text: Liseberg är en nöjespark belägen i stadsdelen Heden i Göteborg. Nöjesparken med tillhörande evenemangsarenor och boendeanläggningar drivs som ett aktiebolag och är helägt av Göteborgs stad. Liseberg invigdes inför Jubileumsutställningen i Göteborg 8 maj 1923 och är öppet större delen av året, uppdelat i tre säsonger. Sommarsäsongen sträcker sig från slutet av april till slutet av september. Halloween på Liseberg från början av oktober till och med höstlovet i början av november. Jul på Liseberg från mitten av november fram till nyår. Liseberg är ett av Sveriges populäraste resmål med uppemot tre miljoner besökare årligen. Historia Namnet Liseberg kommer från köpmannen Johan Anders Lamberg som ägde egendomen där nöjesparken nu ligger. Hans fru hette ogift Elisabeth Söderberg, men han kallade henne för Lisa. Kring 1753 döpte han landeriet till Lisas berg, som så småningom blev Liseberg. Bergsryggen längs områdets västra sida heter Geteberget, 38 meter som högst. Därför heter ängen mellan berget och Södra vägen Getebergsäng. Området med tillhörande byggnader köptes 1908 av Göteborgs stad för 225 000 kronor. För ytterligare information om tiden före 1923, se Lisebergs landeri. 1920-talet: Jubileumsutställningen och Liseberg invigdes År 1923 firade Göteborg sitt 300-årsjubileum med jubileumsutställningen. Till utställningen byggdes en nöjes- och kongresspark - Liseberg. Parken slog för första gången upp sina portar den 8 maj 1923 och bland åkattraktionerna fanns den 996 meter långa Gamla bergbanan. Ett säsongskort kostade då 20 kronor, vilket motsvarar över 500 kronor i 2010 års penningvärde. Parken var ursprungligen tänkt som en tillfällig attraktion för jubileumsutställningen. Men då utställningen och därmed även Liseberg blev en sådan succé med över 80 000 besökare bara under en månad, beslöt man att driva parken vidare. Lisebergs ursprungliga yta var 150 568 kvadratmeter och kostade cirka 2,5 miljoner kronor att anlägga. Den 24 november 1924 beslutade Göteborgs stadsfullmäktige att köpa in Lisebergs nöjespark för 1 miljon kronor, en summa som likviderades med ett 30-årigt amorteringslån vilket staden gått i borgen för. År 1925 övertogs nöjesparken av det kommunala bolaget Liseberg AB. Parkens första chef, och en av dess initiativtagare, var den legendariske "snickaren från Skåne" Herman Lindholm (†1955), mellan åren 1923 och 1942. Lindholm hade redan 1903 startat Krokängsparken vid egendomen Sannegården på Hisingen. Den drevs av Göteborgs Arbetarekommun och blev Göteborgs första Folkpark samt en direkt föregångare till Liseberg. Lisebergs första styrelse bestod av: ordförande, kamrer Herman Lindholm; vice ordförande, konsul Erland Erlandsson; kassaförvaltare, direktör Osvald Arnulf-Olsson; sekreterare och ombudsman, advokat Henrik Almstrand; övriga ledamöter, arkitekt Arvid Bjerke; redaktör Hakon Wigert-Lundström; direktör Douglas Levisson samt direktör August Åkesson. Den sämsta dagen i Lisebergs historia besöksmässigt var den 22 september 1924 då parken hade 46 besökare. För året i sin helhet gick det bättre, med 473 319 besökare. År 1926 öppnade danslokalen Polketten som hade en halv miljon dansande redan första året. Polletterna kostade 10 öre. Utställningsteatern - som invigdes den 8 maj 1923 efter ritningar av Arvid Bjerke - gjordes om till Cabarethallen och där bjöds bland annat på två veckors gästspel av Ernst Rolf. Cabarethallen revs 1966. På bergssluttningen byggdes en sagogrotta med vattenfall. En av de stora attraktionerna var Lustiga Huset, en annan Lilla Paviljongen med sångare och humorister. En ny rosafärgad entrébyggnad med ett torn på taket, ritad av arkitekten Karl Severin Hansson, stod klar vid Örgrytevägen inför 1929 års säsong. Samma år blev även parkeringsplatsen på andra sidan Örgrytevägen klar. Arkitekt Axel Jonsson gav 1940 entrén utformningen med två torn inspirerade av jubileumsutställningens båda minareter. Dessförinnan fanns enbart grindstugor. Då kollegan inom Arbetarekommunen Thure Höglund en dag frågade grundaren av Liseberg, Herman Lindholm, om varför denne valt färgen skär på parkens byggnader, svarade han: "Därför att den bästa efterrätt jag vet är lingon och mjölk". Lindholm hade dock inget med detta att göra, utan Lisebergs färgsättning var en del av Jubileumsutställningen som hade bestämts av arkitekterna Bjerke och Sigfrid Ericson. 1930-talet: Lisebergsbadet År 1931 höll Jussi Björling sin första konsert på Liseberg. Samma år öppnade Spegelhallen. Ett nytt Lustiga Huset kom till, Lilla Varietén, Humoristernas Salong och motorbåtsbanan. År 1933 kom Mistinguett med 50 personer, 6 ton bagage och över 700 kostymer. 1934 brann Karusellrestaurangen, och fyra år senare, 1938, brann även det gamla Lisebergstornet (byggt 1927) ned. Klockan 7 på kvällen den 13 augusti 1936 invigdes Lisebergsbadet, skapat av ingenjören K I Schönander. Invigningen inleddes genom spel av Lisebergsorkestern samt tal av generalkonsul Erland Erlandsson samt sim- och hoppuppvisningar, kappsimning, strömhopp och figursimning. Slutligen uppförde "Balett Lily v. Wieden" dansen Älvalek. Mellan dansnumren visade ett tiotal mannekänger från Ferd. Lundquist & Co olika baddräktsmodeller. Det funkisinspirerade bygget ansågs vara modernast i Europa. Bassängen var 15 meter bred, 32 meter lång och 5 meter djup vid den östra kortsidan. Undervattensbelysning och konstgjorda vågor var andra finesser. Anläggningen kunde ta emot 800 personer, och entré med hytt kostade 50 öre. Först att inviga bassängen var den svenske olympiske hoppmästaren från 1920, Arvid Wallman. Bassängen tömdes för gott 1956 och anläggningen revs 1962 inför det då kommande 40-årsjubileet 1963. Redan 1936 översteg besökssiffran till Liseberg en miljon, då 1 059 717 besökare registrerades. Den rosa entrébyggnaden mot Örgrytevägen byggdes 1938 om till det senare utseendet. Byggnaden fick då två torn på taket, mot att tidigare bara haft ett. 1980 renoverades byggnaden från grunden. 1940-talet: Rondo och Hotell Liseberg Heden Rotundan, ursprungligen Dansrotundan, (Rota i folkmun) var en av Europas största danssalonger då den invigdes 10 januari 1940. Arkitekt var Axel Jonson, och bygget pågick i ett år till en kostnad av cirka 500 000 kronor. Dansgolvet rymde 1 200 personer. På andra våningen inreddes en bar med namnet Uggleklubben, vilken betraktades som ett nästan mytiskt tillhåll under 1950-talet. 1956 restaurerades anläggningen och bytte namn till Rondo. Arkitekten Gunnar Aspe låg bakom och arbetet kostade en miljon kronor. Veckans revy startade 1942 i lokalen Gycklarhallen. Intill huvudentrén invigdes 1944 den kupolformade byggnaden Planetariet som fyra år senare såldes till USA, och byggdes om till Lisebergsteatern. År 1943 sjöng Lasse Dahlquist för första gången på Liseberg, i Cabarethallen, 1945 kom världens genom tiderna mest berömde clown på besök, Charlie Rivel och 1946 gästade den franska sångaren Maurice Chevalier Lisebergs konserthall. Tyrolerhallen renoverades 1949 och bytte namn till Ekebacken. 1947 påbörjade Liseberg AB hotellverksamhet då bolaget fick ansvaret för driften av Hotell Liseberg Heden som ligger vid Hedens sydöstra hörn. Entrén till nöjesparken var dagtid 25 öre, vardagskvällar 50 öre och lör- & söndagskvällar 75 öre. 1950-talet: Sveriges första TV-sändningar I maj 1950 gjordes de första TV-sändningarna i Sverige från Konserthallen på Liseberg. Det var det engelska bolaget Pye Ltd i Cambridge som tillsammans med Chalmers tekniska högskola testade sändningar mellan Konserthallen och Chalmers. För en krona fick man inträde till försöken. Bland annat stod den unge boxaren Ingemar Johansson för ett av inslagen, vilket refererades av Lennart Hyland. Fler än 200 sändningar gjordes under månaden, och allmänheten kunde följa sändningarna från 30 monitorer uppställda på Rotundan. Under perioden 5 maj - 6 juni 1950 gavs 177 föreställningar på Konserthallen och Rotundan. Till studio- och sändningslokal iordningställdes Konserthallen och för mottagning, demonstration och visning användes Rotundan. Regissör Per-Martin Hamberg från Radiotjänst tjänstgjorde som produktions- och programledare. Bland övriga medverkande kan nämnas: Lasse Dahlqvist, Åke Falck, Anders Börje, Bertil Boo, Brita Borg, Sigge Fürst, Douglas Håge, Povel Ramel, Gösta Knutsson, Ulf Peder Olrog, Kai Gullmar, Ulla Sallert och Jan Lindblad. År 1951 presenterades världens största modelljärnväg i parken. En populär sommarserie 1954 var Ungdomens Jazzkvällar. Sten-Åke Cederhök gjorde debut på Veckans Revy 1958 och från Cabarethallen sändes det mycket populära TV-programmet Kvitt eller Dubbelt samma år. Omsättningen 1954 var 6 508 000 kronor och antalet besökare var 1 733 192. Cabarethallen - med plats för 1 100 personer - gav detta år 266 föreställningar som besöktes av 275 531 personer. Rotundan tog emot 119 577 dansande, och här hölls 1954 invigningsbanketten för det nybildade Göteborgs universitet. Redan från start var ett av målen med Liseberg att det skulle vara en möjlighet för Göteborgarna att få rekreation och njuta av vacker natur, och 1959 öppnade prinsessan Birgitta en blomsterutställning. Under invigningsceremonin ströddes 15 000 rosor över parken med helikopter. 1960-talet: Lisebergshäftet introducerades Under en frimärksutställning 1961 lät man 100 000 frimärken regna ner från en helikopter över Liseberg. I samband därmed gavs frimärket "Gothia 61 Liseberg Göteborg 14-23 juli 1961" ut och fick rekordartad efterfrågan. 1966 byggdes den klassiska berg- och dalbanan Super 8 (riven 1979) och året därpå introducerades Lisebergshäftet och det nya Pariserhjulet invigdes. 1969 gjordes den dittills största satsningen då det södra området byggdes om för sex miljoner kronor. År 1961 var intäkterna 6 400 000 kronor - mot 550 000 år 1939. Inträdet var 1 krona för vuxna och 50 öre för barn. Sett till penningvärdets utveckling var detta billigare än före kriget. Lagom till 40-årsjubileet 1963 kunde Liseberg konstatera att man hade världens lägsta entréavgifter bland de större nöjesfälten: 1 krona för vuxna och 50 öre för barn. 1970-talet: Firar 50 år, Flume ride och Hedersplatsen Den 19 till 27 augusti 1973 firade Liseberg 50 år. Artister och andra som medverkade på olika scener var bland andra: Frank Zappa, Egon Kjerrman, Sven-Olof Sandberg, Rolf Björling, Siv Ericks, Gösta Bernhard, The Sweet, Family Four, Lennart Hyland, Lill-Babs, Stig Järrel, Bernt Dahlbäck, Lasse Dahlqvist, Ingemar Johansson, Floyd Patterson, Rockfolket, Sonja Stjernquist, Per Grundén, Zarah Leander, Arne Hülphers, Ian Campbell Folk Group, Malta, Sven-Bertil Taube, Thore Skogman och Nicolai Gedda. Jubileumskavalkaden "Det var på Liseberg . . ." av Gunde Johansson och Allan Schulman berättade om de gångna 50 åren. I redaktionen fanns också Uno Myggan Eriksson och Sven Schånberg. Kavalkaden var uppdelad i sex avsnitt, där varje skildrade ett decennium. Genom hela kavalkaden löpte en romantisk berättelse om Anna och Edvard, ett ungt par som träffades på Liseberg under utställningssommaren 1923. Hon var från Hisingen, "fräsch och söt i blommig hatt," och han var "en bastant bit från Kallebäck" som jobbade på ett varv. Vattenbanan Flume ride invigdes 1973 och har sedan dess blivit en av Lisebergs populäraste åkattraktioner. Redan första säsongen åkte 732 000 personer med attraktionen. Under decenniet eldhärjades Wärdshuset svårt och Konserthallen brann ner till grunden. År 1975 gjorde Liseberg en generalplan fram till år 2000. År 1977 påbörjades arbetet med Hedersplatsen, en samling av många av världens största kändisars handavtryck. Då var det 50 avtryck. Hedersplatsen togs bort 2012 när gjorde en stor satsning inför sitt +90-årsjubileum. Både handavtrycken och fontänen fick ge plats för Farfars Bil. Antalet besökare till Liseberg var 1,8 miljoner år 1979. 1980-talet: Lisebergskaninen blir symbol Under de följande åren byggdes det både om och till. Mark köptes och en hel massa åkattraktioner togs i bruk, däribland Rainbow, Lisebergsloopen och Lisebergbanan. I samband med 60-årsjubileet 1983 blev den grön-rosa kaninen, Lisebergskaninen, symbol för Liseberg. År 1987 revs den gamla Bergbanan från 1923, men ersattes samma år av Lisebergbanan som hade specialdesignats av Anton Schwarzkopf för berget inne på Liseberg. Huvudentrébyggnaden i norr byggdes om från grunden på grund av sättningar. De båda entrétornen fick samtidigt nya tornprydnader på 26 meters höjd. Restaureringen stod klar lagom till invigningen den 19 april 1980. 1990-talet: Ekonomiskt uppsving och stora utbyggnader Lisebergs dittills mest påkostade satsning gjordes inför 1990 års säsong, då Spaceport Liseberg med åkattraktionerna Simulatour och Lisebergstornet öppnade. Anläggningen kostade 110 miljoner kronor. År 1991 bildades Lisebergs Gäst AB, som ansvarar för Lisebergs campingplatser vid Askimsviken, Delsjön och Kärralund samt gästhamnen Lisebergs gästhamn vid Lilla bommen. 1990-talet innebar ett ekonomiskt uppsving för Liseberg och parken byggdes ut med 35 000 kvadratmeter. Detaljplan för utbyggnaden antogs den 7 december 1995. År 1997 invigdes fem nya attraktioner, däribland berg- och dalbanan Hangover och forsfärden Kållerado. Samma år uppträdde dragshowgruppen After Dark med sitt jubileumsnummer på Rondo, som hade byggts om till showkrog. De återvände dit 2005 och 2006. 1998 års julkalender När karusellerna sover, skriven av Hasse Alfredson, spelades in på Liseberg om vintern. Samma år, den 8 maj, firade Liseberg sin 75-årsdag med att alla 75-åringar i Göteborg fick gratis årskort. 2000-talet: Balder och Lotta på Liseberg Julen 2000 hade Jul på Liseberg premiär och besöktes första året av 418 000 gäster. Den tänkta engångsföreteelsen blev en sådan succé att den återkommit varje jul sedan dess. Nu är den Sveriges största årliga julmarknad.. Simulatour byggdes 2001 om till 3D-biografen Maxxima.. 2003 firade parken sitt 80-årsjubileum, och slog samtidigt nytt publikrekord med 3,4 miljoner besökare totalt under sommar- och julsäsongen.. Två stora berg- och dalbanor invigdes under detta årtionde. 2003 öppnade berg- och dalbanan Balder och 2005 Kanonen.. Mitt på berget invigdes 2007 den stora gungattraktionen Uppswinget som första året besöktes av en halv miljon människor. 2007 var även ett uppsving för nöjesparken då besökarantalet ökade med fem procent och omsättningen med åtta procent. Dessutom passerade den 150-miljonte besökaren genom tiderna ingången. Museet Evert Taubes Värld, beläget intill spegeldammen, öppnades 2008. I museet kunde besökarna uppleva Evert Taubes liv både till ytan och in på djupet. Huset innehåller även en ny musikscen och en restaurang.. Den 28 juni 2008 öppnade Göteborgs Lustgårdar på ett oexploaterat grönområde på drygt 20 000 kvadratmeter mellan Lisebergstornet och Korsvägen.. Den klassiska barn-berg- och dalbanan Cirkusexpressen revs 2009 och ersattes med den något större berg- och dalbanan Rabalder. Och åkattraktionen Tornado ersattes samma år av den snarlika Hanghai. Restaurangen Wärdshuset renoverades och fick en ny festvåning och nytt kök.. Lotta på Liseberg med Lotta Engberg som hade ägt rum ett antal somrar på Stora scenen, sändes för första gången på TV i TV4 2009.. 2010-talet: Flera nya berg- och dalbanor 2010 lanserades Quick Pass – senare omdöpt till Expresspass – som innebär att åkaren kan förboka en tid att besöka åkattraktionen för att slippa stå i kö. Expresspass finns tillgänglig till några av de mest populära åkattraktionerna i parken. Åkaren kan boka expresspass till max tre åkattraktioner per dag. Den gamla Ponnykarusellen skrotades 2010 och ersattes av en ny variant med samma namn, och klassikerkarusellen Flygande elefanter återkom. I Maxxima ersattes 3D-filmen Panda Vision, som var en kortversion av "SOS-Planet", från nWave, med den nya filmen Sammys äventyr. TV4 fortsatte att sända ytterligare en sommar med Lotta på Liseberg. Den 30 maj 2010 gjordes den sista publika färden i Lisebergstornet. Dagen därpå påbörjade man arbetet med att bygga om tornet till Atmosfear som sedan premiären i maj 2011 är Europas högsta fritt fall. I augusti 2011 släpptes Lisebergs första app för smartphones. I appen kan användarna se en karta som visar attraktioner och restauranger på Liseberg, se vilka Facebook-vänner som är i parken, samt se dagens program, öppettider, kötider med mera. Inför säsongen 2012 byggdes nya entrékassor vid huvudentrén. Dessutom byttes Barnbåtarna ut mot Skepp o' skoj, som invigdes först 27 juni. År 2013 firade Liseberg 90-årsjubileum och invigde det nya barnområdet Kaninlandet med en stor lekplats, nya restauranger och sju nya åkattraktioner. Jul på Liseberg hade för första gången öppet i mellandagarna. År 2014 invigde Liseberg sin dyraste åkattraktionssatsning någonsin, den nya berg- och dalbanan Helix. År 2015, 1 januari, konsoliderades Lisebergs olika bolag till ett och samma: Liseberg AB. Samma år invigdes Mechanica, en attraktion där de åkande sitter fastspända i säten som roterar 360 grader runt tre olika axlar. År 2016 hade området Lisebergs trädgårdar premiär. I området ligger de nya attraktionerna AeroSpin och Blomsterkarusellen, samt lekplatsen Barnens paradis. I april 2017 invigdes den interaktiva utställningen Klubbland om musikartisten Håkan Hellström. Utställningen visas tills vidare och är inrymd i de lokaler som åren 2008–2016 hyste utställningen Evert Taubes värld. 2018 invigs den nya berg- och dalbanan Valkyria vars bana framförallt går inom det område där Kanonen och Sagoslottet tidigare stod. Berg- och dalbanan inleds med en 50 meter lång, brant backe som går nere i en tunnel under marken. Under 2019 revs idrotts- och evenemangshallen Lisebergshallen i samband med bygget av Västlänken. 2020-talet: Pandemi, nystart och 100-årsjubileum År 2020 var nöjesparken stängd hela säsongen på grund av coronaviruspandemin. Det var första gången sedan grundandet 1923 som den var stängd en hel säsong. Även halloween- och julfirandena ställdes in det året. TV-programmet Lotta på Liseberg sändes dock som vanligt, men utan publik. I juni 2021 kunde besökarna återvända till Liseberg, och uppleva såväl åkattraktionerna som allsångskvällarna, även om pandemirestriktionerna begränsade antalet besökare. När nöjesparken slog upp portarna för säsongen i april 2022 hade restriktionerna upphävts, och parken kunde återigen öppna med full kapacitet. Liseberg valde emellertid att fortsätta med den kapacitetsbegränsning man tvingades till 2021 och har numer ett kapacitetstak samt krav på att gäster förbokar sitt besök via nöjesparkens hemsida. År 2023 fyller nöjesparken 100 år. Jubileumsprojektet Inför Göteborgs 400-årsjubileum 2021 planerades en större utbyggnad söder om nuvarande Liseberg. I Jubileumsprojektet kom ett "tematiserat upplevelseboende" med 453 bäddar och ett åretrunt-öppet äventyrsbad att ingå. Göteborgs kommunfullmäktige fattade beslut att genomföra planerna 24 februari 2017. Liseberg Grand Curiosa Hotel öppnade den 22 april 2023 samtidigt som nöjesparken öppnade för säsongen. Vattenvärlden Oceana planeras att öppna år 2024. Området Liseberg rymmer flera scener, en dansbana, restauranger, två spelhallar och över 30 åkattraktioner. Liseberg är även en grön park och har i flera tävlingar vunnit trädgårds- och parkutmärkelser. Det finns gott om sittplatser runt om i parken, och flera trappor, gångbanor och rulltrappor som går upp till bergets topp. Balders Hage–området Den 27 september 1952 fick Liseberg klart med byggnadstillstånd för att utöka med Balders Hage-området, vilket man arrenderat sedan fem år tillbaka. Främst behövde man dränera den gamla fotbollsplanen, som en gång inringats av löparbanor samt bygga en bro bakom berg- och dalbanan över Mölndalsån. Lisebergs chef Einar Ekström beskrev det som att "det var Lisebergs födelsedag och parken fått en riktigt vacker present. Det är en stor dag i Lisebergs historia." Andra förändringar Liseberg bygger om och bygger nytt med jämna mellanrum inne i parken. Parken har även drabbats av bränder som lett till förändringar. År 1973 eldhärjades den gamla Konserthallen (9 oktober) och det gamla Wärdshuset (17 juli). De senaste expansionerna i parken har ägt rum på andra sidan Mölndalsån vid Kållerado och Balder. Men det har även funnits planer på att expandera söderut på den parkeringsplats som fanns där. Det finns två in- och utgångar i anslutning till parken: huvudentrén mittemot Svenska mässan vid Örgrytevägen, samt den södra entrén intill Getebergsled vid Södra Vägen. Stjärnstigen Promenadstråket mellan Korsvägen och huvudentrén kallas Stjärnstigen. Den inleds närmast Korsvägen av en portal märkt med ordet "Liseberg". Stjärnstigen har på väg mot den norra huvudentrén ett antal ingjutna mässingsstjärnor, en Lisebergs/Göteborgs egen Walk of Fame påminnande om föregångaren Hollywood Walk of Fame. Stjärnorna har i regel invigts av de kändisar till vilka de är tillägnade. Åkattraktioner Några av de mest kända och populära åkattraktionerna på Liseberg är Lisebergbanan (1,32 miljoner åkande 2010), Kållerado (1,11 miljoner), Flumeride (1,10 miljoner) och Balder (1,10 miljoner). Den äldsta befintliga attraktion på Liseberg är Kristallsalongen som hade premiär 1962. Lisebergstornet, som sedan 2011 är basen i åkattraktionen Atmosfear, är en av Göteborgs högsta byggnader med sina 116 meter (146 meter över havet). Nuvarande attraktioner Historiska attraktioner (rivna eller sålda) Scener, dansbanor och artister Stora scenen Lisebergs stora scen fanns även under invigningsåret 1923, men då i annan tappning. Från början var den tänkt som en stor musikpaviljong för konserter med Göteborgs symfoniorkester och olika militärorkestrar men tack vare att man varvade dessa konserter med olika cirkus- och akrobatnummer, ofta av högsta internationella klass, så blev benämningen snart Friluftsscenen. Ett kort tag senare blev namnet också Stora friluftsscenen då Lilla friluftsscenen uppfördes 1932. Genom åren har scenen genomgått ett flertal förändringar, främst av teknisk karaktär och för att utöka utrymmet för publiken. Redan 1927 görs den halvmåneformade paviljongen om till en mer ändamålsenlig fyrkantig scen och under 60-talet kortas den spegeldamm som ligger framför scenen av för att ge mer sittplatsutrymme åt publiken. I samband med renoveringar under början av 2000-talet gör man det också möjligt att täcka över spegeldammen för att bereda ytterligare sittplatser. På Stora scenen har många artister stått genom åren. Några av dessa är Jussi Björling, Abba, Carola, Orup, Sammy Davis Jr, Rolling Stones, Veteranerna (akrobatikgrupp), Alice Cooper och Ringo Starr tillsammans med hans All Starr Band. Förutom konserter finns också återkommande element. Carl-Einar Häckner har sedan 1997 haft en varieté på Stora scenen och sedan 2004 sjungs det allsång i Lotta Engbergs regi. Kvarnteatern Alldeles bredvid Lisebergs stora scen ligger deras mindre underhållningsscen belägen, kallad Kvarnteatern (tidigare Lilla scenen). Kvarnteatern ligger i Lisebergs barnområde Kaninlandet som invigdes 2013 och är en utveckling av det som förut kallades "Lilla Scenen" och ännu tidigare Lilla Manégen där bland andra Carl-Einar Häckner (se ovan) började sin karriär. På Kvarnteatern spelas det nuförtiden barnföreställningar med både artister och lisebergskaniner under sommar, halloween och jul. De senaste åren har följande spelats: ”Knaprigt Värre!” (sommar 2014), ”Kramsnö” (jul, 2014), ”Försök stoppa mig!” (sommar, 2015), ”Bus och Godis” (halloween, 2015) och ”Tomtetrubbel” (jul, 2015). Taubescenen När upplevelseattraktionen Evert Taubes Värld invigdes 2008 hade man samtidigt rivit den gamla Musikpaviljongen och byggt den nya scenen Taubescenen, döpt efter Evert Taube. På Taubescenen spelas blandad typ av musik, bland annat jazz och vals. 2008 startade även Lisebergsorkestern som spelar på Taubescenen. I anslutning till scenen finns Café Taube. Lilla Scenen Nya Lilla Scenen ligger, sedan ombyggnationen 2019, i Hamnområdet på andra sidan Mölndalsån och har en dubbelt så stor publikkapacitet än föregångaren Taubescenen. Scenen delas med Polkettens dansbana som i samband med ombyggnationen blev bättre lämpad för konserter. Hamnområdet kunde nu utnyttjas bättre till både dans och konserter. Dansbanor Polketten är en dansbana som ursprungligen uppfördes redan 1925 men då på en helt annan plats vid det som då hette Lillköping. Från början spelade Folkdansgillet gammeldans och man fick dansa genom att köpa polletter för 10 öre styck. Här har dansats foxtrot och bugg. Nu för tiden dansas både modern dans och gammaldans. Man kan även gå kurser i salsa, bugg och Lindy hop. Det har även anordnats dansbandsfestivaler. Lisebergs stora dansbana som uppfördes 1923, revs i oktober 1962 för att lämna plats åt den nya "Jazzen" med plats för ungefär 1 000 dansande personer. Jazzen invigdes den 15 maj 1963 och blev senare Pop In tills 1980 då Lisebergshallen byggdes. Övriga scener I anslutning till Liseberg finns också: Rondo - en showlokal där en mängd kända artister (bland andra Sven-Ingvars, Kikki, Bettan & Lotta och Jerry Williams) haft krogshow Lisebergsteatern där bland annat Hagge-revyerna, Trollkarlen från Oz och Stefan & Kristers 20-årsjubileum gått att beskåda. Artister och uppträdanden Många artister har framträtt på Liseberg genom åren, bland andra Bob Marley, Zarah Leander, Maurice Chevalier, Marlene Dietrich, Evert Taube, Abba, Lasse Dahlquist, Birgit Nilsson, Pernilla Wahlgren, Carola Häggkvist och The Monn Keys. Sten-Åke Cederhök spelade under 25 år egna föreställningar av Veckans Revy. Även Sonya Hedenbratt, Hagge Geigert och Laila Westersund kan räknas till de artister som framträtt oräkneliga gånger på Liseberg. Även Håkan Hellström har uppträtt där några gånger. Olof Palme höll också ett tal på Stora scenen under sin sista valturné 1985. Varje sommarsäsong från 1997 till 2016 uppträdde trollkarlen och komikern Carl-Einar Häckner på Stora scenen under större delen av juli månad med sin varieté. I varietén ingick varje sommar svenska och utländska gästartister samt en varietéorkester. Bland de utländska artister som framträtt på Liseberg kan nämnas Led Zeppelin, Delta Rhythm Boys, Jimi Hendrix Experience, Cat Stevens, The Beach Boys, The Kinks, The Who, P J Proby, Frank Zappa med The Mothers Of Invention, Bill Haley and His Comets, Procol Harum och Toto. I juni 2004 körde Liseberg igång med allsångskvällar med Lotta Engberg. Lotta på Liseberg blev en succé och upprepades de kommande åren för att börja TV-sändas i TV4 2009. Störst publik någonsin på Liseberg hade Stålfarfar den 9 juli 1951. Då kom 37 000 människor för att höra honom sjunga och se honom cykla med mera. Övrig verksamhet Jul på Liseberg Redan på 1970-talet hade Liseberg julmarknader. Den 7 december 1974 var det invigning av den första julmarknaden som hade öppet under två helger. Arrangemanget upprepades 1975, men därefter dröjde det 25 år innan Liseberg återigen satsade på julen. Nysatsningen Jul på Liseberg hade premiär år 2000. Nöjesparken började då att ha öppet från mitten av november till och med den 23 december. År 2017 förlängdes öppethållandet till den 30 december. Under Jul på Liseberg pyntas nöjesparken av omkring fem miljoner juleljus. Nordens största julmarknad finns på plats med stort antal stånd som säljer sill, ost, honung, korv, julpynt och mycket annat. Spegeldammen görs om till skridskobana och man kan åka släde och skridskor. Det går även att besöka Tomten och hälsa på hans renar. Halloween på Liseberg Halloween på Liseberg startade 2015 och pågår under hösten. Liseberg Grand Curiosa Hotel Liseberg Grand Curiosa Hotel öppnades i april 2023. Ytan är 29 900 m2 med 457 rum, samtliga med minst 5 bäddar. Liseberg Oceana Ett stort äventyrsbad öppet året om, planeras öppnas 2024. Ytan kommer att vara 13 600 m2 med 14 vattenattraktioner. Lisebergs Trädgårdsdagar Sedan år 2000 anordnas varje år i maj Lisebergs Trädgårdsdagar som är Västsveriges största trädgårdsmässa och pågår i fyra dagar. Ett hundratal utställande företag presenterar sina produkter, och det hålls även föreläsningar, kurser och tävlingar. År 2008 invigdes Lisebergs Lustgård, en 20 000 kvadratmeter stor trädgård, där det hålls guidade turer under de årliga trädgårdsdagarna. Besöksstatistik Här följer statistik för besöksantalet på Liseberg. Jul på Liseberg hade premiär år 2000, och Halloween på Liseberg år 2015. Inkluderar gäster till Lisebergsteatern, Rondo, Lisebergshallen och evenemang i parken. Olyckor Attraktionsolyckor Enligt Liseberg definieras allvarliga attraktionsincidenter som "personskador som leder till sjukhusvistelse längre än 24 timmar av andra skäl än bara medicinsk observation, eller dödsfall." Mindre allvarliga attraktionsincidenter definieras som incidenter som "leder till personskada som kräver annan medicinsk behandling än vanlig första hjälpen". Den 4 juni 1923 kolliderade två tåg på berg- och dalbanan Bergbanan sedan ett av dem fått stopp i en uppförsbacke. En handfull personer fick föras till sjukhus. Den 2 maj 1935 föll en man ur tåget på Bergbanan under färdens gång. Han överlevde, men drabbades enligt pressen av hjärnskakning, ryggradsbrott och ryggmärgsskador. Den 17 juni 1942 slungades en man ur attraktionen Mont Blanc. Olyckan skedde på grund av ett fel i upphängningsanordningen till en av gondolerna. Mannen fördes till Sahlgrenska sjukhuset där hjärnskakning och krossår i ansiktet konstaterades. Den 21 maj 1949 välte sightseeingtåget Parkexpressen i den så kallade Burmabacken. Sex personer, två barn och fyra vuxna, skadades varav en fördes till sjukhus. Den 19 augusti 1951 välte en av Parkexpressens vagnar. Polisrapporten visade att föraren drack nära en liter sprit dagen innan olyckan och att hans alkoholpromille på olycksdagen var 1,75. Åtta personer, tre vuxna och fem barn, fick föras till sjukhus. Den 30 april 1952 reste sig en alkoholpåverkad 35-årig man upp under färden på Bergbanan och trillade ur vagnen. Mannen fick en kraftig hjärnskakning och bukskador. Den 2 maj 1966 spårade tåget ur i ingången till sista kurvan på Bergbanan och fyra unga norrmän skadades. Den 31 augusti 1985 faller föraren av tåget på Bergbanan, som herrelöst fortsätter in på av- och påstigningsstationen. Två maskinister lyckas dra i nödbromsen, samtidigt som en annan förare kastar sig i det tomma tåget på av- och påstigningsstationen och får det tomma tåget i rullning. Vid kollisionen skadas tre passagerare lindrigt. 2001 klämdes en 14-årig pojke fast mellan en flotte och bryggan på Kållerado. På kvällen den 19 juli 2002 skadades sex barn lindrigt när Små grodorna havererade, vilket först troddes bero på en brusten slang men som senare visade sig vara på grund av att en säkerhetsspärr lossnade. Den 15 juli 2006 skadades 21 personer i Lisebergbanan då ett tåg som hade kommit ett par meter upp för första uppförsbacken for tillbaka baklänges in i stationshuset på grund av att uppdragskedjan brast. Den 8 oktober 2006 skadades en kvinna i åkattraktionen Flume ride då hon före den sista nedförsbacken försökte ta sig ur båten hon färdades i. Hon kanade nedför backen och blev påkörd av de två efterföljande båtarna. Den 15 juli 2008 skadades 36 personer då ett fabrikationsfel i åkattraktionen Rainbow gjorde att åkplattformen kraschade mot marken. Dödsolyckor Den 11 september 1936 omkom balanskonstnären Willy Wallenda när han cyklade på lina, tappade balansen och föll handlöst 16 meter. Den 12 september 1936 drunknade en 14-årig flicka i det då nyöppnade Lisebergsbadet. Den 1 september 1937 kraschade en svajmast in i en byggnadsställning, orsakat av en vindstöt. En målare och en byggarbetare föll till marken, där målaren omkom medan byggarbetaren bröt sin ena arm. Den 1 september 1944 tappade lindansaren Edith Marie Busch från Tyskland balansen och föll när hon repeterade vid Stora friluftsscenen. Hon avled av sina skador, 22 år gammal. Den 23 maj 1953 avled en 15-årig pojke i Loopinggungorna. Från början antogs dödsorsaken vara kvävning och när pojken undersöktes hittades ett tuggummi i hans hals. Obduktionen som senare utfördes visade dock att pojken led av en kronisk hjärtsjukdom och att han sannolikt avlidit till följd av de påfrestningar som hans kropp utsattes för i gungan. Den 28 april 1957 slungades två bröder (21 och 28 år gamla) ur Bergbanan. 28-åringen avled av sina skador medan 21-åringen fick svåra skallskador, blev delvis förlamad och förlorade synen på höger öga. En vaktmästare dömdes ett år senare för vållande till annans död och vållande till kroppsskada, där rätten ansåg att han av misstag missat att stänga spärrbommen på brödernas vagn. Ägarskap och förvaltning Lisebergskoncernen Flera turistinriktade verksamheter i Göteborg, varav nöjesparken är den klart största, drivs av det kommunala bolaget Liseberg AB som är moderbolag i Lisebergskoncernen. I koncernen ingår även tre dotterbolag som ansvarar över bland annat hotellverksamheterna samt förvaltning av Lisebergs fastigheter. Liseberg AB är i sin tur, bortsett från två preferensaktier, helägt av Göteborgs Stadshus AB-koncernen. Lisebergskoncernen består av: Liseberg AB: Ansvarar för verksamheter inom Lisebergs parkområde. Hotell Liseberg Heden AB: Driver och förvaltar Hotell Liseberg Heden. Lisebergs Gäst AB: Innehar tomträtts- och arrendeavtal för Lisebergs campingverksamhet samt ansvarar för dess fastigheter. AB Liseberg Skår 40:17: Äger och förvaltar fastigheten Skår 40:17. Förutom nöjesparken driver koncernen: Hotell Liseberg Heden Lisebergsbyn: camping, stugor, vandrarhem och bed and breakfast. Liseberg Camping Askim Strand Lisebergs Ställplats Skatås I direkt anslutning till nöjesparken drivs: Lisebergsteatern Rondo (showkrog) VD:ar och koncernchefer på Liseberg När Liseberg AB bildades 1925 tillsattes den första VD:n. Nedan listas Lisebergs alla ledare sedan 1925. E.F. Goldkuhl – 1925–1926 Herman Lindholm – 1926–1942 Einar Ekström – 1942–1963 Olof Calderon – 1964–1973 Boo Kinntorph – 1973–1993 Mats Wedin – 1994–2011 Andreas Andersen - 2011– Miljö Sedan årsskiftet 2008/2009 använder Liseberg endast förnyelsebara energikällor. I februari 2009 blev man ägare till ett eget vindkraftverk i Ventosumparken utanför Falkenberg, vilket drivs av ett kooperativ. Produktionen uppgår till 1 100 MWh per år, vilket täcker fem procent av den totala elförbrukningen för Liseberg. Kommunikationer Vid E6:an, ett hundratal meter nordost om Lisebergs huvudentré, ligger den underjordiska pendeltågsstationen Lisebergs station. Här stannar pendeltågen mellan Göteborg C och Kungsbacka, Boråståget och vissa "Kust till Kust"-tåg. Tvåhundra meter öster om Lisebergs huvudentré ligger spårvagnshållplatsen Liseberg där spårvagnslinje 5 och ett antal busslinjer passerar. Fram till sommaren 2020 låg spårvagnshållplatsen precis utanför Lisebergs huvudentré. Vid den södra entrén ligger spårvagnshållplatsen Liseberg Södra där linje 2 och 4 stannar. En av Göteborgs större knutpunkter, Korsvägen, ligger tvåhundra meter väster om huvudentrén och trafikeras av linjerna 2, 4, 5, 6, 8 och 13 samt ett antal busslinjer. Under både sommarsäsongen och julsäsongen trafikeras Korsvägen och Liseberg av Lisebergslinjen med gamla veteranspårvagnar som körs av Spårvägssällskapet Ringlinien. Se även Borgbacken - Helsingfors, Finland Dyrehavsbakken - Köpenhamn, Danmark Gröna Lund - Stockholm Tivoli, Köpenhamn - Danmark Tusenfryd - cirka 20 km söder om Oslo, Norge Nöjespark Referenser Noter Övriga källor Liseberg : Göteborgs Nöjespark : Liseberg 60 år, [Bilaga till Göteborgs-Posten], 1983 Krokäng - steget före Liseberg, Gösta Carlsson, Ola Carlsson Form, Göteborg 2012 Vidare läsning Externa länkar Lisepedia – Lisebergs historiska uppslagsverk Liseberg Parker i Göteborg Nöjen i Göteborg Nöjesparker i Sverige Företag med ägande av Göteborgs kommun Bildanden 1923 Arkitektur i Göteborg Heden Sevärdheter i Göteborg


source: wikipedia

text: Den här artikeln handlar om tätorten Landvetter, för flygplatsen se Göteborg-Landvetter flygplats. Se även Landvetter (olika betydelser). Landvetter är en tätort i Härryda kommun omkring 15 kilometer öster om Göteborg. Landvetter ligger öster och nordost om Landvettersjön. Riksväg 27/40 passerar genom orten som motorväg och delar den i två delar. Med sin närhet till Göteborg och till den internationella flygplatsen Göteborg-Landvetter flygplats är orten en expanderande bostadsort. Historia Söder om motorvägen mot Landvettersjön ligger den äldsta delen av orten som också är den gamla kyrkbyn i Landvetters socken. Sedan motorvägen byggdes på 1970-talet har orten främst expanderat på norra sidan, där centrum ligger idag. Tankar om nytt bostadsområde i skogsområdet söder om Landvetter har utvecklats till stadsutvecklingsprojektet Landvetter södra, med målsättning att skapa en ny hållbar stad med minst 25 000 invånare. I september 2017 utsåg regeringen projektet som ett av nio intressanta svenska stadsutvecklingsprojekt. Befolkningsutveckling Kommunikationer Järnvägen mellan Göteborg och Borås, som är en del av Kust till kust-banan, passerar södra Landvetter men har inte längre någon station för resande där. Kollektivtrafiken till och från orten sker därför med buss. Landvetter Resecentrum invigdes 20 januari 2012. Idrott Fotbollsklubben Kopparbergs/Göteborg FC hette tidigare Landvetter IF och spelade då på orten. Team Surprise som vunnit VM-guld i lagkonståkning, och Landvetter Konståkningsklubb håller till i Landvetters ishall. Öster om Landvetter ligger Chalmers golfklubb. Orienterings, skidskytte- och skidåkningsklubben OK Landehofs bedriver sin verksamhet från Landehofstugan, belägen i nordöstra delen av Landvetter. Invid Landvettersjön ligger Landvetter TK-74s tennishall samt utomhusbanor. Kända personer från Landvetter Jocke Berg, musiker (Hardcore Superstar) Michael Gabay, skådespelare Erica Johansson, längdhoppare Christoffer Persson, ishockeyspelare Clara Henry, vloggare och bloggare Kent Andersson, roadracingförare Se även Landvetters socken Jaspiloterna Noter Litteratur Nilsson, Gunnar: Bygd och människor: socknarna Härryda - Landvetter, 1977. Magnusson, Åke: Vägnamnen berättar, 2005. Externa länkar Landvetter, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883 Tätorter i Sverige Orter i Härryda kommun


text: Lysator är en datorförening för studenter, anställda och alumner vid Linköpings universitet, grundad i mars 1973, vilket gör föreningen till Sveriges äldsta akademiska datorförening. Namnet var ursprungligen en sammandragning av Linköpings Y-studenters Sektions datorförening, där Y är bokstavsbeteckningen för utbildningsprogrammet för Teknisk fysik och elektroteknik (utbildningsprogrammet för Datateknik, D, grundades först 1975), men föreningen har från starten varit fristående från sektioner och studentkår. Föreningen grundades för att kunna stå som mottagare för donationen av en begagnad dator modell D21 från Datasaab. Sedan starten har liknande donationer stått för utrustningen, universitetet för lokaler och elektricitet, medlemsavgifterna för omkostnader och medlemmarna själva för aktiviteterna. Föreningen har under årens lopp hållit till i olika lokaler. Numera håller föreningen till i ett uppehållsrum (vid namn ~ eller tilde) i B-huset och i en datorhall (kallad "bar") i A-huset på Campus Valla. Föreningen har också planer på att rusta upp den vindskupa som föreningen hyr i stadsdelen Ryd och göra även denna till uppehållslokal istället för förråd. Inom föreningen har medlemmarna drivit ett stort antal projekt, många av banbrytande karaktär, däribland hemdatorn LYS-16 (1975) och bredbandsnätet Rydnet (1992). Lysator startade Sveriges första webbserver i februari 1993, vilket var bland de 10-15 första i världen. Några andra uppmärksammade projekt som drivs inom föreningen är konferenssystemet LysKOM (numera även använt utanför Lysator, till exempel ABC-klubben), föreläsningsserien UppLYSning, äventyrsspelen SvenskMud och NannyMUD samt de kulturella webbarkiven The Linköping Science Fiction & Fantasy Archive, Elfwood och Projekt Runeberg. LYS-16 1975 presenterade Lysator en 16-bitars mikrodator som använde en ”bit-sliceprocessor” från National Semiconductor vilket möjliggjorde ett överkomligt pris för den prestandan. Denna processor var kraftfullare än Intel 8080 som hade släppts 1974. Datorn konstruerades av datorintresserade teknologer i föreningen Lysator vid högskolan i Linköping samt senare gjordes serieproduktion av elektronikföretaget Atew i Flen av den färdigbyggda LYS-16 på licens. Priset var mindre än om man använde en existerande TV-mottagare som bildskärm och en vanlig bandspelare för att spara program och data. Datorn klockades med vilket dock gjorde det svårt att med oscilloskop se signalerna eftersom instrumenten inte kunde visa pulser kortare än 200 nanosekunder vilket gjorde att de digitala signalerna såg ut som sinusvågor. Primärminne (RAM) först på bestående av 22-pinnars kapslar med strob för att klocka. Senare konstruerades ett minne på Som sekundärminne användes ordinär bandspelare med signal bestående av FSK-modulering. Ett exemplar av LYS-16 finns på Tekniska museet. Första webbsidan Våren 1993 skapade föreningen en webbserver kallad "Spinner" i språket Pike, som var anpassad till webtjänsten World Wide Web. Det blev därmed Sveriges första webbsida och den sjätte i världen på World Wide Web, och den fick sedermera namnet www.lysator.liu.se. Sidan handlade om Lysator och deras verksamhet, samt lite information om föreningens medlemmar. Skaparen var den då 21-årige Linköpings-studenten Per Hedbor. Han har berättat att han främst var intresserad av tekniken och ville testa att skapa en sida. Sidan Lysator finns fortfarande kvar på webben. Se även Internets historia i Sverige Referenser Externa länkar Lysators webbplats liu.se - Bild på LYS-16 datorn Lysator: Transkript av ett vittnesseminarium vid Linköpings universitet, Linköping den 21 februari 2008 LYS-16 – den första svenska persondatorn, nu på Tekniska museet i Stockholm lysator.liu.se: bilder på LYS-16 och artiklar Dataföreningar Linköping LiTH Internets historia i Sverige Organisationer bildade 1973


text: Linköpings universitet (LiU) är ett svenskt statligt universitet grundat 1975. Universitetet har fyra fakulteter: Filosofiska fakulteten, Medicinska fakulteten (tidigare Hälsouniversitetet), Tekniska fakulteten (Tekniska högskolan vid Linköpings universitet) samt Utbildningsvetenskap. År 1997 grundades ett campus i Norrköping. Med ungefär 32 000 studenter och 4 000 anställda (2019) är LiU ett av Sveriges större universitet. Historia Linköpings universitet hade sin upptakt i och med att Linköping och Norrköping i början av 1960-talet bildade en gemensam högskolekommitté för att få en högskola till Östergötland, eftersom man delade intresse att få högre utbildning förlagda till sina städer. Man kom slutligen överens om att förorda att ett östgötskt universitet skulle ha huvudsäte i Linköping med delar av universitetet förlagda till Norrköping. År 1963 fattade riksdagen beslut om en teknisk magisterutbildning i Linköping och 1965 fattades beslut att förlägga fler tekniska och medicinska utbildningar till Linköping. Ytterligare ett riksdagsbeslut 1965 var att Stockholms universitet skulle starta en Linköpingsfilial med utbildning inom humaniora, samhällsvetenskap och naturvetenskap. Den påbörjade sin verksamhet 1967 och blev grunden till en filosofisk fakultet. Efter ytterligare två år, 1969, etablerades en högskoleenhet med tekniska och medicinska enheter. 1970 slogs allt samman till Linköpings högskola med teknisk, medicinsk och filosofisk fakultet. Fem år senare, 28 maj 1975, invigdes Linköpings universitet och tekniska högskola som därmed blev Sveriges sjätte universitet. Med högskolereformen 1977 inordnades lärarhögskolan och slöjdseminariet i Linköping samt förskoleseminariet i Norrköping i universitetet. 1986 grundades Hälsouniversitetet, numera Medicinska fakulteten. 1994 klargjorde regeringen att den ville bygga ut högskoleverksamheten vid orter med små och medelstora högskolor och till följd av dessa satsningar invigdes 1997 universitetets campus i Norrköping. År 2000 införlivades Carl Malmstensskolan (numera Malmstens Linköpings universitet) i universitetet. Fram till 1994 var namnet Universitetet i Linköping, förkortat ULi. Forskning och utbildning Forskning och utbildning bedrivs inom teknik och naturvetenskap, medicin och vård, utbildningsvetenskap, humaniora, samhälls- och beteendevetenskap samt inom breda problemområden, så kallade teman. Universitetets satsning på tvärvetenskap har präglat såväl forskning som utbildning. I regeringens satsning på strategiska forskningsområden fick Linköpings universitet anslag inom fem utpekade områden: IT och mobil kommunikation, materialvetenskap, säkerhet och krisberedskap, e-vetenskap och transportforskning. Inom teknik och naturvetenskap finns starka forskningsmiljöer i materialvetenskap, reglerteknik, autonomi och beslutsstöd, organisk bioelektronik och funktionell genetik. Inom det samhällsvetenskapliga området finns starka forskningsmiljöer i internationell migration, rörlighet i arbetslivet, tvärvetenskaplig forskning i kognitiv hörselvetenskap, kunskapsintegration och innovation i internationellt konkurrerande företag samt genusvetenskap. Ett av Vetenskapsrådets tre Centers of Excellence i genusforskning finns vid Linköpings universitet. Linköpings universitet hör till de svenska universitet som har flest professionsutbildningar, till exempel till läkare, lärare, civilingenjör och civilekonom. Problembaserat lärande som pedagogisk metod har införts i bland annat läkarutbildningen och övriga vårdutbildningar. Läkarutbildningen och studierektorsområdet reglersystem tilldelades 2007 Högskoleverkets utmärkelse framstående utbildningsmiljö. Civilingenjörsutbildningarna i datateknik och industriell ekonomi är exempel på utbildningar som präglats av universitetets satsning på tvärvetenskap och fått efterföljare på andra lärosäten. Organisation Linköpings universitet bedriver utbildning och forskning vid 12 storinstitutioner som samlar närliggande ämnen och teman. Institutionerna tillhör inte någon enskild fakultet utan kan bedriva forskning och utbildning på uppdrag av flera fakulteter. Fyra fakulteter ansvarar för utbildning och forskning inom respektive vetenskapsområde. De leds av dekanus och en fakultetsnämnd. Filosofiska fakulteten, dekanus Ulf Melin Medicinska fakulteten (tidigare Hälsouniversitetet), dekanus Lena Jonasson Tekniska fakulteten (även känd som Tekniska högskolan), dekanus Johan Ölvander Utbildningsvetenskap, dekanus Håkan Löfgren Universitetsstyrelsen är universitetets högsta beslutande organ. Den består av rektor, åtta ledamöter som företräder allmänna intressen och utses av regeringen, tre företrädare för verksamheten, fyra för studenterna och tre för de anställda. Universitetets verksamhet leds av rektor, som utses av regeringen med en mandatperiod på sex år. I universitetsledningen ingår förutom rektor även prorektor, vicerektor och universitetsdirektör. Institutioner Beteendevetenskap och lärande (IBL) Biomedicinska och kliniska vetenskaper (BKV) Datavetenskap (IDA) Ekonomisk och industriell utveckling (IEI) Fysik, kemi och biologi (IFM) Hälsa, medicin och vård (HMV) Kultur och samhälle (IKOS) Matematiska institutionen (MAI) Medicinsk teknik (IMT) Systemteknik (ISY) Teknik och naturvetenskap (ITN) Tema Institutioner vid Linköpings universitet. Universitetsbiblioteket Linköpings universitetsbibliotek (LiUB), vars främsta syfte är att fungera som informationsresurs för universitetets studenter och anställda, består av sex avdelningar och fyra fysiska bibliotek. Tillsynsmyndighetens utvärdering Universitetet har fått kritik för bristande rättssäkerhet vid handläggningen av studentärenden rörande anstånd och studieuppehåll. Anmärkningsvärt ansågs det vara att beslut om studieuppehåll enligt universitetet inte är möjliga att överklaga. Enligt högskoleförordningen har dock rätten att överklaga ett sådant beslut funnits sedan år 2005. Universitetet fråntar därmed i vissa fall studenter deras lagstadgade rättigheter. Personer Rektorer 1970–1983, professor Hans Meijer, fil. dr 1983–1995, professor Sven Erlander, fil. dr 1996–1999, professor Anders Flodström, tekn. dr 1999–2003, professor Bertil Andersson, fil. dr 1 oktober 2003–31 januari 2011, professor Mille Millnert, tekn. dr 1 februari 2011–30 juni 2011, professor Karin Fälth-Magnusson, med. dr, tillförordnad 1 juli 2011–30 juni 2020, professor Helen Dannetun, tekn. dr 1 juli 2020–, professor Jan-Ingvar Jönsson, med. dr Hedersdoktorer i urval 1973 Astrid Lindgren, FD 1975 Bengt Feldreich, FD 1980 Tage Danielsson, FD 1982 Alva Myrdal, MD 1992 Torsten N Wiesel, MD 1986 Tryggve Holm, TeknD 1987 Stig Hagström, TeknD 1989 Percy Barnevik, TeknD 1990 Torgny Lindgren, FD 1990 Alan G MacDiarmid, TeknD 1993 Martin Lönnebo, FD 1994 HM Drottningen, MD 1996 Rolf Wirtén, TeknD 1996 Alan Heeger, TeknD 1997 Augustin Mannerheim, FD 1998 Sven-David Sandström, FD 1999 Bengt Halse, TeknD 1999 Ewert Karlsson (”EWK”), FD 2000 Astrid Lindgren, MD 2002 Göran Bergengren, FD 2002 Louis J. Ignarro, MD 2004 Louise Hoffsten, FD 2004 Sören Gyll, TeknD 2006 Björn Eriksson, FD 2006 Carl-Henric Svanberg, TeknD 2008 Bertil Almlöf, FD 2009 Jonas Jacobsson, MD 2010 Marie Westrin, TeknD 2011 Anders Wijkman, TeknD 2013 Jonas Gardell, MD Komplett lista finns på Linköpings universitets webbplats. Kända alumner Pär Boman, civilekonom, VD Handelsbanken Gunilla Carlsson, tidigare biståndsminister (M) Håkan Eriksson, civilingenjör, tidigare teknisk direktör Ericsson Anders Flodström, civilingenjör, tidigare universitetsrektor och -kansler Åsa Lindhagen, jämställdhetsminister (MP) Andreas Norlén, affärsjuridik, riksdagens talman Mikael Ohlsson, civilingenjör, tidigare koncernchef Ikea Jan-Eric Sundgren, civilingenjör, professor, direktör i AB Volvo Carl-Henrik Svanberg, civilingenjör, styrelseordförande AB Volvo Pär Svärdson, civilingenjör, e-entreprenör, grundare Apotea och Adlibris Anders Tegnell, specialistläkare inom infektionssjukdomar, statsepidemiolog Åsa Vilbäck, läkare, programledare Campusområden Verksamheten vid LiU är till största delen förlagd till tre platser: Campus Valla (västra Linköping), Campus US (centrala Linköping) samt Campus Norrköping (centrala Norrköping). Sedan år 2000 finns också studenter i Lidingö på Carl Malmstensskolan, Malmstens Linköpings universitet, som sedan dess tillhör Linköpings universitet. Viss utbildning har förlagts även till andra orter i södra Sverige, som Vadstena, Nacka och Uddevalla. Det gäller framförallt fristående kurser. Universitetets campus i Linköping och Norrköping binds samman av Campusbussen, en särskild busslinje för studenter och anställda. Campus Valla Vid starten bedrevs verksamheten i olika lokaler i centrala Linköping. Så småningom samlades dock större delen av utbildningarna till Campus Valla ett stycke utanför centrum. Området har sedermera växt till knappt tjugotalet byggnader, de flesta i rött tegel. De två ursprungliga byggnaderna har uppnått någon form av kulturminnesstatus varför deras fasader måste lämnas orörda. Lärarhögskolan på Östgötagatan är numera helt utrymd och verksamheten omorganiserad och flyttad till Campus Valla. Det gäller även gamla "Slöjdis" samt Slöjdlärarutbildningens lokaler i Mjärdevi. Campus US Medicinska fakultetens utbildningar har samlats på Campus US där en ny portalbyggnad invigdes 2004. Det nya huset ersätter i viss mån de tidigare utspridda lokalerna för bibliotek, några större föreläsningssalar, studentcafé och viss administration. På Campus US finns även kårhuset Örat. Campus Norrköping Sedan mitten av 1990-talet finns också Campus Norrköping, som har cirka 5 000 studenter (2019). Höstterminen 2006 invigdes det nya kårhuset Trappan i Norrköping som är gemensamt för de tre kårerna. I Kopparhammaren ligger avdelningen för studier av kultur och samhälle Tema Q. Studentliv Studenterna vid Linköpings universitet tillhör Consensus, LinTek eller StuFF. De tre kårerna äger gemensamt Kårservice, som förvaltar kårhusen Kårallen (Campus Valla), Örat (Campus US), Ryds herrgård (Ryd), Kollektivet (centrala Linköping) och kårhuset Trappan (Campus Norrköping). Referenser Noter Tryckta källor Webbkällor Historia: Linköpings universitets webbplats Linköpings universitets information om campusområden Externa länkar Officiell webbplats Utbildning i Linköping Utbildningsinstitutioner bildade 1970 Utbildning i Norrköping


text: Lund () är centralort i Lunds kommun och ligger i sydvästra Skåne i södra Sverige. Lund har ca 94 000 invånare vilket gör det till Skånes tredje största och Sveriges tolfte största tätort. Lunds universitet och Lunds stift styrs från Lund. Staden ingår i storstadsregionen Stor-Malmö enligt Statistiska centralbyrån. Lund ligger på en utlöpare av Romeleåsen som avgränsar Lundaslätten i nordöst. Historik Lund grundades under andra häften av 900-talet, sannolikt flyttad på kungligt initiativ från ett tidigare läge i Uppåkra fyra kilometer söderut, där arkeologiska utgrävningar har påvisat en bosättning från järnåldern som blivit nedbränd i slutet av 900-talet. De arkeologiska fynden ger anledning att tro att staden vid Uppåkra varit centralort för det bördiga sydväst-Skåne från 400-talet och framåt. Stadens nya läge var strategiskt fördelaktigt. Lund ligger på Romeleåsens sydväst-sluttning, vid vars fot mossar och sankmark utmed Höje å gav extra skydd. Liksom Uppåkra ligger Lund utmed den nord-sydliga landsväg som omges av det land Uppåkra var centralort för. Grundandet av Lund betraktas som ett led i skapandet av ett enat danskt kungadöme. Kyrka och kristen gravplats dateras till slutet av 900-talet, samtidigt med stadens förmodade grundande. Fram till 1066 hade Lund förbindelser med ärkebiskopssätet i Canterbury. Lund blev biskopssäte 1060, när Danmark organiserades i ett tiotal stift, från 1066 underställt ärkebiskopen i Hamburg-Bremen med gränser motsvarande dagens Lunda-stift plus Bornholm, och 1103 ärkebiskopssäte för Norden. Lund blev metropolitsätet för Norden. År 1085 grundlades Katedralskolan och den är därmed Nordens äldsta skola. Under 1100-talets första hälft byggdes Lunds domkyrka, Allhelgonaklostret och flera mindre kyrkor. Lund var Danmarks viktigaste stad och hade 3 000-4 000 invånare. I början av 1300-talet tappade dock Lund i betydelse till Malmö, som anlagts som ärkebiskopens befästa färjeläge för resor över Öresund, och som hanseatisk hamnstad var i stark tillväxt. Dock behöll Lund positionen som kyrkligt, kulturellt och bildande centrum. År 1425 inrättades Studium Generale i Lund i Fråbrödraklostret i Lund, Danmarks och Nordens första universitet. Vid reformationen i Danmark 1536 försvagades Lunds ställning, efter det att sedan de kyrkliga egendomarna sekulariserats. I samband med Freden i Roskilde 1658 blev Lunds stift en svensk besittning, och 1666 anlades Lunds universitet för att understödja försvenskningen. Inkorporeringen i Sverige vid frihetstidens början, år 1721, ledde inte till någon märkbar förändring för Lund som förblev en perifer och för Sverige obetydlig småstad. Under och i början av 1700-talet drabbades Sverige av krig och svårigheter. Ömsom svenska och danska trupper förlades i staden, 1703 och 1711 härjade bränder och 1712-1713 böldpest. Det var en hårt prövad stad. Mellan den 6 september 1716 och 11 juni 1718 residerade Karl XII i professor Hegardts hus vid Södergatan, vilket gjorde att Lund under några år blev Sveriges de facto huvudstad. Ännu vid 1800-talets början var staden en "akademisk bondby" (enligt Esais Tegnér) med endast cirka 3 000 invånare. Under 1800- och 1900-talen ägde en demografisk och ekonomisk tillväxt rum. Vid sekelskiftet 1900 uppgick befolkningen till 17 000, 1990 bodde i tätorten 65 400 personer. Av stor betydelse för Lund blev öppnandet av Södra stambanan 1856, och vid seklets mitt började staden industrialiseras, till stor del på basis av lokala råvaror (läderindustri, tegelbruk, mejerier) och närheten till universitetet (tryckerier). Också textil- och verkstadsindustri fanns. Avgörande för Lunds expansion under 1900-talet har dels varit universitets- och sjukvårdsinrättningarnas tillväxt, dels tillkomsten av högteknologiska industrier som Tetra Pak och Gambro, ofta med anknytning till universitetet. Administrativa tillhörigheter Bebyggelsen ingick i Lunds stad som vid kommunreformen 1862 ombildades till en stadskommun. Delar av ortens bebyggelse kom att från tidigt befinna sig i Lunds socken/landskommun och Sankt Peters klosters socken/landskommun, vilka båda införlivades i etapper, 1913, 1914 och 1944 i stadskommunen. Ortens bebyggelse fortsatte att expandera utanför stadskommunen och 1952 införlivades Stora Råby socken/landskommun och 1967 Torns landskommun, bildad av flera kringliggande socknar. 1971 uppgick stadskommunen i Lunds kommun där Lund sedan dess är centralort. I kyrkligt hänseende tillhörde orten Lunds stadsförsamling, Lunds landsförsamling och Sankt Peters klosters församling. 1944 bildades av stads- och landsförsamlingen Lunds domkyrkoförsamling, varur 1962 utbröts Lunds Allhelgonaförsamling och 1992 Helgeands församling. 1992 bildades så Sankt Hans församling och Östra Torns församling vilka 2012 med Stora Råby församling bildade Lunds östra stadsförsamling. Delar av den expanderande orten tillhör även Norra Nöbbelövs församling och före 1992 Vallkärra församling som då uppgick i Torns församling. Orten ingick till 1971 i domkretsen för Lunds rådhusrätt. Sedan 1971 ingår Lund i Lunds domsaga. Befolkningsutveckling Stadsbild Se även Lista över byggnader i Lund Se även Arkitektur i Lund Lund är lågt liggande i söder vid Höje å och reser sig i norr till 86 meter över havet. Vid E22 finns Klosterängshöjden som är en konstgjord höjd av schaktmassor. När Lund under 1100- och 1200-talet var säte för ärkebiskopen byggdes ett stort antal kyrkor och kloster runt om i staden. Som mest fanns 27 kyrkor i Lund. I och med reformationen 1536 revs nästan alla kyrkor och kloster. Att Lund är en medeltidsstad märks främst i gatunätet som på sina håll har sett likadant ut i århundraden. Dessutom har centrum formen av ett mänskligt hjärta som var typiskt stadsbyggande under medeltiden. Det finns även ett fåtal medeltida byggnader kvar i stadsbilden, såsom domkyrkan, Liberiet, Sankt Peters Klosters kyrka och Krognoshuset. Stäket, Kungshuset i Lundagård och Karl XII-huset på Katedralskolan är andra gamla byggnader. I övrigt var det fram till slutet av 1800-talet vanligt med korsvirkeshus. Ett sådant är Wickmanska gården. Denna brann ner år 2002, men är restaurerad och inhyser i dag en restaurang. Under slutet av 1800-talet ersattes många småhus med flervåningshus. Under denna period byggdes bland annat Katedralskolans huvudbyggnad, Östervångsskolan, Grand Hotel, Universitetsbiblioteket, universitetsbyggnaden och flera lasaretts- och universitetsbyggnader. De flesta byggnaderna i Lund härstammar från 1800-talets slut eller 1900-talet. Gatunätet i Lunds stadskärna är på många ställen många hundra år gammalt. Under 1900-talet gjordes dock en del förändringar. Så här står det i den andra upplagan av Nordisk familjebok, utgiven år 1912: De äldre delarna af staden kunna icke sägas vara välbyggda. Under de senare åren ha dock genom upptagande af nya byggnadsområden, gaturegleringar och liflig byggnadsverksamhet härutinnan gjorts stora förändringar. Detta fortskred under första halvan av seklet. Under 1960-talet fanns det planer på att skapa en fyrfilig väg rakt igenom stadskärnan i öst-västlig riktning, från Spyken till Svanevägen, det så kallade Gatugenombrottet. År 1958 fattades beslut om att hus skulle rivas för att bygga en trafikled rakt genom Lunds stadskärna. Opinionen svängde dock 1969 då Folkpartiet ändrade ställning i frågan och tillsammans med socialdemokraterna röstade man för att stoppa planerna, därigenom undslapp Lund samma öde som Klarakvarteren i Stockholm och Carolikvarteren i Malmö. Framför allt socialdemokraterna var aktiva för att stoppa gatugenombrottet och bland dem särskilt universitetslektorn Agne Gustafsson. En del av husen hade dock redan rivits för att trafikleden skulle kunna komma fram, bland annat den prunkande Carlssons Trädgård vid Bankgatan, där det numera finns en bussterminal samt Vårfruskolans park. Detta område är ännu inte återplanterat eller på annat sätt återställt. Under 1970-talet ändrades uppfattning i stort och besparingar gjordes, varför områden som Nöden delvis finns bevarade. Utanför centrum präglas Lund av universitetets och Tekniska högskolans lokaler, Lasarettet samt bostadsbebyggelse av mer eller mindre utpräglad förortskaraktär. Det finns även äldre bebyggelse i bland annat Värpinge by och delar av Östra Torn. Många som arbetar i Lund är pendlare. Det finns väl utbyggda kommunikationer med lokaltåg (Pågatågen) och bussar. Samtidigt ser Lund också en tät biltrafik såväl inne i tätorten som på infartsvägar och landsvägar i omgivningen. De viktigaste infarterna till tätorten är Fjelievägen, Malmövägen och Dalbyvägen. Andra farleder som leder in i orten är E22, Sandbyvägen, Svenshögsvägen, Norra Ringen och järnvägen (Södra stambanan samt Västkustbanan). Några arkitekter som varit aktiva i Lund är C. G. Brunius, Helgo Zettervall, Alfred Hellerström, Theodor Wåhlin, Folke Zettervall, Hans Westman, Klas Anshelm, Bernt Nyberg, Bengt Edman, Sten Samuelson och Flemming Lassen. Trots att staden har lyckats bevara en mycket stor del av sin medeltida karaktär har ett fåtal gator rivits genom åren. En västligare del av nuvarande Stora Algatan revs under 1800-talets första hälft, en förlängning av Stora Fiskaregatan i centrala Lund revs på 1790-talet och Lilla Kyrkogatan mellan Stortorget och domkyrkan försvann i samband med tillkomsten av Sydsvenska Bankens hus vid Stortorgets norra sida (1913). Utöver dessa har den nordligaste delen av Vårfrugatan omvandlats till kvartersmark. Ingen gata har dock, förutom Lilla Kyrkogatan, rivits på senare dagar. Ett fåtal medeltida gatunamn har även försvunnit, Clemensgatan var uppkallad efter den vikingatida-medeltida S:t Clemens kyrka och var fram till 1920-talet det officiella namnet på den östligaste delen av Lilla Fiskaregatan (från Stora Gråbrödersgatan och fram till Stortorget). Stadsdelsområden År 2014 fastställdes 29 officiella stadsdelar. Innan detta har Lunds stadsdelar endast varit etablerade av hävd. De enda tidigare fastställda stadsdelar är 14 stycken statistiska. På 1900-talet tillkom ett flertal stadsdelar: Klostergården 1963, Norra Fäladen 1967, Linero 1969, Nöbbelöv 1973, Gunnesbo 1980 och Värpinge 1992. Stadsdelsområden, officiellt Centrum Stadskärnan Norra Innerstaden Professorsstaden Södra Innerstaden Norr Nöbbelöv Norra Fäladen Möllevången Norra Universitetsområdet Ideon Pålsjö Stångby Öster Brunnshög Östra Torn Tuna Mårtens Fälad Linero Norränga Söder Råbylund Gastelyckan Stampelyckan Nilstorp Råbyholm Klostergården Sankt Lars Väster Rådmansvången Värpinge Papegojelyckan Västra Innerstaden Kobjer Gunnesbo Pilsåker Statistiska områden Centrala staden, här ingår den medeltida stadskärnan (det som låg inom den gamla stadsvallen) samt Revingelyckan, Margretedal, Spoletorp och Plantagelyckan. Gunnesbo med Gunnesbo företagsområde. Järnåkra-Nilstorp, här ingår bland annat Järnåkra, Stampelyckan, Nilstorp, Ulrikedal, Gamla klostergården och Råbyholm. Klostergården med Sankt Lars Kobjer med Sliparelyckan Linero med Gastelyckan. Möllevången med Smörlyckan och Sofiaparken Norra Fäladen med Annehem Norra Nöbbelöv med Oscarshem Tuna, här ingår bland annat Professorstaden, Hyphoffslyckan, Galjevången och Helgonagården. Vallkärratorn-Stångby, här ingår Vallkärra och Stångby. Värpinge med Värpinge by och Pilsåkers företagsområde Väster, här ingår Papegojlyckan, Pilelyckan, Klosters fälad och Rådmansvången. Östra Torn-Mårtens fälad, här ingår Östra Torn (med Djingis Khan) och Mårtens fälad (med bland annat Vipeholm) Torg Vid Stortorget ligger Stadshallen. Lunds främsta handelstorg är Mårtenstorget, som ligger sydost om Stortorget. Detta torg var i äldre tider centrum för kreaturshandeln i Lund och kallades då Oxtorget. Norr on Lunds centralstation ligger Clemenstorget. Mindre torg i centrum är Bantorget, Knut den Stores torg och Krafts torg. Utanför centrum finns bland andra Karhögstorg och Västra Stationstorget. Söder om domkyrkan finns Domkyrkoplatsen, som är det senast tillkomna centralt belägna torget. Köpcentra Lunds första enhetligt planerade köpcentrum utanför stadskärnan, Nova Lund, öppnade i september 2002; ett något äldre och mindre köpcentrumområde fanns sedan 1980-talet norr om Nova kring Mobilia. Parker Lunds mest centrala park är Lundagård, som tillsammans med den intilliggande Universitetsplatsen även är akademiskt centrum med byggnader som Universitetshuset, Kungshuset, AF-borgen och även Lunds domkyrka. Stadsparken ligger sydväst om stadskärnan. 1907 användes tomten för Lundautställningen och parken anlades mellan 1909 och 1911. Den Botaniska trädgården som anlades under 1800-talet ligger öster om stadskärnan och är den tredje parken i centrum. Även här har universitetet flera hus och institutioner, liksom växthus. Bland parkerna utanför Lunds centrum kan nämnas Sankt Lars-parken i sydväst, Sankt Hans backar i nordost, Holmbergska parken och Folkets park i väst samt Sofiaparken på Möllevången. Kommunikation Vägar Man kan resa till Lund via E22:an, länsväg 102 och länsväg 108. E22 från Lund till Malmö är Sveriges äldsta motorväg. Den invigdes 1953 och kallas lokalt Autostradan. Gatunätet inom staden kännetecknas av olika tiders uppfattningar om trafikmiljö och andra faktorer. Få av planerna på nya alléer och boulevarder blev till verklighet, även om Södra Esplanaden med sin lummighet utgjorde sin tids första deletapp i vad som omkring 1900 var tänkt att bli en rund stadsboulevard runt innerstaden. En bidragande orsak till att staden växte relativt långsamt i förhållande till andra industristäder var att man länge hade stora tomtmarker inne i den gamla staden som bebyggdes först. Den huvudsakliga bostadsexpansionen utanför Lunds tätort längs med de gamla landsvägarna in mot staden, till exempel vid Smörlyckan eller Jutahusen. Ett tidigt exempel på ett "gatugenombrott" är Kyrkogatan utanför Domkyrkan 1702. Tidigare gick trafiken i en omväg västerut på nuvarande Stora Gråbrödersgatan. Det svenska generalguvernörmentet ville förverkliga en idealstadsplan med rutnätskvarter. Dessa planer genomfördes aldrig med undantag för gatugenombrottet, och Lund behöll sitt medeltida gatunät. Att fara igenom staden i nord-sydlig riktning har således alltid varit enklare än att färdas i öst-västlig riktning. När biltrafiken ökade anlades 1934 söder om stadskärnan Södra Ringen, en väg med två körfält på vardera två körbanorna mellan Malmövägen och Trollebergsvägen, för att avlasta innerstadstrafiken. På 1950-talet byggdes Autostradan öster om innerstaden, vilket ledde till att Riksfyran försvann ut ur staden. Vägutbyggnaderna fortsatte med Norra Ringen under 1960-talet, men miljöorganisationer protesterade mot en förlängning öster- och västerut och någon "östra ring" har ännu inte byggts. I början av 1990-talet byggdes nya Länsväg 108 i en vid båge väster om staden för att bland annat avlasta Södra Ringen och skapa en ny väg mot Kävlinge. Bortsett från ett antal gatubreddningar under 1960-talet, har biltrafiken i centrum sedan 1970-talet försökt begränsas. År 1971 stängdes Stora Södergatan av vid Stortorget för biltrafik. En ny utredning 1985 ledde till ett nytt system för biltrafiken i centrum och till att fler gator stängdes av för biltrafik. Tidigare var Bangatan utanför Lunds Centralstation kraftigt trafikerad av olika fordon och korsande gångtrafikanter. Från 2015 är gatan bussgata, och övrig fordonstrafik är förbjuden vardagar mellan klockan 15 och 18. Västra Stationstorget, som byggdes i slutet av 1990-talet, på andra sidan stationen har en viss effekt på trafiken. Busstrafik Såväl den lokala busstrafiken som den regionala busstrafiken sköts av Skånetrafiken. För landsortstrafiken finns det gula bussar som går till de flesta orter inom Skåne. Dessa avgår från tre terminaler: centralterminalen är vid järnvägsstationen och ett antal bussar utgår även från Universitetssjukhuset. Malmöbussarna avgår i stort sett från kvarteret Galten, ett litet busstorg bakom Vårfruskolan vid Bankgatan. Spårväg Lund har från december 2020 en spårväg mellan Lund C och ESS. Järnväg Lund är en järnvägsknut, och Lund C är Sveriges tredje största station sett till antalet resenärer. Tåg går från Lund i riktning mot Kävlinge, Eslöv och Malmö. I Lund delar Södra stambanan och Västkustbanan på sig. Lunds centralstation är den järnvägsstation som finns i centrala Lund. Dessutom finns det inom kommunen pågatågsstationer (lokaltågsstationer) vid Gunnesbo och Stångby. Andra numera nerlagda järnvägsstationer inom tätorten var Lunds västra, Lunds östra och Lunds södra. Den senare, vars byggnad finns kvar, var en station som låg utmed Hardebergaspåret. Järnvägen mellan Lund och Malmö öppnades den 1 december 1856 och är den först byggda delsträckan av Södra stambanan. Denna del är en av de två första svenska stambaneprojekten tillsammans med delsträckan Göteborg–Jonsered på Västra stambanan, som öppnade samma år. Förr gick det även en järnväg till Södra Sandby–Revinge–Harlösa på det som i dag kallas Hardebergaspåret, ytterligare en järnväg till Staffanstorp–Klågerup–Svedala–Trelleborg och en, Lund–Bjärreds Järnväg, till Bjärred. Trafiken på dessa linjer är nerlagd och spåren är upprivna, med ett undantag. Spåret mot Trelleborg finns kvar som ett industrispår fram till Tetra Pak och används för godstransport. Cykel Av alla resor inom Lund sker 43% med cykel. Inte minst studenter väljer ofta cykeln. Lunds kommun har sedan 1985 byggt ut cykelvägarna. Industri, näringsliv och forskning Flera forsknings- och utvecklingsföretag har genom åren utvecklats i samspel med universitetet och forskningsbyn Ideon. Några viktiga företag är Tetra Pak, Ericsson Modems, Sony Mobile, Alfa Laval, Gambro, Axis AB och Bibliotekstjänst. Byggandet av forskningsanläggningen European Spallation Source påbörjades 2014. Industrihistoria Bank- och försäkringsväsende Sparbanken i Lund (Gamla Sparbanken) grundades 1831 som Skånes fjärde sparbank. Därefter tillkom Torna, Bara och Harjagers Härads Sparbank år 1848 och Sparbanken för Lunds stad och kringliggande land (Nya Sparbanken) år 1861. Utöver de tre sparbankerna fanns år 1861 fyra andra bankinrättningar i Lund: Skånska hypoteksföreningen (bildad 1836, äldsta hypoteksföreningen i landet), Skånska brandförsäkringsinrättningen (grundad 1828), Skånska städernas brandstodsförening (grundad 1854) och Filialbanken i Lund (grundad 1856). Även Malmöhus läns ränteanstalt, från 1870 kallad Skånska lifränte- och kapitalförsäkringsanstalten hade sitt huvudkontor i Lund. Filialbanken övertogs av Skånes Enskilda Bank år 1865 och blev ett avdelningskontor. År 1878 tillkom avdelningskontor för Kristianstads enskilda bank. Dessa uppgick sedermera i Skandinaviska Kreditaktiebolaget respektive Bankaktiebolaget Södra Sverige. På 1890-talet bildades två banker i Malmö, Sydsvenska kreditaktiebolaget och Skånska handelsbanken. Sydsvenska kredit hade ett kontor i Lund från dess start medan Skånska handelsbanken etablerade sig i Lund 1906. Därefter tillkom kontor för Svenska Lantmännens Bank. Under 1900-talet uppgick dessa banker i Handelsbanken, SEB och Nordea. Bland senare och mer kortlivade etableringar finns Götabanken (öppnad 1983) och Skånes Provinsbank/Danske Bank (öppnad 2001). De tre sparbankerna konkurrerade i ett sekel innan de genom fusioner 1962 och 1971 blev en bank, Lundabygdens Sparbank. Denna bank uppgick senare i Sparbanken Finn (1990) och Sparbanken Öresund (2010), alltjämt med huvudkontor i Lund. 1997–2014 konkurrerade den lokala sparbanken med Föreningssparbanken/Swedbank, men efter bildandet av Sparbanken Skåne år 2014 lämnade Swedbank staden. Kultur, nöjen och media Kulturlivet i Lund präglas mycket av den stora studentpopulationen vid landets största universitet vilken utgör drygt en tredjedel av befolkningen. Staden kandiderade fram till 2009 för att bli en av Europas kulturhuvudstäder 2014 men förlorade i slutändan denna plats till Umeå. Många av studenterna bor i studentrum på exempelvis Sparta, Vildanden, Parentesen eller på studentnationerna i staden. Studentbostäderna hyrs ut av AF Bostäder och stadens nationer. Det finns tretton nationer i Lund: Östgöta, Västgöta, Smålands, Lund, Malmö, Helsingborg-Landskrona, Sydskånska, Kristianstad, Blekingska, Göteborgs, Hallands, Kalmar och Wermlands. Nationerna, förutom Smålands nation, är tillsammans huvudmän för Akademiska Föreningen som utgör navet i Lunds studentliv. Kulturlokaler i Lund är bland andra Konsthallen, Lunds stadsteater (teater), Kulturmejeriet (konserter och teater), Stadshallen (konserter med mera), AF-borgen, Folkparken, Sagohuset (teater), Lilla teatern med flera. Lunds stadskärna bjuder på många caféer. Café Athen på Akademiska Föreningen är ett legendariskt café inom studentvärlden - nyöppnat 2005 efter ett trettioårigt uppehåll. Bland de mer kända kaféerna kan också nämnas Café Ariman, India Däck Bokcafé och Gräddhyllan. I Stadsparken ligger Stadsparkscaféet, som om sommaren arrangerar konserter. I Lund grundlades Lundafilosofin av professor i teoretisk filosofi Hans Larsson. Litteratur och konst Några klassiska författare som har bott i Lund är Esaias Tegnér, Ola Hansson, Axel Lundegård, Anders Österling, Bengt Lidforss, Vilhelm Ekelund och August Strindberg (Strindbergshuset). Av Lunds många poeter kan nämnas Ingemar Leckius, Tommy Olofsson och Göran Sonnevi. På Lunds hospital/S:t Lars sjukhus huserade översättaren av persisk litteratur, särlingen och friherren Eric Hermelin. Förutom stadsbibliotek, universitetsbibliotek och miljöbibliotek har Lund ett stort antal bokförlag, antikvariat och boklådor. Lundaromanen är en egen genre med Fritiof Nilsson Piraten och Frank Hellers Lundaskildringar som förlaga: en utvecklingsroman där den unge studenten upplever livet i Lund, Köpenhamn och ibland också Österlen, varvid han förhoppningsvis mognar som individ. En annan typ av litteratur som utmärker sig för Lund är den som produceras till studentspex, till exempel Djingis Khan och Uarda (som också fått ge namn åt flera gator och bostadsområden). Med lunda-andan brukar avses en blandning av tolerans, skepticism och välformulerad kvickhet som för tankarna till Sam Ask, Sten Broman eller Hans Alfredson, gärna framförd på den lundensiska dialekt som talades av exempelvis Cilla Ingvar. Lund har alltid varit rikt på kulturpersonligheter, som galleristen Jean Sellem, konstprofessorn Oscar Reutersvärd, Hildur Sandberg, Falstaff, fakir (Axel Wallengren), konstnärerna Carl Fredrik Hill och Gösta Adrian-Nilsson (GAN), silversmeden Wiven Nilsson och den abstrakta animationens skapare Viking Eggeling. Lund har också en mängd offentliga skulpturer, statyer och utsmyckningar samt en laglig graffitivägg på Smålands Nation. I Uarda-akademien och Lukasgillet frodas också lundakulturen. De radikala diskussionsklubbarna D.U.G., D.Y.G. och Clarté brukar nämnas i den intellektuella traditionens sammanhang. Lund har tidvis haft en mycket aktiv teaterscen, och Karnevalen har varit en grogrund också för komiska talanger. Lund är en ort med många Bokförlag. I början av 2012 fanns 32 branschregistrerade förlag i Lund, vilket gjorde den till den förlagstätaste svenska kommunen efter Stockholm räknat utifrån förlag per invånare. Lundakarnevalen Vart fjärde år anordnas Lundakarnevalen i Lund av studenterna vid Lunds universitet genom Lunds universitets studentkårer. Den hålls främst i parken Lundagård i centrala staden. Den första karnevalen sägs ha hållits 1849, dock var karnevalsfrekvensen både högre och ojämnare de första åren. Den senaste karnevalen var Imaginalkarnevalen i maj 2018. En mängd kända svenska komiker har gjort sina första lärospån i Lundakarnevalen. Museer Kulturen ligger bredvid Lundagård och har både permanenta utomhusutställningar, flera äldre byggnader och inomhusutställningar. Till Kulturen hör även Drottens museum samt Tegnérmuseet, inrymt i de bevarade delarna av Esaias Tegnérs bostadshus vid Stora Gråbrödersgatan. Det sistnämnda är Sveriges äldsta författarmuseum (inrättat 1862). Statliga museer finns i Lund inom ramen för universitetet. Till de mest kända hör Historiska museet (där även domkyrkomuseet samt forn- och medeltidsutställningar ingår), Skissernas museum (skisser till "monumentalkonst och konst i offentlig miljö") som är det enda i sitt slag i världen. Zoologiska museet, vars omfattande utställningar hade både naturvetenskapligt och kulturhistoriskt värde är sedan juni 2011 nedlagt. Delar av samlingarna kommer fortsatt finnas tillgängliga för forskning men ej förmedlas till allmänheten. Vid Mårtenstorget finns Konsthallen, Konstföreningen Aura i Krognoshuset. I Akademiska Föreningens källare finns det studenthistoriska AFs Arkiv & Studentmuseum. I privatdrift finns ett posthistoriskt museum och fanns tidigare även ett glas- och porslinsmuseum. Musik Lund är en av Sveriges körtätaste städer med många körer på hög internationell nivå. Bland dessa räknas bland annat Lunds Studentsångförening, Lunds vokalensemble, Lunds Kammarkör och Svanholm Singers. Sedan 2006 anordnas vartannat år Lund Choral Festival. Dansk-svensk visfestival arrangeras i augusti varje sommar sedan 2002. Det är en visfestival med syfte att bli mötesplats för det gemensamma nordiska kulturarvet visan och arrangeras av Kulturföreningen K-märkt. Kulturmejeriet är sedan mitten av 1980-talet en viktig referenspunkt för rockmusik, konserter och nya band. Bland många välkända musiker med anknytning till Lund kan nämnas, Axwell, Kal P. Dal, Peps Persson, Timbuktu, Chords, The Radio Dept., Peter Puders, The Sinners, Professor P, Amanda Jenssen och Måns Zelmerlöw. Större artister hade tidigare vanligen sina spelningar på anrika Olympen i norra Lund, men denna arena är numera nerlagd till förmån för Färs och Frosta Sparbank Arena som ligger mellan stadsparken och Klostergården. Bland klassiska orkestrar kan nämnas Lunds Stadsorkester, Akademiska Kapellet och Lunds Nya Kammarorkester. Två orkestrar som mer sysslar med spex och studentunderhållning av olika slag är Alte Kamereren och Bleckhornen. De deltar, liksom många inbjudna studentorkestrar utifrån, i karnevalen som hålls vart fjärde år. Dans Lund är säte för ett flertal föreningar och skolor som bedriver dansundervisning och arrangerar dansarrangemang. Fyra av skolorna i tango, salsa och swing samarbetar om den årliga Dansfesten i januari, där det på Mejeriet under en kväll erbjuds möjlighet att växla mellan dessa tre pardanser. Många dansföreningar är knutna till stadens olika studieförbund, som också arrangerar danskurser i egen regi. Teater Som exempel på teatrar och föreningar i Lund kan nämnas Lilla teatern, Lunds Stadsteater, Månteatern, Teater Sagohuset och Lunds Studentteater. Lundaspexarna är Sveriges mest kända spexensemble och lockar varje vår och höst tusentals åskådare till sina föreställningar i Akademiska Föreningens stora sal. Bland rikskända personer som börjat sin karriär i Lundaspexarna kan nämnas Hans Alfredson, Stellan Sundahl, Johan Wester och Anders Jansson. De bägge sistnämnda medverkade våren 2012 till att skapa ett flexibelt teaterrum i Färs & Frosta Sparbank Arena som gett Lund ytterligare en teatersalong med kapacitet på 1400 personer. Media I Lund har tidigare utgivits två sexdagars tidningar – Lunds Dagblad och Folkets Tidning. Efter att dessa lagts ner är Lund Sveriges största tätort utan dagstidningsutgivning. Istället är Malmötidningen Sydsvenskan (oberoende liberal) största dagstidning i staden, men även Skånska Dagbladet hade redaktion i Lund fram till slutet av 2011. Annonsbladet Lundaliv finns sedan 1990 och utkommer med åtta nummer om året. På gatorna kan Skåneupplagan av gratistidningarna Metro och City Malmö/Lund hämtas ur på torg och trottoarer uppställda behållare. Lunds lokala TV-kanal heter Steve och är liksom Radio AF en studentkanal. Båda dessa etermedier drivs som utskott inom Akademiska Föreningen och är huvudsakligen gjorda av och för studenter. Lund skall bevakas av SVT genom Sydnytt och Sveriges Radio genom Radio Malmöhus. Trossamfund och kyrkor De äldsta lämningarna efter kristna kyrkor i Lund är från stavkyrkorna Sankt Drottens, Sankta Marias och Sankt Clemens, daterade kring sekelskiftet 1000. Historiskt har Lund 1104-1537 varit säte för ärkebiskopen i Lund. I och med detta byggdes ett stort antal kyrkor och kloster i staden under 1100- och 1200-talet. Som mest fanns det 27 kyrkor i Lund. Med reformationen 1536 revs nästan alla kyrkor och kloster. De enda medeltida kyrkorna som överlevde var Domkyrkan och Sankt Peters Klosters kyrka. Av de rivna medeltidskyrkorna är ruinerna av Drottens kyrka – troligen stadens första stenkyrka – väl utgrävda och utgör i dag ett underjordiskt museum tillhörigt Kulturen. Förr omfattades staden Lund av en församling, Lunds stadsförsamling. Denna slogs år 1944 ihop med Lunds landsförsamling som blev Lunds domkyrkoförsamling. Sedan dess har Lund utökats i flera etapper. Nuförtiden är tätorten en del av följande församlingar: Helgeands församling Lunds Allhelgonaförsamling Lunds domkyrkoförsamling Norra Nöbbelövs församling Lunds östra stadsförsamling Sankt Peters Klosters församling Inom Lunds tätort ligger i dag följande kyrkor tillhöriga Svenska kyrkan: Helgeandskyrkan Lunds Allhelgonakyrka Lunds domkyrka Norra Nöbbelövs kyrka Sankt Hans kyrka Sankt Knuts kyrka Sankt Laurentii kyrka Sankt Peters Klosters kyrka Maria Magdalena kyrka Bosebo kyrka (museikyrka på Kulturen; används dock för gudstjänster och bröllop) Enbart Klosterkyrkan och Norra Nöbbelövs kyrka har Kyrkogård. Dessutom finns två andra begravningsplatser i tätorten, Norra kyrkogården och Östra kyrkogården. En nyare begravningsplats finns cirka fyra kilometer norr om stadens centrum, Fredentorps kyrkogård, invigd 1985. Förutom Svenska kyrkan finns bland annat den katolska Sankt Thomas kyrka, tillhörig Sankt Thomas av Aquino församling, den Ortodoxa Sankta Marias Kyrka, samt Västerkyrkan, tillhörig Svenska missionskyrkan. Också Baptistkyrkan, Dominikanorden, Evangeliska fosterlandsstiftelsen, Evangeliska Frikyrkan, Evangelisk Luthersk Mission - Bibeltrogna Vänner, Jehovas vittnen, Missionsprovinsen, Mormonkyrkan (Jesu Kristi kyrka av sista dagars heliga) och Pingstkyrkan är representerade i Lund. Sport De två främsta fotbollsklubbarna i Lund är Torns IF och Lunds BK, båda lagen spelar till vardags i Division 1 Södra. Lunds BK har genom åren haft många duktiga spelare, som till exempel Nils-Åke Sandell och Martin Dahlin, som har spelat i Lunds BK som moderklubb och som fick Guldbollen 1993. Han var en av Sveriges mest kända fotbollsspelare. Dessutom Roger Ljung som kom till Lunds BK som ung. I basketen har Lund två lag, LUGI och IK Eos. Eos spelar i söderettan och har en egen hall som heter Eoshallen. Lunds Volleybollklubb har dam- och herrlag i elitserien. Föreningar: Fotboll: Lunds BK, Torns IF, Lunds BoIS, Lunds FF m.fl. Golf: Lunds Akademiska GK och Värpinge GK Innebandy: IBK Finn, LUGI Basket: LUGI, IK Eos, Värpinge IF Ishockey: Lund Giants HC Bordtennis och Friidrott: IFK Lund Handboll: H43 Lund, LUGI, KFUM Lundagård (i Sparbanken Skåne Arena) Volleyboll: Lunds VK Rugby: Lugi RK Simning: Sk Poseidon Handbollsstaden Lund I Lund har LUGI en handbollsförening som vann SM-guld 1980; LUGI handboll spelar i Elitserien i handboll både på dam- och herrsidan. Lunds andra klubb H43 Lund gick i konkurs 2014. Lund har dessutom en framgångsrik ungdomsförening, KFUM Lundagård, som i första hand är verksam på Gunnesbo (nordvästra Lund). Lundagårds damlag har spelat i näst högsta serien damallsvenskan. Varje år den 26-30 december spelas Lundaspelen i handboll. Det är en av världens största inomhushandbollsturneringar för ungdomslag och arrangeras av LUGI handboll. Lundaspelen i basket arrangeras då av EOS. Anläggningar I kommunen finns ett tjugotal stora hallar. Bollhuset, Tornahallen, Eoshallen, Lunds Idrottshall och Victoriastadion är de stora publika hallarna. Bollhuset, Idrottshallen och Victoriastadion ägs av kommunen, medan Eoshallen drivs av föreningen IK Eos och Tornahallen i Stångby drivs av föreningen Torns IF. Dessutom har en ny arena byggts i närheten av den nuvarande Idrottshallen. Den blev färdig i september 2008 och kallas Sparbanken Skåne Arena. Bland annat spelar LUGI sina hemmamatcher i Elitserien här. De två stora idrottsplatserna är Centrala IP och Klostergårdens IP. Demografi Lunds befolkning fördelad efter stadsdel med differens mellan 2008 och 2012 visas nedan. Här räknas även Torns glesbygd med, det vill säga området norr om Lund upp till gränsen mot Kävlinge kommun. Se även Lista över fornlämningar i Lund (för omfattning av detta område, se sockenkoden för Lunds stad) Lunds universitet Bevaringsprogram Lund Lista över byggnader och platser i Lund Lista över skulpturer i Lunds kommun Lista över personer med anknytning till Lund Fråga Lund Slaget vid Lund Karl XII-firande i Lund Bokcaféer i Lund Bombningarna av Malmö och Lund Studentupploppet i Lund 1793 Referenser Noter Vidare läsning Ragnar Blomqvist: Lunds Historia. del 1 [1951] del 2 [1978]. Student i Lund 1900-1979, 8 delar. B Forsberg 1957/Studentlitteratur 1990. Hagblom, Kurt: Lundabor. Lund 1986. Meurling, Patrick: Veckans Lundensare. Grand Hotel 1999. Ingers, Ingemar: Lundensisk slang samt akademiskt vardagsspråk i Lund. Ekstrand 1977. Jacobson, Staffan: Dialog om frihet. Radikal Distribution, Malmö/Lund 2001. Löfström, Thomas: Kring Lund. Liber 1979. Uarda-Akademiens Ordbok. Lund 1989. Palmborg, Nils: Gamla Lund i Per Bagges bilder. N&K 1976. Salomon|Blomqvist: Det röda Lund. Lund 1998. GAN: Syntes av en stad (Katalog). Lunds Konsthall 1990. Axel Wallengren: Falstaff Fakirs Vitterlek. Gebers 1957. Fritiof Nilsson Piraten: Tre Terminer. 1943. Frank Heller: Lund - språngbrädan till kontinenten och andra berättelser. Settern 1986. Sture Johannesson: Counterclockwise Circumambulation. (Katalog) Lunds Konsthall 2004. Lunds Konsthall 50 år. Fem chefer skriver. Lund 2007. Brink-Pinto/Pries: Trettionde november : kampen om Lund 1985-2008. Externa länkar Konst&Politik: Några namn i Lunds konsthistoria Tätorter i Sverige Orter i Lunds kommun Orter i Staffanstorps kommun Orter i Öresundsregionen


text: Land kan syfta på: Land – ett landområde som utgör, eller har utgjort, en självständig eller självstyrande politisk enhet Fastland – en landmassa som inom ett större avstånd inte omges av vatten på alla sidor Land (tidskrift) – veckotidning som främst berör ämnen med anknytning till livet på landsbygden Land Lantbruk – en affärstidning Land (Oppland) – ett område i Oppland, Norge -land – ett ortnamnsefterled Landet – ett område med lantlig bebyggelse, se landsbygd Landet utom huvudstaden – allt som inte är huvudstadsområdet, se landsorten Se även Sveriges landsdelar Pedosfären Rike Stat


text: Landskap är geografiska områden som vanligen bygger på en äldre politisk indelning och är grundad på kulturella och geografiska särdrag som många människor starkt identifierar sig med än i dag. Därför lever landskapen kvar i bland annat ortnamn, dialekter, folkdräkter samt gamla traditioner av olika slag, och varje landskap har sina egna landskapssymboler. I många länder lever en gammal indelning kvar även om det finns betydande skillnader mellan historiska landskap och nuvarande formell indelning. Finland I Finland finns 9 historiska landskap (10 om man räknar med den del av det äldre Västerbotten som låg öster om Torne älv), men i samband med reformen av landets områdesindelning år 1998 infördes en ny form av sekundärkommun, som också kallas landskap. Det finns 20 sådana nya landskap och i Finland är det numera i regel dem man menar när man talar om landskap. Frankrike I Frankrike användes provinser, ofta baserade på äldre hertigdömen och liknande, som administrativ indelning fram till revolutionen 1789. De moderna regionerna bygger ofta på provinserna. Kroatien I Kroatien är Dalmatien, Istrien och Slavonien historiska landskap. Landskapen har ingen administrativ betydelse men används ofta i till exempel turistmarknadsföring. Norge I Norge har man starkare regional makt, men de historiska landskapen används inte mer. De går tillbaka på järnåldern. Den nuvarande indelningen i fylken är en dansk konstruktion från 1600-talet. De kallades amt (danskt ord) och bytte namn till fylken 1919. Sverige I Sverige har landskapen sedan 1600-talet inte längre någon politisk eller administrativ betydelse. Sådana uppgifter sköts med indelning i län. De har dock en officiell användning, som hertigdömen för medlemmar i kungafamiljen. Landskapen används också till exempel vid turistmarknadsföring, i idrottsverksamhet och inom historisk forskning. Trots att landskapen saknar administrativ betydelse har deras gränser inte varit helt stabila. Bland annat bildades Norrbotten ur den del av Västerbotten som hörde till Norrbottens län. Tjeckien I Tjeckien är Böhmen, Mähren och Schlesien historiska landskap. Tyskland I Tyskland finns många äldre historiska beteckningar på regioner som ursprungligen varit självständiga politiska enheter, då landets politiska gränser kraftigt förändrats genom historien. Dessa förknippas ofta med en stark regional identitet, eftersom Tyskland som stat skapades först 1871, inom sina nuvarande gränser först 1990. Som exempel kan nämnas Mark Brandenburg, Franken, Holstein, Mecklenburg, Pfalz, Pommern och Schwaben. Vissa av dessa namn lever kvar genom den moderna indelningen i förbundsländer, som oftast följer andra administrativa gränser än de historiska. Övriga Landskap i Estland Landskap i Lettland Se även Landskapslagar Lagman Landsting (historiskt) Landskapsvapen Svenska landskapssymboler Finländska landskapssymboler Socken Regeringsform