulle det röra sig om 12.000 svenskar, säger Anders Rönquist. Det finns alltså klara brister i registreringen. Enligt de signaler som ambassadören har fått är många svenskar rädda för att registrera sig, de tror att det blir extra skatter och andra pålagor, vilket inte stämmer. Att mantalskriva sig i den kommun man bor i borde vara en självklarhet då antalet sjukhusbäddar, läkare, poliser och statliga bidrag till kommunen har att göra med kommuninvånarantalet. När dessutom Utrikesdepartementet i Stockholm vill kartlägga de största svenskkolonierna i utlandet i händelse av naturkatastrofer eller terroristattentat borde intresset vara större från svenskt håll. Under dagarna i Málagaprovinsen träffade Anders Rönquist Málagas borgmästare Fransisco de la Torre och den spanska regerings representant i provinsen. Med var även Sveriges honorärkonsul i Málagaprovinsen, Pedro Megías González. Málagakonsulatet tillhör ett av de viktigaste med tanke på den stora koncentrationen av svenskar och språkstudenter som finns i området. Konsulatet fungerar också som en förlängd arm till spanska myndigheter då svenskar blir frihetsberövade eller vid olyckor och katastrofer som exempelvis tunnelbaneolyckan i Valencia i somras. Hittills har Málagakonsulatet kunnat betjäna Spaniensvenskar när dessa behöver förnya sitt pass. Som Svenska Magasinet berättade i marsnumret kan svenskar i framtiden behöva åka till ambassaden i Madrid för att få sitt pass förnyat. Först var det tänkt att det skulle träda i kraft redan nästa år men nu pekar det mesta på att det inte blir en verklighet förrän 2009. -Jag hoppas att vi ska kunna scanna fotona till de nya passen, värre blir det 2009 då även fingeravtrycket ska med, säger Anders Rönquist. Det handlar om ett säkerhetskrav, samtidigt ligger det i allas intresse att hitta ett smidigt system. Svenskkolonin bör argumentera mot det nya systemet till Stockholm. Möjligheten till en mobil enhet kan vara en lösning. Att lägga en vecka i Málaga så att Spaniensvenskar på plats kan förnya sitt pass. -Den här trakten liksom Torrevieja och ett stort underlag av svenskar. I den här frågan står jag helt på er sida, säger ambassadör Anders Rönquist. I slutändan handlar det om vad USA ställer för krav. Det finns 26 svenska utlandsskolor varav Spanien har flest, sju stycken. Willy Björklund, skolverkets representant vid Fuengirolaskolan, undrade vad svenska utlandsskolor är värda för Sverige. -Det finns en politisk vilja att ha utlandsskolor. Det marknadsför Sverige i utlandet. Skolorna är nödvändiga av flera skäl framför allt då det gäller svensk personal med barn på tillfälligt besök i utlandet, menar Anders Rönquist, ambassadör i Madrid. Dubbelbeskattningsavtalet mellan Sverige och Spanien lär fortsätta att bli en het potatis. Framför allt efter att statsminister Fredrik Reinfeldt i ett brev till utlandssvenskar före riksdagsvalet medelat att en ny regering ska ta tag i problematiken kring dubbelbeskattningsavtalet. Vad händer på området, frågar sig många. ”Nu petar vi på dig, för hur det än är kommer du att rapportera hem till Sverige om svenskarnas situation och önskemål i Spanien, det skadar knappast att du tar upp frågan med Stockholm”, sa en deltagare vid mötet. -Att dubbelbeskattningsavtalet är en viktig fråga för utlandssvenskarna förstod jag när jag besökte föreningen Svenskar i Världen och deras årsmöte. Ni bör ta kontakt med finansdepartementet i Stockholm. Det är främst föreningslivet och andra intresseorganisationer på kusten som bör bedriva lobbyverksamhet i frågan, menar ambassadören. I övrigt talade Anders Rönquist sig varm om de spansksvenska förbindelserna. Framför allt är det Sveriges export till Spanien som under fjolåret uppgick till 29 miljarder svenska kronor och som gör Spanien till Sveriges elfte största exportland. IKEA, Securitas, Ericsson, Telia Sonera, Tele 2 och Volvo växer starkt i Spanien. -Sverige står för mycket gott hos spanjoren. Välfärden, det svenska näringslivet kopplat till kulturen, kvinnors ställning i arbetslivet är områden som intresserar spanjorer. Spanien befinner sig i en ekonomisk tillväxt och ropar efter arbetskraft som måste importeras. Under hösten pågår en informationskampanj kring barnaga i Spanien. Sverige är det land i världen som först förbjöd barnaga. Det är ett svårt ämne, och spanjorerna sneglar på Sverige. Samma sak när det gäller barnafödande, hur den svenska kvinnan hinner med att skaffa barn trots arbetslivet. I Spanien har barnafödandet drastiskt sjunkit. Det spanska språket vinner terräng i Sverige och har nu blivit det näst största utlandsspråket efter engelska. Det rankas som ett viktigt affärsspråk och har alltså passerat både tyska och franska. Vad har överraskat ambassadören mest sedan du tillträdde i fjol? -Att Spanien är ett modernt europeiskt land, inte så katolskt och macho som man först tror. De spanska myndigheterna gör mycket och sätter in snabba åtgärder för att komma till rätta med våldet mot kvinnor. Införandet av snabbrättegånger visar att det händer saker i Spanien som även Sverige kan lära av. -Samtidigt skapas det klyftor i Spanien där utlänningar har råd att köpa lägenheter och villor utmed kusterna medan spanska ungdomar inte har råd. Det mesta pekar på att ambassadören återkommer till Costa del Sol i samband med nationaldagsfirandet nästa år. Önskemålet att få ambassadör Anders Rönquist som nationaldagstalare är stort, och enligt ambassadören själv kommer han gärna. Sveriges Madridambassadör mötte representanter från skolor, föreningar och församlingar


juli 2012 | Ewabethsblogg tisdag, 31 juli, 2012, 10:39 em Sista veckan som "Australien-dottern" är hemma kom storasyster Carina med familj ner till Skåne. Här är mina härliga döttrar: Det blev en härlig kväll med grillat, "pantgömme", mys med barnbarnen, härlig "utesittarkväll" och kaffe med tårta och ... Nya tag och nytt mål måndag, 30 juli, 2012, 8:36 em Ja helgen var verkligen häftig. Inte minst söndagen som gick i maten och dryckens tecken. Och mycket riktigt så visade sig resultatet direkt på vågen i morse. Plus två kilo, bara under helgen. Till det ska vi lägga det jag gått upp tidigare under sem... söndag, 29 juli, 2012, 11:19 em Man vaknar på morgonen. Bestämmer sig för hur man ska lägga upp dagen. Det börjar bra, med de goda föresatserna för ögonen. En del av det planerade bli gjort ...... och så ...... allt ställs på ända! Brunchen som dottern och svärsonen skulle på har b...


Renovering av hallen! - Linas Blogg Renovering av hallen! Förra helgen hände något magiskt i vårt hushåll, vi påbörjade nämligen renoveringen av hallen. Ni som läst bloggen länge vet hur trött jag är på vår slitna hall och det är så skönt att äntligen vara igång. Tanken är att vi ska ta lite i taget för att inte dra igång ett totalt kaos så nu är tapeten riven på de flesta väggarna och i helgen hoppas jag att vi kan börja måla. Jag tänker mig en mild ljusgrå färg som kommer bli så fin till vita lister och socklar. Just nu lutar det åt nyansen ”Fjäder” från Alcro. Vi har målat med deras färger förr och alltid blivit supernöjda. I ett senare stadie kommer vi även att byta ut golvet samt måla trappan vit och ytterligare lite senare kommer vi att byta ytterdörr till en med fönster i för att få in mer ljus. Jag har ju så svårt för mörker. Har givetvis gjort en Pinterest-mapp med inspiration och här kommer några av mina favoriter:


Växjö blev Årets Matlandethuvudstad - Linköpingsposten Louise Alenbrand får stöd av landshövdingen på Bondens egen marknad. Foto: Tommy Pettersson Växjö blev Årets Matlandethuvudstad den 22 september 2014 10:00 Vinnare i tävlingen Årets Matlandethuvudstad 2015 blev Växjö. I förra veckan Eskil Erlandsson fick åka neråt sina gamla hemtrakter för att gratulera Växjö till segern. Politikerna Paul Lindvall, Muharrem Demirok och Louise Alenbrand från nätverket Östgötamat hade skickat in en ansökan från Linköping till Eskil Erlandsson och hans expertråd. Men Linköping nådde inte ända fram denna gång. Från fem finalistbidrag har landsbygdsministerns Expertråd valt ut korades Växjö till vinnare i tävlingen Årets Matlandethuvudstad 2015. Övriga finalister i årets tävling var Borgholm, Kristianstad, Linköping och Strängnäs. Kristianstad kom tvåa och övriga tre städer kom på en delad tredjeplats. – Det känns verkligen jätteroligt för mig att presentera att juryn för Matlandethuvudstaden i år har utsett Växjö till att bli 2015 års vinnare. Som smålänning är jag så klart extra glad och stolt över att Växjö kammade hem segern, säger landsbygdsminister Eskil Erlandsson i en kommentar. Växjö blev den femte staden som har utsetts till Årets Matlandethuvudstad och tar över efter Jokkmokk som innehar titeln under 2014. Syftet med tävlingen är att visa på de möjligheter som finns i att skapa jobb och tillväxt inom ramen för visionen Sverige - det nya matlandet. – Det var synd att vi inte vann men vi har redan på tjänstemannanivå börjat skissa på en ny ansökan till nästa år. Linköping har absolut förutsättningar att bli Matlandethuvudstad. Här sker mycket inom matområdet, både produktion och annat. Se bara på Bondens marknad, som myllrar av färger och dofter. Mycket av varorna som finns här kommer också från Linköping, säger Muharrem Demirok.


En diktators reträtt? | Aftonbladet En diktators reträtt? LEDARE 13 september 2008 00:16 Efter månader av förhandlingar blir det en uppgörelse om maktdelning i Zimbabwe. Den åldrade diktatorn Mugabe blir kvar som president, men tvingas acceptera oppositionsledaren Morgan Tsvangirai som premiärminister. Men vad betyder egentligen uppgörelsen? Och kommer Mugabe, som styrt landet med järnhand i snart tre decennier, verkligen acceptera att demokratiska krafter fattar de avgörande besluten? Jag träffade Morgan Tsvangirai första gången för sju år sedan. Det var på Limhamnsfältet i Malmö under en festival med socialdemokratiska ungdomsförbund från hela världen. Tsvangirai var tidigare facklig ledare i Zimbabwe och hade nära band till den internationella arbetarrörelsen. Han talade om behovet av reformer i sitt hemland och önskade en dialog med Mugabe. Vid den tiden hade Tsvangirais parti MDC för första gången klivit fram som en seriös utmanare till det styrande Zanu PF. Men någon dialog blev det inte. Tvärtom valde Mugabe att skärpa förtrycket ytterligare. I stället för att genomföra en fungerande jordreform delade han ut stora jordbruksmarker till sina egna kompisar. Säkerhetspolisen sprängde tidningspressar i luften för att tysta medierna och dödade och fängslade många av dem som engagerade sig i MDC. Inflationen är i dag elva miljoner procent och matbristen närmast total. Vid de unga socialdemokraternas möte i Malmö 2001 medverkade även Sydafrikas president Thabo Mbeki, som vid den tiden gav sitt helhjärtade stöd till Robert Mugabe och inte ens bemödade sig om att träffa Zimbabwes oppositionsledare. På frågan vad han skulle säga till Mbeki om de möttes på festivalområdet svarade Tsvangirai: ”Jag skulle kalla honom för min broder, och så skulle jag be honom besöka mitt hemland för att se med egna ögon vad som håller på att hända.” Till slut insåg Mbeki att stödet till Mugabe inte kunde vara ovillkorligt. Han har fungerat som medlare i förhandlingarna om en samlingsregering. Efter David Zumas frikännande i Sydafrika kan det bli Mbekis sista betydande insats som president. För inte så länge sedan misshandlades Tsvangirai av polisen. Nu ska han vara med och styra Zimbabwe. För det första måste han försäkra sig om att det är på allvar. Mugabe är en maktspelare som inte dragit sig för några metoder när det gällt att behålla makten. Han har manövrerat ut all intern och extern opposition. För det andra måste Tsvangirai övertyga sin egen rörelse om det lämpliga i att styra tillsammans med samma krafter som dödat och misshandlat MDC:s medlemmar. En avgörande fråga blir vem som får kontrollen över landets militär och polis. MDC tycks få majoritet i regeringen, men detaljerna i det nya avtalet blir offentliga först på måndag. I skrivande stund har Mugabe inte kommenterat uppgörelsen. Tills vidare finns det i alla fall skäl att vara positiv. Zimbabwe kan ha tagit ett första steg mot försoning. 13 september 2008 00:16