text: Till år 2020 bedöms ett miljökvalitetsmål vara nära att nås. Elva bedöms inte vara möjliga att nå. Miljökvalitetsmålen för klimat, ozonskiktet och strålmiljö bedöms enbart på nationell nivå. Tyvärr bedöms inget miljökvalitetsmål att kunna uppnås i Blekinge till 2020. Hav i balans samt levande kust och skärgård Övergödning, miljögifter, fiske och exploatering påverkar det marina ekosystemet, ofta på ett storskaligt och gränsöverskridande sätt. Flera allvarliga störningar är svåra att koppla till någon speciell mänsklig påverkan. Resultat Få av preciseringarna har en stabil eller positiv utveckling. Huvudorsakerna är övergödning, svaga fiskbestånd och miljögifter. God miljöstatus Länsstyrelsen har ännu inte gjort någon bedömning av miljöstatusen enligt havsmiljöförordningen. Remissversionen av den nationella bedömningen visar att havets miljöstatus inte är god (God Havsmiljö 2020) God ekologisk status Till följd av övergödning har ingen av Blekinges kustvattenförekomster god ekologisk status. Ingen tydlig förändring har skett under 2012. Trots vidtagna åtgärder är transporterna till havet fortsatt höga och tenderar att öka. Mer information finns under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Ekosystemtjänster Värden som till exempel rekreation och fiske har skadats av minskande fiskbestånd och algblomningar. Länsstyrelsen har under året undersökt behov och möjligheter att införa fiskerestriktioner för att stärka bestånden av abborre, gädda och sik (Fredade lekområden). Vidare diskussioner kommer att föras med berörda parter. Grunda kustnära miljöer Längs Blekingekusten finns gott om grunda miljöer med ett rikt växt- och djurliv. Viktiga funktioner, som fiskbeståndens reproduktion upprätthålls längs sydkusten. Längs länets ostkust kvarstår rekryteringsstörningarna för abborre och gädda även under 2012. Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation Länsstyrelsen har ännu inte gjort någon bedömning av gynnsam bevarandestatus eller genetisk variation i de marina områdena. Hotade arter och återställda livsmiljöer Flera arter, bland annat ål, havsörn och skräntärna anses hotade. Åtgärder har under 2012 genomförts för att gynna skräntärna. Genom en webbkamera observerades gråtrutar i utkanten av skräntärnekolonin på Båtaskär. Tärnungar är ett enkelt byte för gråtrut, och därför genomfördes jakt på trutungar under sommaren. Det bedrivs även minkjakt på Båtaskär och Torhamns udde eftersom mink äter tärnornas ägg och ungar. Åtminstone 15 skräntärneungar blev flygfärdiga och klarade sig sannolikt i år. Det är första gången på flera år häckningarna på Båtaskär resulterat i flygfärdiga ungar. Ejdern har minskat kraftigt i Östersjön sedan början av 90-talet (Varför minskar ejdern?). Trenden för häckande par på Utklippan är uppåtgående sedan några år tillbaka, men utvecklingen på längre sikt är osäker. Populationerna av säl är stabila eller ökande. Däremot tycks tumlaren vara på gränsen till utrotning i Östersjön och i det närmaste försvunnen från Blekingekusten (Naturhistoriska riksmuseet). Ett mindre grundområde har skapats vid Garnanäs i Ronneby kommun, för att tjäna som lek- och uppväxtlokal för bland annat gädda. Länsstyrelsen arbetar även med att återställa torrlagda havsvikar. Främmande arter och genotyper Den svartmunnade smörbulten har etablerat sig i Blekinge, med en reproducerande population i Karlskronaområdet (Svartmunnad smörbult i svenska kustområden). Det finns behov av att följa upp etableringens effekter. Genetiskt modifierade organismer Information saknas. Bevarade natur- och kulturmiljövärden Marina inventeringar har genomförts under 2012 vid Sternö i Karlshamns kommun och i Bräkne-Hoby skärgård i Ronneby kommun, som underlag för eventuella marina naturreservat. Antalet yrkesfiskare i länet fortsätter att minska (indikator Yrkesfiskare). Ett levande kustnära yrkesfiske är nödvändigt för att kustens kulturmiljövärden ska kunna tas tillvara i ett långsiktigt perspektiv. Förbud mot krokfiske efter lax i södra Östersjön har försvårat möjligheterna till försörjning för yrkesfiskare i Blekinge. Målsättningen att stärka småskaligt kustfiske syns tyvärr inte i fiskeförvaltningen. I stället har storskaligt fiske blivit norm i regleringen av fisket. Detta märks framför allt genom att antalet arter som varje fiskare får fiska, blir allt färre liksom de redskap som fiskaren får använda. Medan ett lokalt kustfiske alltid har varit beroende av att kunna växla mellan olika fisken alltefter tillgång och prisbild. När flexibiliteten i fisket försvinner så försvinner också möjligheten att försörja sig för det lokala kustfisket. Kulturlämningar under vatten Under 2012 har ett samarbetsprojekt påbörjats mellan Länsstyrelsen i Blekinge, Södertörns högskola och Stockholms universitet om metoder för lokalisering av stenålderslandskap under vatten. Statusbedömning av några vikingatida/medeltida spärranordningar kommer att genomföras i år. Spärranordningarna består av nedslagna pålar som har spärrat av viktiga farleder. Mycket lite är känt om hur lämningarna påverkas av yttre faktorer som exempelvis fysisk planering, fiske, båttrafik, dykning med mera. Friluftsliv och buller Länsstyrelsen ser över behovet av utökat strandskydd. En stor etablering av havsbaserad vindkraft planeras i västra Blekinge, vilken av många ses som ett hot mot friluftsliv och upplevelsevärden. Analys och bedömning Miljökvalitetsmålet kommer inte att nås till 2020. Det krävs omfattande åtgärder i samverkan med samtliga länder som har en påverkan på Östersjön. Flera allvarliga problem som har stor betydelse för miljön i Blekinges kustvatten har inte ännu förklarats eller kopplats till någon specifik mänsklig påverkan. Till dessa problem kan räknas rekryteringsstörningarna för abborre och gädda längs länets ostkust, den omfattande och allvarliga fågeldöden, effekter av miljögifter i fisk och en dramatisk minskning av blåstången i mitten av 90-talet. Mer forskning, understödd av data från miljöövervakningen, behövs för att kunna peka på orsakssamband och möjliga åtgärder. De myndigheter som har ansvaret för den marina miljön saknar ofta befogenheter och resurser för att vidta tillräckliga åtgärder. Vid tillämpning av miljökvalitetsnormer för kustvatten vid tillståndsärenden eller omprövningar kan en enskild verksamhet sakna mätbar effekt på vattenkvaliteten på grund av god omblandning och utspädning, trots att verksamheten medför utsläpp av betydande storlek. Miljöproblemens storskaliga och gränsöverskridande karaktär gör att beslut på politisk nivå och inom en mängd olika samhällssektorer krävs för att vända utvecklingen. En minskning av anslagen till vattenförvaltning och Lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) kommer att minska möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet. Hav i balans och levande kust och skärgård i Blekinge län Indikatorer som följer upp målet


source: fineweb

text: Torvdebatten Torv och miljön Torv är ett mycket bra alternativ till olja, kol och andra fossila bränslen som tillför koldioxid till kretsloppet. En stor fördel med torv är att det finns här och nu i riklig mängd. När torvproduktionen är över på en torvtäkt ska den efterbehandlas. Oftast väljs återställning till våtmark, skogsmark eller jordbruksmark. Det vanligaste är återställning till våtmark eftersom bristen på våtmarker har uppmärksammats alltmer under senare år. Flera färdigproducerade mossar har framgångsrikt ställts om till våtmark vilket lett till förbättrad miljö och en större artrikedom, både vad gäller flora och fauna. Neovas röst i torvdebatten Vi i ett land som har större energitillgångar i form av torv än vad Norge har olja i Nordsjön - och så använder vi dem knappt. I stället importerar vi olja och andra fossila bränslen för åtskilliga miljarder varje år. En stor del av de pengarna kunde i stället ha skapat jobb, förbättrat miljön och gjort väldigt mycket nytta om de i stället hade stannat inom landet. Var finns logiken i det här? Olja bildas under flera hundra miljoner år och klassas av EU som ”fossilt bränsle”. Trä återbildas på upp till 100 år och klassas som ”biobränsle”. En torvtäkt (cirka 2,5 meter djup) återbildas på ett par tusen år, men ändå klassas torv som ”fossilt bränsle”. Vi har mer än vi behöver Torv är ett bra bränsle. Det består av döda blommor och växter som förmultnat under fuktiga förhållanden - och vi har extremt mycket torv. 25 procent av landets yta består nämligen av torvmark. Ändå svarar torven bara för en procent av landets energi. Trots att det skulle kunna vara väldigt mycket mer, eftersom det hela tiden bildas ny torv. I dag är återväxten mångfaldigt större än vad vi förbrukar. Mer energi och mindre koldioxid - samtidigt! En stor del av torven finns i mark som är dikad sedan tidigare. Dessa torvmarker läcker ut koldioxid oavsett om man använder den eller inte. Faktum är att de läcker ut lika mycket växthusgaser som hälften av Sveriges alla bilar och lastbilar, varje år. Genom att bara skörda torv på redan utdikad mark minskar vi koldioxidläckaget – och får massvis av energi på kuppen. Varför använder vi inte mer? Problemet med torv är att folk inte är överens om vad det är. De flesta svenska politiker ser det som ett biobränsle. EU:s politiker menar däremot att torv är ett fossilt bränsle, vilket i sin tur FN:s klimatpanel inte håller med om. Att EU klassar torv som fossil energi i stället för bioenergi innebär att svenska värme- och kraftvärmeverk måste köpa utsläppsrätter. Då blir det dyrare och osäkrare för dem att använda torv, då kan man lika gärna använda olja. Och så har vi tagit två steg tillbaka igen.


text: Smartphones - Publicerad 2012-02-26 14:30 Skriven av Jacob Hugosson Acer är knappast kända för smartphones, men deras CloudMobile fick stor uppmärksamhet i media när den avslöjades. Nu ska fler detaljer om deras nya smartphone ha dykt upp, och det som vi tycker står ut med just den här modellen är att den ska skeppas med en omodifierad version av Android 4.0. Det ser ut som att Acer CloudMobile blir en av få enheter på marknaden som ska skeppas med Android 4.0, Ice Cream Sandwich utan ett egenutvecklat gränssnitt från tillverkaren. Det här kan ses som en fördel, då Android Communityn ofta spenderar mycket tid på ROM:s för att få en så gott som ren installation. Vi kan även begrava nyheten om att Acer CloudMobile skulle bli först ut på marknaden med Android 4.1. Förutom detta utrustas CloudMobile med en 4,3-tumsskärm med upplösningen 1 280 x 800, något som kan jämföras med 1 280 x 720 som skeppas med stora delar av de smartphones som finns i det högre segmentet. Vi hittar också en 8 megapixelkamera och en ännu okänd tvåkärnig systemprocessor. Med tanke på att modellen sägs stödja endast HSPA+, låter det tyvärr som att det inte är Qualcomms senaste MSM8960 som kommer användas. CloudMobile är även lite tjockare än många andra telefoner med sina 9,9 millimeter. Precis som namnet antyder kommer modellen att lägga fokus på molnet: att man lagrar allt från dokument till film och musik i molnet, som man sedan kan spela upp eller använda på samtliga enheter med tillgång till samma moln. Tjänsten ska lanseras under årets andra kvartal i Kina och Nordamerika, medan övriga delar av världen får vänta till årets fjärde kvartal. När modellen lanseras är ännu oklart, likaså vilket prissegment Acer har riktat in sig på. Den ska redan ha vunnit en utmärkelse för sin design, även om vi kan tycka att modellen i sig inte gör mycket för att stå ut från mängden. Källa: Phandroid


text: Skip To Content Historia Om London's Aldasta Restaurang Och Dess Privata Matsalar Samma ar som Napoleon paborjade sitt falttag i Egypten lovade Thomas Rule sin fortvivlade familj att han skulle saga farval till sitt oberakneliga forflutna och stadga sig. Strax dar efter oppnade han en ostronbar i Covent garden. Till sin familjs stora forvaning visade sig foretaget inte bara bli framgangsrikt utan aven varaktigt. samtida forfattare lovsjong snart Rules porter, pajer och ostron samt kommenterade de snobbar, overlagsna genier och rumlare som utgjorde dess klientel. Rules; London's aldsta restaurang och en av de mest beromda i varlden blomstar fortfarande. Under alla dess 210 ar (styrda av nio monarker) har restaurangen endast agts av tre familjer. Strax fore forsta varldskriget hade Charles Rule, en attling till grundaren, tankarna pa att flytta till Paris. Av en ren tillfallighet motte han Tom Bell, en brittisk medborgare som agde en restaurang i Paris vid namn Alhambra, och de tva mannen bestamde sig for att byta foretag. Under kriget var Tom Bell officer i det kungliga flygforbandet och han lamnade Rules huvdservitor som hade tjanstgjort hos Charles Rule i mange ar att driva restaurangen. 1984 salde Tom Bell's dotter Rules till dess nuvarande agare, John Mayhew. Rules har idag over 150 sittplatser i de tre vaningarna 100 anstallda och serverar i genomsnitt 350 personer om dagen vilket innebar ca 125,000 personer per ar. Rules serverar traditionell engelsk mat nar den ar som bast och till ett overkomligt pris. Specialiteterna utgors av klassiskt vilt, ostron, pajer och puddingar. Rules har lyckan att aga en egendom i High Pennines "England's sista vildmark" kan utfora sin egen kvalitetskontroll samt bestamma hur villebraden skall behandlas. Ett Stjarnupplyst Forflutet Genom dess langa historia har Rules bord altid varit fulla av forfattare, artister, jurister, journalister och skadespelare. Restaurangen har ofta besokts av stora litterara talanger sasom Charles Dickens, William makepeace Thackeray, John galsworthy och H.G.Wells. Rules har ochsa beskrivits i noveller av Rosamund Lehmann, Evelyn waugh, Graham Greene, John Le Carre, Dick Francis, penelope Lively och Claire Rayner. Skadespelarna och skadespelerskorna som har passerat Rules utgor en legion. Genom artiondena har Rules varit ett inofficiellt "gront rum" for underhallningsvarlden representerad av henry Irving till Laurence Olivier och den engelska scenhistorien smyckar vaggarna. Filmindustrin har ocksa bidragit med en fornamliga lista av besokare sasom Buster Keaton, Charles laughton, Clark gable, charlie Chaplin och John Barrymore. Det forflutna lever kvar pa Rules och kan beskadas pa vaggarna runt omkring Dig bokstavligen fangat i hundratals ritningar, malningar och teckningar. John betjeman davarande hovskald beskrev bottenvaningens interior som unik och oersattbar och som en del av London's litteratur och teaterliv. Private Matsalar Dessa historiska rum kan reserveras for bade lunch och kvallsbruk och for alla slags privata evenemang sasom mottagningar, supeer t ex fore eller efter ett teaterbesok och for moten. John Betjeman Rum for sallskap pa upp till 10 personer Graham Greene Rum for sallskap pa upp till 18 personer Graham Greene, en frivillig landsflykting fah England som tillbringade en stor del av sitt liv i sodra Frankrike valde att fira sina fodelsedagar i den mest brittiska av miljoer namligen Rules. Han forvissade sig om att besoka restaurangen varje gang han atervande till London och restaurangen finns omskriven i mange av hans bocker t ex i "The End of the Affair". Brev fran Graham Greene rum och vittnar om Rules langa och lyckliga forbindelse med den man som allmant ansetts vara den mest betydande engelskaforfattaren under 1900-talet. Ingen dyr hyra - och vi forsoker alltid att ackommoder er aven vid kort noms. VILTGUIDE..VILT AR BRA FOR DIG I dagens halsomedvetna klimat ansese vilt allt mer vara att alternativ till de intensivt uppfodda tamdjuren som fullmatats med antibiotika. De vilda djuren lever ett magert halsosamt och fritt kringstrovande liv vilket ger en lag fett och kolesterolhalt. De flesta villebraden har en fetthalt pa 5-7% medan lammets fetthalt uppgar till 25% och ett stycke prima biff kan innehalla hela 45% fett. Nar du ater vilt tillsammans med t ex en gronsakspure pa Rules intar du en maltid som inte bara ar lag i fett och kolesterolhalt utan ocksa rik pa fiber och protein. Kott fran vilt erbjuder fina och varierande smaker vilka reflekterar den foda som djuren ater medan tamdjur och burhons har en ganska srag arom. Eftersom Rules har egna jaktmarker kan restaurangen utfora sin egen kvalitetskontroll och bestamma hur villebraden skall behandlas t ex hur lange de skall hangas eller rokas innan de serveras pa restaurangen. Genom att roka det vilda kottet over ekflis kan Rules erbjuda vilt med t ex inlagd frukt aret runt tillagat efter recept av hushallerskan pa Rules egendom. Vilt betraktades en gang som mat for lagadeln men erbjuds nu som ett halsosamt alternativ till alla besokare pa Rules. KLASSISK KOKKONST FOR VILT RIPA Den roda ripan finns endast pa storbritanniens hedar. Ripan lever pa ljung vilket ger den mycket rika och delikata viltsmaken. Slaktingar i ripfamiljen ar: blackcock (orre), kaperkaille (tjader) och Ptarmigan (fjallripa). RAPPHONA Den grabenade rapphonan ar typisk for storbritannien och norra Europa och manga menar att den har battre arom an den vanligare rodbenade rapphonan. Rapphonan ar den vilda fagel som har den finaste smaken och som darfor rekommenderas till personer som inte en ar fortjusta i den mer utpraglade viltsmaken. FASAN Fasanen har en behagligt mild viltsmak och lite fett, speciellt tidigt pa sasongen, vilket ger farre kalorier. Den ar ett underbart alternativ till de andlosa kycklingratterna som ofta erbjuds BACKASIN Backasinen ar en liten langnabbad fagel med en smak liknande skogssvamp. Den ar vanlig i hela storbritannien och lever i trask, mossar och pa fuktiga betesmarker. Den anses vara en stor delikatess och ger upphov till manga valsmakande ratter. KVICKAND Kvickanden ar en vacker liten and som ar bast kokt och som har en delikat viltsmak. Den ar sarskilt god runt jul. RADJUR OCH HJORT Man har atit radjur och hjort i storbritannien sedan romartiden. Red Deer ar en skotsk hjort medan Roe Deer ar ett engelskt radjur med ljusare kott. Radjuret har den basta smaken och konsistensen och ar pa alla satt overlagset andra arter. Ungdjur dvs yngre an tva a har en extremt lag fetthalt (under 7%) av vilket det mesta ar fleromattat. Detta skall jamforas med oxkott som har en generell fetthalt pa ca 20% och lammkott med en fetthalt pa ca 25% proteinhalten (33%) ar hog. Radjuret och hjorten ar pa grund av den laga fett och kolesterolhalt en valdigt bra ur halso och naringssynpunkt. MORKULLA Morkullan ar en medelstor vadare med lang och rak nabb. Den foredrar fuktig skogsmark med lag vaxtlighet och ar vanlig i hela England. En ratt gjord pa morkulla ar en ratt for en kung. Backasin och morkulla ar valdigt sallsynta hos vilthandlare och ar ocksa hogt prissatta bland jagare. VILDAND Den vanligaste av vildanderna ar grasanden. Grasanden vilar pa strandkanter under dagarna och flyger till insjoar pa natterna for att soka foda. Smaken ar jordaktig och f aglarna ar magra (inte feta som tamanderna). KANIN OCH HARE. Kanin var en gang en hogt prisad delikatass uppfodd for den rike mannens bord. Vildkaninen ar mindre an den tama kaninen och har en mild viltsmak. Den ar mager, nastan fettfri och innehaller inte nagra tillvaxtbeframjande kemikalier eller mattillsatser. Kaninen har samma fordelar som kycklingen men utan de problem som foljer med massproducerand industrimat. haren ar betydligt storre med mokt kott och en mer utpraglad viltsmak. FISK VILD LAX Aven om kvaliteten pa den odlade laxen stadigt forbattras kan den vara mycket oljig. En vild fisk som har simmat i Atlanten har rejala muskler, mindre fett och har fatt en varierad och naturlig kost. Fargen ar ljusrosa och kottet har en mer utpraglad smak. VILD HAVSFORELL Den vilda havsforellen ar beslaktad med backforellen men lever i haver och har pga av sin skaldjursdiet ett fast rosa kott. Manga gourmeer anser att fisken har en overlagsen smak jamfort med laxen. Lagg marke till att en odlad forell som har vaxt till ratt storlek ar rod i kottet pga att den har fatt paprika i sin foda. KRAFTOR FRAN LARTINGTON HIGH LAKE PA RULES RGENDOM KRAFTOR Ett farskvattens skaldjur som kan beskrivas som en liten hummer. Under de forsta aret byter dom skal sjutton till arton ganger och ar darfor atbar redan vid tva till tre ars alder. Att fanga kraftor pa manljusa sommar natter vid Lartington High Lake ar varje kraftfiskares drom. For mig ar kraftor mer an ett skaldjur, det ar nagot speciellt; ett vardefullt minne som assosieras med rent klart vatten. och inte att forglomma aven en trott gammal man blir mer vital om du ger honom kraftor fran Lartington.


text: SGDF Stockholms Golfförbund (SGDF) är en självständig ideell organisation som är verksamma inom SGDFs geografiska verksamhetsområde och som är medlemmar i Svenska Golfförbundet. Golfspelarna inom Stockholms Golfförbund är i sin tur medlem i en av SGDFs medlemsklubbar. SGDF har två uppgifter, dels att vara klubbarnas organisation för gemensamma uppgifter och en demokratisk kanal gentemot SGF, dels att upprätthålla de av förbundsmötet fastställda principerna och regelverket för golfklubbarna och deras medlemmar


text: Välja rum Antal personer stämmer ej överrens med ditt val! Bekräfta resevillkoren Vänligen acceptera först bokningsvillkoren (ikryssning av alla rutor krävs). Pliktfält Uppgifterna i de rödmarkerade fälten måste fyllas i. Vänligen ange en giltig e-postadress. Inmatningen av e-postadressen är inte densamma som den första inmatningen av e-postadressen. Betalningssätt Under betalningen genom Paypal inträffade ett fel.


text: Varken Stephan Lichtsteiner eller Kwadwo Asamoah kommer till spel när Juventus imorgon möter Nordsjälland i den tredje gruppspelsomgången i Champions League. Lichtsteiner har lämnats hemma i Turin för att jobba mer med sin kondition medan ghananen Asamoah fick en smäll i seriefinalen mot Napoli och helt enkelt vilas som en försiktighetsåtgärd. Däremot kan Juventus glädjas åt att ha tillbaka Gianluigi Buffon mellan stolparna imorgon. Veteranen har dragits med en muskelskada sedan landslagsuppehållet och missade helgens stormatch på Juventus Arena. Juventus jagar imorgon sin första seger i Champions League den här säsongen.


text: Kandidatprogrammet i besluts-, risk- och policyanalys ger kunskaper om hur olika metoder och datoriserade beslutsstöd kan användas för att förbereda och fatta beslut, bedöma och hantera risker samt utforma olika slags policies. I programmet ingår också studier inom något eller några ämnesområden där kunskaperna i besluts-, risk- och policyanalys kan tillämpas. Beslutsfattande förekommer inom alla yrken och den tekniska utvecklingen gör det ständigt viktigare att analysera risker. Det finns i samhället ett stort behov av kompetens om hur man effektivt och rationellt kan hantera besluts- och riskproblem. Det gäller såväl inom offentlig som privat sektor. Forskningen om beslutsfattande har gjort stora framsteg under de senaste decennierna. Det gäller bl.a. hur människor fattar beslut samt konstruktion av nya metoder och datoriserade beslutsstödsverktyg för att komma fram till smarta beslut. Utbildningen i besluts-, risk- och policyanalys är ett av de första kandidatprogrammen i landet inom detta område. Den ger goda förutsättningar att arbeta inom ett nytt ämnesområde med stor framtidspotential. Utbildningen ger kunskaper om teorier och metoder för besluts- och riskanalys samt hur lagar och policies styr beslutsfattande och riskbedömning. Vidare behandlas hur datoriserade beslutsstödssystem kan användas för att bidra till rationell hantering av komplicerade besluts- och riskproblem. Exempelvis behandlas verktyg för strukturering av beslutsproblem och för Monte Carlo-simulering. I utbildningen ingår också visualiseringstekniker, riskkommunikation, spelteori och psykologiska aspekter på mänskligt beslutsfattande. Under studierna tillämpas de genomgånga teorierna och metoderna på olika typer av beslutsproblem. Även möjligheten till automatiserat beslutsfattande inom ramen för olika slags s.k. intelligenta system behandlas. I utbildningen förenas ett teknologiskt perspektiv med ett humanvetenskapligt. Programmet kombinerar kurser inom programmets huvudområde besluts-, risk- och policyanalys med andra ämnesområden där kunskaper i huvudområdet kan tillämpas på ett fruktbart sätt. Exempel på ett lämpligt tillämpningsområde är samhällsplanering men det är även möjligt att välja kurser inom något annat område, t.ex. informationsteknologi. Efter utbildningen kan studenten arbeta inom både offentlig och privat sektor som till exempel utredare, handläggare, controller, beslutsanalytiker, riskanalytiker, ansvarig för säkerhetsanalyser eller utvecklare av beslutsstödssystem. Kandidatexamen. Behörighetskrav: Grundläggande behörighet samt En B, Ma C, Sh A (Områdesbehörighet 4). Urval: 60% betyg, 40% högskoleprov Anmälan: Sista anmälningsdag är 15 april. Mer info: För mer information om utbildningen samt ansökan fyll i en intresseanmälan nedan.


text: VINN MIN BOK! Här kommer tredje och sista deltävlingen där du får gissa vilken författare jag har bytt ansikte med. Om du gissar rätt på varje deltävling så har du chans att vinna Vila i frid. Här hittar du del 1 och här del 2. Svara i respektive kommentarsfält. På torsdag meddelas vinnaren. Stort lycka till! PS. Jag godkänner alla kommentarer efter att tävlingen är slut ifall du undrar varför ditt svar inte syns. TÄVLINGEN AVSLUTAD.


text: Arsenal kan göra en förbjuden värvning – under transferfönstrets absolut sista dag. Enligt ESPN har klubben lagt ett lånebud – på Chelseas Michael Essien. Den ghananske mittfältaren ser inte ut att ingå i planerna på Stamford Bridge, efter att bland andra Eden Hazard köpts in till samma position. Under sommaren har Essien framför allt ryktats vara på väg till Turkiet, där Fenerbahce uppges vara redo att hosta upp 85 miljoner kronor för honom. Men enligt ESPN kan 29-åringen stanna i Premier League och till och med London. Sajten skriver att Arsene Wenger begärt att få låna in Essien på samma premisser som när Yossi Benayoun genomförde en likartad flytt i fjol. Essien har spelat sju säsonger i Chelsea och står noterad för 163 matcher och 17 mål.


text: Allmänt Därför byter Hollywood från analogt till digitalt Kategorier: Allmänt Huruvida filmer som är inspelade med digitala filmkameror har bättre eller sämre bildkvalitet än filmer inspelade på traditionell 35 mm-film är en ständigt aktuell debatt där det finns många filmfantaster med starka åsikter. Klart är dock att allt fler filmskapare går över till digitala kameror och att distributionen av filmerna till biograferna i allt större utsträckning sker digitalt. Skälen till det är inte minst ekonomiska. När kassasuccén Avatar släpptes 2009 så distribuerades filmen enbart till biografer som hade digitala projektorer. Det gjorde att många biografer såg till att införskaffa utrustning för att kunna visa digitala filmer, och i dag är så gott som varenda biograf försedd med digitala projektorer som dessutom kan visa film i 3D. Det som främst driver på utvecklingen från filmbolagens sida för att övergå till digital film istället för analog, är pengar. Analog film är väldigt dyr och distributionen till alla tusentals biografer världen över av Hollywoods filmer kostar en hel del pengar. Varje 35 mm-filmkopia kostar omkring 10 000 kronor att göra, vilket på det hela taget gör att det blir enorma summor för filmbolagen. Med digital film så kan man istället distribuera filmerna för en bråkdel av kostnaden, och det här är förmodligen huvudanledningen till att digitala biofilmer i år väntas gå om de analoga biofilmerna – efter att 35 mm-film har dominerat mediet i över 100 år. Ovan: RedOne är en av de allra populäraste kamerorna för digital film. Även om man kan debattera de rent tekniska aspekterna kring vad som är bäst av digital film och analog film i all evighet, så kan man inte förneka de demokratiska fördelar som finns med digital film. Tack vare att de digitala filmkamerorna nu finns tillgängliga till väldigt förmånliga priser så kan filmer med mycket hög kvalitet nu produceras av många fler än vad är fallet med klassisk 35 mm-film. För den som är intresserad att läsa mer kring digital film vs analog film och olika åsikter kring detta, så har jag samlat en rad länkar i ämnet här nedan. Läs mer - Movie Studios Are Forcing Hollywood to Abandon 35mm Film. But the Consequences of Going Digital Are Vast, and Troubling - Digital versus film photography - Movie Technology: The Continuing Battle of Film vs. Digital - Ten Reasons Why Film Will Never Die - Shit Sandwich: Film vs. Digital Cinema


text: Den 14 oktober, alltså på tisdag, ska riksdagen rösta om att eventuellt riva upp FRA-lagen. Fortfarande finns en möjlighet att stoppa den. I morgon lördag hålls demonstrationer mot FRA-lagen i Stockholm, Göteborg, och Malmö. Har du möjlighet tycker jag att du ska vara med, och man behöver absolut inte vara Piratpartist för att protestera mot lagen. För dig som inte riktigt förstått vad lagen handlar om – jag skrev i samband med fjolårets beslut i riksdagen. Jag skrev om att inte ha något att dölja, om vad som är skillnaden mellan statlig övervakning och vad man själv väljer att dela med sig av och till vem. Jag skrev också om hur lurad jag kände mig när Sveriges riksdag beslutade att införa lagen om övervakning av medborgarna.


text: Suttit i egna tankar på tuben? Inte haft koll på om du ska ta uppgången mot Odenplan eller Västmannagatan, Mariatorget eller Torkel Knutssonsgatan? En riktigt klassisk känsla nere i Stockholms tunnelbanesystem är när tåget rullar in på stationen – sedan inser du att du hamnat i fel ände. De bekymren ska ta slut med hjälp av en ny app, Upp ur Stockholm, som webbyrån Approdites står bakom. Syftet är att hjälpa turister att hitta rätt väg upp ur tunnelbanan. Men antagligen finns det tillräckligt många förvirrade stockholmare som är intresserade också. För att inte tala om alla stressade som behöver pricka rätt ände av tåget.


text: Insåg i början av veckan att jag jobbat 167 timmar över den här terminen. Inte konstigt att det känns som tiden aldrig räcker till. Inte konstigt att jag bara fått ytterst få dagar hemma, i lugn och ro. Inte konstigt att tankarna aldrig riktigt kunnat landa och utvecklas. Jag klagar inte. Konstaterar bara. Det är så det blir när effektivitetens kvastar sopar. Vi som befinner oss längst ut i den akademiska organisationen och som dessutom verkar inom ett ämne som hänger på repet. Vi måste se om värt hus. Vi måste själva se till att visa vad vi kan, att vi vill och att vi är beredda att kämpa. Ingen gör det åt oss. Och, visst, detta är jag så klart inte ensam om. I relation till alla dem som sliter i vården, skolan och som hoppar mellan uppdrag i bemanningsbranschen är jag grymt privilegierad. Ställer man min situation i relation till hur majoriteten av Sveriges befolkning har det är jag lyckligt lottad och kan inte klaga. Våren har varit spännande. Jag har fått göra mycket som gett mer än det tagit i form av tid och möda. Utmaningarna har varit stora och utvecklande. Jag är tacksam för detta, även om jag nu är trött och behöver semester. Men hur tacksam jag än är kan jag inte låta bli att reflektera över vilket resursslöseri det är att utsätta en etablerad forskare och lärare för det jag och många andra kulturvetare tvingas genomgå i dessa dagar. Jag menar, att även om jag har närmare en halv miljon i studieskulder, så har staten, det allmänna, ändå satsat långt, långt mer för att jag skall kunna titulera mig docent i Etnologi. Att köra mig i botten genom att pressa mig till det yttersta både mentalt och fysiskt, det riskerar att kosta samhället ännu mer. En vecka på kardiologen, det är bara en föraning av vad som kan komma. Och det går inte att rationalisera bort den typen av kostnader med mindre än att man omdefinierar begreppet människa och utmanar överenskommelsen om mänskliga rättigheter. Det tror jag inte Sverige vill. Vägrar tro det. Vore det inte bättre att jag får göra det jag är bra på, inom förhandlade och rimliga gränser? Vore det inte bättre att jag får undervisa, forska och bidra till samhället med kompetenserna och kunskaperna som jag skaffat mig på statens bekostnad och goda minne? Jag talar i egen sak här, så klart, men jag kan inte se att det är samhällsekonomiskt försvarbart att utsätta mig för det jag utsätts för just nu. Finge jag bara lite andrum skulle jag kunna ge mångfald igen, och gjorde jag inte det har jag inga problem att acceptera att jag blir arbetslös. Men jag kan, jag vill och jag är beredd att underkasta mig en hel del för att få, bidra till samhällsbygget. Det enda jag behöver är lite andrum, lite förståelse och tillit. Tankarna på detta kommer upp här, på Ferd. Garströms Konditori, i Lidköping. Väntar på tåget hem, till helg och vila. Sitter här, med en kopp kaffe och ett pariserbröd, och smälter intrycken från seminariet jag varit på. Seminariet var tvärvetenskapligt och handlade om forskning och utvecklingsarbete kring Vänern. Och jag kände mig mycket väl mottagen som kulturvetare. Flera tankar väcktes, och jag ser att det jag kan och är intresserad av betyder något. Om jag bara fick lite mer tid. Lite mer marginaler, skulle jag kunna göra väldigt mycket mer. Humanistisk kompetens behövs! Alla vet det, egentligen. Det är bara det att kunskapen som humanister har inte passar in i den uppgjorda, vederbörligt kontrollerade och allmänt accepterade mallen för hur kunskap ska se ut. Frågan vi därför måste ställa oss, som samhälle, är; Ska vi utgå från kartan och våra modeller för hur det kan och borde vara, eller ska vi utgå från och anpassa oss efter verkligheten i hela sin vidd och komplexitet? Jag vet vad jag svarar, vad svarar du?


text: Publicerad: 2012-07-13 16:12 Frölunda ersätter en dansk med en annan. Patrick Galbraith, 26, har skrivit på ett ettårskontrakt med Göteborsklubben som så sent som i går meddelade att Frederik Andersen går till Anaheim Ducks. "Jag har hållit på Frölunda sedan "Henke" Lundqvist vann SM-guldet med Frölunda 2005", säger Galbraith till klubbens hemsida. Galbraith spenderade förra säsongen i Espoo Blues i finska ligan men har rutin från svensk hockey och spel i Leksand och Björklöven i HockeyAllsvenskan. Han och Frederik Andersen har varit givna val i det danska landslaget de senaste säsongerna och Galbraith har totalt spelat sex VM-turneringar för sitt land. - Eftersom det så länge rått så stor osäkerhet kring Frederik Andersen så känns det väldigt bra att vi redan nu kunnat knyta Patrick till oss. Med Patrick får vi en utvecklingsbar målvakt, men med rutin både från internationella matcher och från svensk hockey, säger Frölundas tränare Kent Johansson till klubbens hemsida. Sedan tidigare finns Julius Hudacek och Linus Fernström i klubben, vilket öppnar en konkurrenssituation på målvaktssidan. - Fighten med Julius (Hudacek) och Linus (Fernström) ser jag fram emot. Den kommer sporra oss alla tre, säger Patrick Galbraith. - Frölunda var ett lätt val. Jag har hållit på Frölunda sedan "Henke" Lundqvist vann SM-guldet med Frölunda 2005. Alla danska spelarna har också bidragit till att jag tidigt fastnade för Frölunda. Den danske burväktaren ansluter till Frölunda när laget återsamlas efter semestern i slutet av juli.


text: Fedor Emelianenko Fedor Emelianenko är tillbaka till tävlandet igen. Imorgon kväll kommer han att möta Pedro Rizzo i en match på M-1 Global: Fedor vs. Rizzo. Inför det här så fick herrarna på matchkortet även väga in, och det fullständiga resultatet har du nedan. Emelianenko klev upp på vågen på 235 lbs, eller 106 kg, medan Rizzo landade på 243,5 lbs i slutändan. På matchkortet har vi även den före detta utmanaren på UFCs tungviktstitel Jeff Monson som stannade på 234lbs, medan hans motståndare Denis Komkin kom upp till 248,6 lbs. Men det är inte allt. Här nedan är allt: Huvudevent ... ”Fedor Emelianenko is in great mental and physical shape, he is ready for his upcoming fight against Pedro Rizzo on the 21th of June 2012 in St. Petersburg, Russia. At his Vital Skills training camp in the Netherlands, Fedor prepares himself with Peter Teijsse, Maxim Leijdekker, Ernesto Hoost, Jerrel Venetiaan, Marco de Wit and others.”. Den ryske legendaren Fedor Emelianenko, som man kan se ovan i ett träningspass med brodern Aleksander Emelianenko, förnekar att tidigare rapporter, att han avser att lägga handskarna på hyllan efter nästan match, ska stämma. ”We’ll see. It’s not a fact that I will retire on June 21st. We’ll see after the fight.” säger Emelianenko till rysk tv. ”I don’t know who came to conclusion that I will coach young fighters. Everyone talks about my retirement, and that I will train young fighters. I never said that.” Emelianenko är närmast inbokad för match mot Pedro Rizzo den 21 juni på ... MMA-legenden Fedor Emelianenko har haft politiska ambitioner tidigare, men det har varit MMA-världen som hela tiden legat först. Nu när det börjar nalkas pension så har han däremot fått möjligheten att göra något som han älskar, och samtidigt hålla på med det politiska. Under gårdagen så valdes Fedor officiellt in som ordförande i det nystartade Ryska MMA-förbundet, enligt Mixfight.ru. Samtidigt på det här första mötet för det ryska MMA-förbundet så annonserades det att de kommer hålla en internationell tävling, liknande ett världsmästerskap, den 1 november i S:t Petersburg med fighters ifrån 50 olika nationaliteter. Under eftermiddagens presskonferens inför M-1 Globals gala den 21 juni i St. Petersburg hade MMA-legenden Fedor Emelianenko något att berätta. Det är dags för honom att gå i pension... Troligen. ”I think it’s time to call it a day,” säger Emelianenko på presskonferensen, översatt av Rian. ”This fight may be my last one.” Fedors potentiellt sista match i karriären kommer att bli mot Pedro Rizzo, som har haft snäppet längre MMA-karriär än Fedor själv. Den numera 38 år gamla Rizzo påbörjade sin MMA-karriär under 1996, då han gick nio raka vinster innan han mötte Kevin Randleman på UFC 26 ... En gång i tiden låg Fedor Emelianenkos aktier väldigt högt i kurs. Han var obesegrad i nästan 10 år och hade precis avslutat sitt kontrakt med en tidigare organisation. Brock Lesnar var också högt i kurs, men hade nyligen påbörjat sin MMA-karriär. Men trots det så var UFCs vilja att sätta ihop en superfight mellan Lesnar och Fedor, något som vi vet idag inte blev av. Vi har fått små glimtar av hur det hela gått till tidigare från bland annat UFCs VD Dana White, men direkt efter presskonferensen var över efter helgens UFC 145: Jones vs Evans så ... De flesta trodde att tungviktsryssen Fedor Emelianenko skulle möta Rolles Gracie den 21 juni, mest på grund av att Gracie själv sa detta på Twitter. Men M-1 Global svängde runt helt, och har nu istället bokat in Pedro Rizzo som moståndare för Fedor, meddelar de på sin webbsida. Rizzo har varit med under en lång tid, och gjorde sin MMA-debut redan 1996. Sedan dess har han befunnit sig i flertalet stora organisationer så som UFC och Pride, och har även gått för UFCs tungviktstitel tre gånger mot Kevin Randleman och Randy Couture. Men alla tre gångerna slutade matchen i ... Bob Sapp och Mariusz Pudzianowski är inbokad för en match på KSW 19 den 12 maj, och inför galan tog våra vänner på MMAnews.pl en pratstund med honom. Väl där så fick de deltaga i en staredown mellan reportern och Sapp och sedan satte de igång att prata lite om den kommande matchen, årets schema och lite om hans drömmatch mot Fedor Emelianenko. Fedor Emelianenko är inbokad i Ryssland nu i juni för sin nästa match. Men någon motståndare har ännu inte annonserats, och spekulationerna påbörjades direkt. Rykten har gått om en returmatch mot Tim Sylvia, en match mot Todd Duffee och ett par andra motståndare. Men om man ska tro på ett twitter-meddelande som Rolles Gracie skickat så är det han som kommer vara nästa man på tur att möta den ryska MMA-legenden i sommar. Where there is smoke there is fire. My manager is under negotiation with M1. We’re really close to make this fight against Fedor to ...


text: Tal Rundabordssamtal Norra Djurgårdsstaden, Stockholm 30 maj 2012 Anna-Karin Hatt, It- och energiminister Varför ett råd för smarta elnät? Det talade ordet gäller! Välkomna till denna lansering av regeringens Samordningsråd för smarta elnät. Varför ett råd för smarta elnät? Därför att vi är inne i en spännande utveckling. För tio år sedan fanns knappt begreppet smarta elnät. För tio år sedan var smarta elmätare fortfarande ganska nytt och unikt. Idag finns smarta elmätare nästan i alla hem. Och idag är inte smarta elnät främmande för någon i branschen. Och samtidigt: framtiden är inte här ännu, men vi kan ana den. Idag kan man som vanlig konsument köpa utrustning för att fjärrstyra sin hemelektronik via ett trådlöst nätverk. Idag är det fullt möjligt att bli sin egen producent av sol-el. På bara några år har utvecklingen gjort så mycket möjligt. Och imorgon kommer smarta elnät innebära ännu fler möjligheter. Jag och regeringen vill främja den utvecklingen. Det är därför vi föreslagit att det från och med i höst ska bli möjligt för de kunder som vill att få timvis mätning av el och därmed kunna anpassa sin förbrukning efter elpriset. Om tillräckligt många väljer att använda den möjligheten kommer det inte bara stimulera en rad nya tjänster och applikationer, utan det kommer också bidra till att jämna ut vår elanvändning och våra elpriser. Och det är av samma skäl som jag och regeringen arbetar med att forma ett system för nettodebitering av el, som ska uppmuntra den enskilde att tillverka sin egen el. Båda dessa reformer är steg på vägen mot en elmarknad som är mer flexibel och robust, där utbud och efterfrågan kan mötas på ett bättre sätt, men framför allt en elmarknad där man som enskild konsument har större möjligheter att påverka sin egen situation och ta kontroll över sin egen energiförbrukning. Sverige har goda förutsättningar att vara ledande när det gäller smarta elnät. Vi har ett väl utvecklat elnät. Nästan 90 procent av alla svenska hem har redan nu "smarta elmätare". Och vi har en rad duktiga företag som ligger långt framme på området, och vi kommer snart att få höra flera exempel på det. Och den plats vi är på idag är också ett exempel på detta. Norra Djurgårdsstaden är på väg att bli en provplats för framtiden, en stadsdel där smarta elnät knyter samman småskalig elproduktion med lagringsmöjligheter för energi och elbilar. Bland mycket annat. Ovanpå allt detta - och kanske viktigast av allt - är vi svenskar ett teknikbejakande folk. Och det är viktigt. För "smarta elnät" är ju inget som jag som minister kan tvinga fram, eller som än så ambitiösa samhällsplanerare kan beställa. Det är en utveckling som måste efterfrågas, som måste drivas fram av konsumenter som vill använda möjligheterna. Från regeringens sida är vi övertygade om att den efterfrågan finns, liksom att det finns företag och entreprenörer som ser, och kommer se, möjligheten att utveckla de lösningar som smarta elnät möjliggör. Med ett Sverige i framkant inom smarta elnät har vi möjligheten att bygga såväl en hållbarare framtid, som jobb och exportmöjligheter på vägen dit. Låt oss nu höra mer om detta. Välkomna.


text: Regeringsförklaringen 18 september 2007 |Regeringsförklaringen 18 september 2007| |Regeringsförklaringen lästes upp av statsminister Fredrik Reinfeldt inför Sveriges riksdag den 18 september 2007.| Eders Majestäter, Eders Kungliga Högheter, herr talman, ledamöter av Sveriges riksdag, I morse ringde väckarklockorna runt om i vårt land. Sverige vaknade till en ny dag. För en del stundade en dag på jobbet med kollegorna. För våra barn en ny dag i skolan eller hos kompisarna på förskolan. En student på någon av våra högskolor gav sig iväg för att läsa på inför en stundande tenta. En äldre människa fick kanske besök av hemtjänsten som tittade till henne med frukost. På något av våra sjukhus blev en patient undersökt efter gårdagens operation. Det är alla dessa människor och många andra som utgör Sverige. Hos dem fångas alla de förhoppningar och farhågor om jobben, välfärden och framtiden som politiken har till ansvar att se och möta. Alla dessa människor och alla andra är delaktiga i den helhet vi kallar Sverige. Vårt land. Ett bra land. Partierna i Allians för Sverige, Moderata Samlingspartiet, Centerpartiet, Folkpartiet liberalerna och Kristdemokraterna bildade för snart ett år sedan regering tillsammans. Det skedde efter att svenska folket gått till val och gett våra fyra partier förtroendet att gemensamt, med en majoritet av väljarnas stöd, förnya Sverige. Vi hade sökt och vunnit väljarnas förtroende med budskapet om att Sverige var ett bra land, men att allt i Sverige inte var bra. Sverige led av ett stort utanförskap från arbetsmarknaden. Många företagare vågade inte tro på en framtid i Sverige. Jobb som gått förlorade hade inte ersatts av nya, människor med arbetsvilja hamnade i bidragsförsörjning och fick inte det stöd de behövde. Resultatet innebar att över en miljon människor stod utanför arbetsmarknaden eller jobbade mindre än de skulle vilja. Samtidigt skapade bidragssystem och höga inkomstskatter en situation där det för många inte lönade sig att arbeta. Särskilt gällde detta för människor med små eller medelstora inkomster. Därtill kunde vi se en tredje konsekvens av utanförskapet. Den handlade om att betydande delar av samhällets resurser låstes i bidrags- och ersättningssystem för människor som var i arbetsför ålder, som ville jobba men saknade stöd att finna ett nytt jobb. Resultatet var brister i välfärden. Vård och omsorg höll inte tillräcklig kvalitet och resultaten i våra skolor försämrades jämfört med många andra länder. Vi såg hur allt detta grundlade en utveckling där Sverige gled isär. Sverige klövs människor emellan och mellan stad och land. Vi såg problemen och vårt löfte var att göra något åt dem. Vi ville möjliggöra för människor att växa, ta ansvar och utvecklas i hela vårt land. I regeringsförklaringen för ett år sedan presenterade regeringen politikens inriktning och vad den såg som sina uppgifter för hela mandatperioden. Det gäller fortsatt. Ambitionen är att fler ska få ett arbete, att fler företagare ska vilja skapa nya jobb runt om i Sverige, att enskilda och familjer ska få mer makt över sin egen tillvaro och att möjligheten att skaffa sig kunskap ska komma fler till del. Fler ska också känna gemenskap med andra och få uppleva trygghet, hälsa, välstånd och en god miljö. Regeringen har under det gångna året genomfört eller aviserat en lång rad reformer för att leva upp till de löften som getts till väljarna. Vi har inlett arbetet för att göra det mer lönsamt att arbeta, för att få fler att vilja anställa och för att få fler företag att starta, stanna och växa i Sverige. Jobbskatteavdragets första steg. Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen. Reformer för minskad byråkrati, skatteförändringar, bättre finansiering och andra insatser för att företagandet ska ges bättre förutsättningar. Nystartsjobben. Instegsjobben för invandrare. Jobb- och utvecklingsgarantin. Åtgärder för att ge tjänstesektorn fler möjligheter att växa. De är alla exempel på vad som gjorts eller är på väg att göras för att jobben ska bli fler. Regeringen har också inlett arbetet för att förbättra kvaliteten i den skattefinansierade välfärden. Detta både genom resurstillskott och reformer för bättre kvalitet i skolan, förskolan, äldreomsorgen och sjukvården. För rättsväsendet innebär regeringens politik den största satsningen någonsin. En hörnsten för vårt arbete är ordning och reda i de offentliga finanserna, på såväl kort som lång sikt. Med en ansvarsfull politik bygger vi en stabil grund för en god ekonomisk utveckling. Målet om en procents överskott för det offentliga sparandet klaras med god marginal under de kommande åren. Statsskulden betalas av och vi värnar därmed våra barn och barnbarns framtid. Inriktningen i regeringens politik, att skapa drivkrafter och möjligheter till arbete och förutsättningar för en bättre fungerande ekonomi, är även viktig för att den starka konjunkturen inte ska övergå i överhettning med ökade svängningar i sysselsättning och produktion som följd. En stark ekonomi minskar vår utsatthet om det stormar på de internationella finansmarknaderna. En stark ekonomi är en förutsättning för att Sverige ska kunna svara upp mot framtidens utmaningar. Det ger oss möjligheter att svara upp mot behoven av utökade välfärdstjänster för att möta kraven hos en åldrande befolkning. Det skapar grund för att vi framgångsrikt ska kunna vidta åtgärder mot klimatförändringar. Det gör att vi kan hävda oss i den ökande konkurrens som följer i globaliseringens spår. Svensk ekonomi utvecklas nu mycket positivt. Tillväxten är fortsatt hög och prognoserna för svensk arbetsmarknad ser allt ljusare ut. Vi ser hur sysselsättningen ökar, arbetslösheten trängs tillbaka och utanförskapet minskar. Bakom statistiken finns människor av kött och blod. Människor som får en möjlighet att växa i arbetslivet, känna stoltheten i att försörja sig själva och bli en del av den gemenskap som ett arbete innebär. Den utveckling vi ser ut att ha framför oss är positiv i dubbel bemärkelse. Att fler får arbete innebär att färre står utanför. Det innebär i sin tur ett ökat utrymme för fortsatta skattelättnader och satsningar på välfärden. Det går bra för Sverige, men det finns samtidigt de som riskerar gå miste om de möjligheter som öppnas på svensk arbetsmarknad. Tar vi nu inte chansen till fler reformer för fler jobb riskerar vi missa en historisk chans att bryta utanförskapet. Regeringen avser därför att presentera en lång rad fortsatta reformer som syftar till att skapa tydliga drivkrafter till arbete och fler och bättre vägar tillbaka för dem som i dag står utanför. Inkomstskatterna för framförallt låg- och medelinkomsttagare ska fortsätta att sänkas. Regeringen vill tydliggöra värdet av arbete för personal i vården och barnomsorgen, industriarbetare, tjänstemän och alla andra som arbetar. Det sker nästa år genom ett förstärkt jobbskatteavdrag som införs den första januari 2008. De flesta som arbetar får med jobbavdragets andra steg cirka 1 000 kronor mer kvar av lönen varje månad. Utöver ett förstärkt jobbskatteavdrag avskaffas den statliga fastighetsskatten vid årsskiftet. Dagens skatt som är orättvis och saknar legitimitet ersätts av en kommunal avgift som ger förutsägbarhet samt lägre löpande boendekostnader. Vid sidan av reformer som ökar marginalerna för dem som arbetar krävs att vi gör vårt yttersta för att sänka trösklarna för dem som står längst från arbetsmarknaden. Det är bara så vi kan minska klyftorna i Sverige. Regeringen fortsätter arbetet med att bryta utanförskapet för nyanlända i Sverige genom fokus på arbete och språkkunskaper samt bättre samordning mellan myndigheter. Drivkrafterna för arbetsgivare att anställa personer i grupper med svag ställning på arbetsmarknaden – till exempel unga, äldre och utrikes födda – har stärkts men ska ytterligare förbättras. Regeringen avser också att utvidga nystartsjobben till att även omfatta offentlig sektor inom vård och omsorg. Därmed öppnas ännu en väg till arbete, inte minst för många kvinnor, samtidigt som vi kan möta välfärdens behov av personal för förhöjd kvalitet och kommande pensionsavgångar. De senaste 30 åren har andelen personer med sjuk- eller aktivitetsersättning tredubblats trots att det allmänna hälsoläget förbättrats. Regeringen kommer under det kommande året att lägga särskild vikt vid reformer till stöd för att människor som drabbats av sjukdom ska behålla en nära koppling till arbetsmarknaden och att vägarna tillbaka är många och breda. Företagshälsovården ska tillföras resurser för att utvecklas och en rehabiliteringsgaranti införas. Sjukförsäkringen ska reformeras för att garantera trygghet, istället för att skapa livssituationer av utanförskap. Arbetsgivare ska erbjudas mer förmånliga villkor att anställa långtidssjukskrivna. Regeringen avser införa så kallade nyfriskjobb, som innebär att arbetsgivare får dra av dubbla arbetsgivaravgifterna vid anställning av personer som under längre tid varit sjukskrivna. Så gör vi vårt yttersta för att även de som står längst från arbetsmarknaden ska få en chans att komma tillbaka. En viktig grund för Sveriges välstånd är våra entreprenörer, investerare och företagare. De spelar nyckelroller i byggandet av det samhälle och den ekonomiska utveckling som gör att Sverige kan stå starkt i en föränderlig värld. Sverige måste därför bli ett land som bättre ser till dem som vågar ta risker, utveckla sina idéer och pröva sina vingar som egna företagare. Ett bred översyn pågår, av företagares sociala trygghetssystem, av F-skatteregler och förmånsrätt, men ett antal konkreta reformer ska redan nu genomföras. Förmögenhetsskatten avskaffas från och med i år. Reformen för hushållsnära tjänster utvidgas. Regeringens regelråd tillsätts och programmet för kvinnors och invandrares företagande fortsätter. Regeringen kommer också att avsätta ökade resurser till vår infrastruktur, för att på så sätt möjliggöra ökad tillväxt genom minskade transportkostnader, ökad leveranssäkerhet och en utvidgad arbetsmarknad. Sverige är ett land med rika möjligheter som vi bättre måste ta tillvara. Därför vill vi föra en politik som ger alla delar av vårt land möjligheter att växa och utvecklas av egen kraft. Genom att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften, och skapa bättre förutsättningar för innovationer och investeringar, kan vi förbättra och förstärka tillväxtpotentialen i hela landet. Att kvinnor och män ska ha samma livschanser är en självklarhet. Samma möjligheter att välja mellan olika jobb, samma möjligheter att försörja sig, göra karriär men också att känna trygghet i vardagen. Därför genomför regeringen en rad åtgärder för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män. Skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare, ökade rehabiliteringsinsatser, avknoppning från offentlig sektor, ökade resurser till kvinnors företagande, nystartsjobb inom offentlig sektor, sänkt skatt inom tjänstesektorn och en handlingsplan för att stoppa våldet mot kvinnor är alla förändringar som gör vardagen bättre för många kvinnor. Om en politik för arbete och företagande utgör den ena bärande delen i regeringens politik utgör förnyelse och förbättringar av våra välfärdsverksamheter den andra. Vi vill ge familjer bättre möjlighet att forma sin vardag och ge sina barn en trygg uppväxt. Vi vill att vår förskola, skola, sjukvård och äldreomsorg ska kännetecknas av kvalitet, valfrihet och mångfald. Barn och elever ska bli sedda och känna lust att lära. Patienter och äldre ska känna trygghet, få omtanke och bemötas med den respekt och värdighet de förtjänar. Svaret på välfärdens utmaningar handlar inte om privat eller offentligt, utan om kvalitet och att människors behov sätts framför systemen. Det handlar om att ta tillvara personalens idéer och ge dem möjligheter. Det handlar om möjligheter för elever, föräldrar, patienter och äldre att säga sitt. Det handlar om att lyssna för att skapa möjligheter att förbättra innehållet i verksamheten. Familjen är en grundläggande gemenskap i samhället som ger trygghet och känsla av sammanhang. En modern familjepolitik erkänner att behoven inte är lika för alla, utan att föräldrar själva måste ges en ökad möjlighet att välja lösningar som passar dem och deras barn bäst. En modern familjepolitik förenar jämställdhet med valfrihet. Från halvårsskiftet införs en jämställdhetsbonus och möjlighet för kommuner att införa vårdnadsbidrag. Något senare följer en barnomsorgspeng och ett förstärkt pedagogiskt uppdrag ges till förskolan. Förslagen ska öka mångfalden i barnomsorgen, ge möjlighet till mer tid med barnen och stödja jämställdhet i familjerna, samtidigt som arbete uppmuntras för såväl kvinnor som män. Förnyelsen av den svenska skolan ska fortsätta. Vi accepterar inte en utveckling med bristande arbetsro och sjunkande resultat där många elever lämnat skolan utan tillräckliga kunskaper. En bra skola utjämnar klasskillnader. En bra skola lägger grund för att alla, oavsett bakgrund, ges möjlighet att utveckla sin begåvning och tillgodogöra sig samhällsbärande värden. Vi har därför en skyldighet att ge alla barn och ungdomar en utbildning som förbereder dem för ett liv som vuxna. Under kommande år vill regeringen inleda en särskild läsa-skriva-räkna-satsning. Att tidigt säkra nödvändiga kunskaper i att läsa, skriva och räkna ökar möjligheten för fler elever att lämna den grundläggande utbildningen med fullgoda kunskaper. Genom en särskild satsning kallad Skapande skola kommer skolornas möjlighet att ta del av professionell kultur att öka samtidigt som ungas eget skapande främjas. Ökade resurser kommer också att föreslås till universitets- och högskoleutbildningen för ökad kvalitet. Gymnasieskolan ska reformeras och regeringen avser att återkomma med reformförslag så att en ny gymnasieskola kan införas. Vi vill att vår vård och omsorg även i framtiden ska vara solidariskt finansierad genom den skatt vi betalar och fördelas efter behov. Plånboken får aldrig styra rätten till vård. Vi vill samtidigt se en större mångfald inom vård och omsorg som ett led i arbetet med att ge patienter och omsorgstagare bästa möjliga vård och omsorg. Inte minst ideella vård- och omsorgsgivare har en roll i detta. Insatserna för ökad mångfald ska därför förstärkas i syfte att ge den enskilde rätt att välja, men också välja bort det som inte fungerar. Vid sidan av detta fortsätter regeringens reformarbete för höjd kvalitet inom vården och omsorgen. Människor ska ha rätt till en bra vård som ges i tid och möter varje enskild människas behov. Vårdgarantin ska ytterligare förstärkas och kvaliteten inom psykiatrin och inom vården i stort förbättras. Ett förslag om fritt val inom äldreomsorgen och en värdighetsgaranti kommer att presenteras för att säkerställa att också de mest sköra äldre får ett värdigt bemötande. Regeringen kommer att presentera en tandvårdsreform för att både stärka skyddet mot höga kostnader och skapa goda villkor för tandvården. Under nästa år kommer regeringen också att genomföra en förnyad satsning på folkhälsa. Särskilt ska fokuseras på alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder samt åtgärder för barns hälsa och föräldrastöd. Vår idé om välfärdssamhället bygger på insikten om att ingen människa är en isolerad ö. Vi är beroende av andra för att våra liv ska fungera. Vi behöver kunna känna den trygghet som följer av att vara behövda eller då och då få möta en värmande hand. Ett tryggt samhälle bygger vi underifrån och med utgångspunkt i den omtanke vi visar varandra. Det sker bäst i det civila samhället, i ett levande kulturliv och i våra medmänskliga möten. I samma stund som vi glömmer det förlorar mycket annat sin innebörd. Ingen kan i dag lämnas oberörd av vad som väntar för vår jord och framtida generationer om vi inte bättre lyckas formulera en politik som kan svara upp mot de klimatförändringar som följer av den globala uppvärmningen. Vi har ett ansvar att förvalta våra gemensamma resurser och att inte äventyra kommande generationers livsbetingelser. Sverige har en lång tradition av att vara pådrivande i miljöpolitiska sammanhang. Vi är ett land som har satt en ära i att våra barn och barnbarn ska kunna uppleva en bra miljö, andas ren luft och dricka friskt vatten. Det är en tradition som regeringen ämnar leva upp till och det med förstärkt kraft. Samtidigt är vi tydliga med att klimatfrågan kräver en bredare politisk ansats. Klimatfrågan berör. Den väcker många frågor, men också en vilja att söka svar. Där finns ett engagemang vi behöver ta tillvara och en stor vilja hos företag att också vara med i arbetet. Kan vi samla allt detta är mycket vunnet. Genom att ligga i framkant löser vi inte bara våra egna miljöproblem, utan bidrar till teknikutveckling och löser miljöproblem i vår omvärld samtidigt som vi skapar jobb här hemma. Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel har en central roll i klimatarbetet. Inte minst krävs förbättrad samordning mellan energibeskattningen och övriga ekonomiska styrmedel inom miljö- och energipolitiken. En grundprincip i reformarbetet blir att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan. Särskild fokus kommer att läggas på koldioxidbeskattning och annan energibeskattning. Ett samlat grepp om klimatfrågan är nödvändigt. Regeringen avser att 2008 presentera en klimatpolitisk proposition. Mot bakgrund av klimatfrågans långsiktiga karaktär önskar regeringen nå en så bred uppslutning om den framtida klimatpolitiken som möjligt. Regeringen har därför inrättat ett vetenskapligt råd för klimatfrågor som nyligen avlämnat sin slutrapport, tillsatt en parlamentarisk klimatberedning samt en kommission för hållbar utveckling. Inom kort överlämnar regeringen även förslag om den så kallade klimatmiljarden. Det lägger grund för den bredd och långsiktighet som klimatfrågan kräver. Energifrågan hör intimt samman med klimatfrågan och även här ser regeringen ett värde i en bred parlamentarisk förankring. Regeringen avser därför föra samtal med riksdagens partier i klimatberedningen om förutsättningarna om en bred, långsiktig, modern och marknadsekonomiskt orienterad energipolitik. Efter årtionden av politisk splittring och tvära kast vill vi ge Sverige en energipolitik som står stark över tid och möter framtidens krav. Till våra nationella insatser fogar regeringen även en strävan efter ökat internationellt samarbete till svar på klimat- och miljöutmaningarna. En viktig del i detta blir de förhandlingar som ska leda fram till en ny klimatregim efter 2012. Intensiva slutförhandlingar väntas under 2009. EU-samarbetet kommer att spela en viktig roll under dessa förhandlingar och miljöarbetet blir därför en huvudfråga inför det svenska ordförandeskapet i EU 2009. Även inom energiområdet har EU högt ställda ambitioner vilket innebär ökade åtaganden också för Sverige. Gemensamma utmaningar vinner på samarbete och det gäller inte bara inom klimatpolitiken. Inom ramarna för det europeiska samarbetet möjliggörs också för vårt land att verka för svenska intressen som ökad frihandel, en fungerande inre marknad och samverkan mot internationell brottslighet. Sverige ska förena tydlighet för de mänskliga rättigheterna med hängivenhet inför internationellt samarbete. Sverige ska därför vara en aktiv och konstruktiv kraft i Europeiska unionen. Vårt lands framtida säkerhet bygger på gemenskap och samverkan med andra länder, men kräver också att Sverige för en mer aktiv utrikespolitik för frihet, säkerhet, demokrati, välstånd och hållbar utveckling i världen. Vi ska vara ett land med vilja och förmåga att se bortom våra egna gränser och bortom vår del av världen, för att finnas till stöd i de mest utsatta delarna av vår värld. Sverige ska fortsatt vara ett föregångsland inom det internationella utvecklingssamarbetet. Vi höjer därför ambitionen när det gäller fattigdomsbekämpningen och stärker vårt fokus på Afrika. Sverige ska också fortsatt vara en fristad för de som söker skydd från förföljelse och förtryck. Samtidigt avser regeringen att inom EU verka för att fler länder tar ett större ansvar för att ta emot asylsökande. Under det kommande året återkommer regeringen också till riksdagen med förslag om att underlätta arbetskraftsinvandring. Sveriges förmåga till internationella insatser ska förbättras. Regeringen avser därför tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att se över försvarets materialkostnader. Syftet är bland annat att förstärka Sveriges förmåga till internationella fredsinsatser. Detta som en del i att fullfölja omvandlingen från invasionsförsvar till insatsförsvar och ett led i regeringens ambition att noga väga varje skattekrona i förhållande till dess nytta för Sverige. Även Sveriges förmåga att analysera och hantera kriser ska förstärkas. Ett utredningsförslag om inrättandet av en nationell krishanteringsfunktion inom Regeringskansliet överlämnas inom kort. Regeringen avser att med detta som utgångspunkt utveckla vår möjlighet att agera i händelse av kris. Herr talman, Regeringen vill steg för steg genomföra en politik som är väl genomarbetad och utformad för att ge svar på de frågor som människor runt om i vårt land ställer sig i sin vardag. Vårt arbete vill vi ska stå för tydliga värderingar som visat sig ha ett brett stöd hos svenska folket. Värderingar som handlar om människors makt över den egna vardagen, om arbetslinjen och en strävan efter att uppnå full sysselsättning. Om välfungerande och skattefinansierade välfärdverksamheter. De är alla viktiga delar i vad vi vill ska känneteckna Sverige. Tolerans och öppenhet är andra värden vi vill ska bära Sverige. I vårt land ska människor kunna leva sida vid sida och forma sina egna liv, oavsett bakgrund, religion, hudfärg eller kön. Här ska alla vara lika inför lagen. I en värld där olikheter ofta används för att underblåsa konflikter och konfrontation ska Sverige visa på mångfaldens styrka. Vi ska ha ett inkluderande samhälle där varje människas okränkbara värde respekteras. Grunden för regeringens politik är och förblir kampen för full sysselsättning. Genom att återupprätta arbetslinjen och arbetets värde ska fler människor ges möjlighet att vara med i bygget av Sverige. Det är en politik som ger resurser till en bra välfärd och därmed trygghet för oss alla när vi behöver den. Det är en politik som långsiktigt minskar klyftorna och bekämpar utanförskapet. Vi vill inte att politiken ska få ha några blinda fläckar. Några människor vi inte vill se. Några samhällsproblem som är så stora att vi hellre gömmer dem än tar tag i dem. Regeringens ambition är att hålla ihop Sverige och ge alla möjligheten att vara med i arbetsgemenskapen och samhället. Det ger ett tryggare, friare och mänskligare samhälle. Det lägger grund för att de människor som lever i vårt land i morgon ska kunna vakna upp till en ny dag. En bättre dag.


text: Senast reviderad 2010-01-28 Mitt hjärta slår extraslag i bigemini. Vad betyder det? Fråga Jag har gjort en undersökning med EKG-registering under ett dygn. Det visade sig att jag hade frekventa VES, även i bigemeni emellanåt. Vad betyder det? Svar VES betyder ventrikulära extraslag. Det är slag där den elektriska impulsen har sitt ursprung i hjärtkamrarnas muskulatur (ventriklarna), och inte från det vanliga impulsstället som ligger i förmaket. Du kan läsa mer om hur hjärtslagen bildas och fortleds på länken längst ner. Uttrycket "i bigemini" betyder att under vissa begränsade perioder av registreringen av hjärtaktiviteten så är varannat slag ett extraslag. Ibland kan man komma fram till en orsak varför man har extraslag, till exempel saltrubbning i blodet. Vissa hjärtsjukdomar kan göra att man har lättare att få extraslag. En långsam grundrytm hos hjärtat gör att extraslag har lättare att ta över impulsbildningen. I de flesta fall finner man dock trots utredning ingen säker orsak till extraslagen. Extraslag är mycket vanligt. De flesta känner inte av sina extraslag och de berör dem därför inte. En del personer är dock mera känsliga och tycker att det känns obehagligt och oroligt. Förr var det mera vanligt att man försökte få bort extraslagen med medicin, även om patienten inte kände av dem. Man kan pröva sådan medicin om man har mycket obehag av extraslagen och ofta minskar de då i antal. Någon annan fördel än att extraslagen minskar finns dock inte. Man får därför avgöra från fall till fall om man ska behandla. Anders Hernborg, Läkare, specialist i allmänmedicin


text: Levnadsglade och superaktive Magnus hamnade plötsligt mitt i en livskris när han drabbades av en stroke. – När jag förstod att jag ändå hade klarat mig ganska så bra kände jag mig först lättad. Senare kände jag mig ledsen och det är jag fortfarande, menar Magnus som sakta men säkert, steg för steg, vinner bit för bit av förlorad mark. Den tidigare försvunna livsglädjen är på väg tillbaka. Det skulle kunna vara en reklamfilm för att bo på landet; ett pastoralt landskap där en flock hästar pulsar sig fram genom solgnistrande snö. Inne i vardagsrummet i det stora boningshuset, knastrar och knäpper en kakelugn, två fjäskande hundar vill ta sig upp de knarrande skinnfåtöljerna. Det bjuds på ångande hett kokekaffe och småkakor. Allt skulle kunna vara idylliskt om det inte vore så att 68-åriga Magnus kämpar för att komma tillbaka efter en stroke. – Man tappar så mycket, framförallt gnistan. Det blir så svårt att ta tag i saker och nu med årets vinter så har allt känts ännu svårare, säger han. Synbortfall och domningar Det under sommaren som Magnus kände sig konstig. Han var yr och synen var påverkad. Han upplevde ett slags flimmer. Känseln under höger arm var nedsatt. En bekant tyckte att Magnus sluddrade lite men själv märkte han inget. Han uppsökte det lokala sjukhuset. En snabb undersökning gjordes och sedan skickades Magnus hem igen. Dagen efter höll han på att klämma en häst med bilen. Ryttaren undrade var det var frågan om och Magnus insåg att han överhuvudtaget inte hade sett hästen. Han hade ett synbortfall men eftersom det bara var vid en viss vinkel hade han inte tänkt på det. Omhändertagandet var jättebra Dagen efter uppsökte Magnus åter sjukhuset. Den här gången gjordes en datotomografi av hjärnan och spåren av en liten stroke kunde upptäckas. Han fick behandling och remitterades vidare till regionsjukhuset där han lades in under några dagars tid. Det är en period som Magnus har svårt att minnas alla detaljer kring. – Men jag kommer ihåg att jag var mycket väl omhändertagen. Personalen var väldigt mån om mig. Det var helt enastående, berättar han. Riskfaktorer finns Magnus har tidigare varit egenföretagare men han hävdar att han levt ganska lugnt de senaste fem åren utan allt för mycket stress. Att han skulle få stroke var inte med i hans sinnesvärld. Men han kan idag se några riskfaktorer: det finns hjärt-kärlsjukdom i släkten och själv har han diabetes. Många vänner hörde av sig Efter att ha kommit hem från sjukhuset fick Magnus och hans fru Lillemor ett starkt stöd från släkt och vänner. Det var nästan för många som ringde och besökte dem. Samtidigt har de upptäckt att det finns många fler vänner än vad de först trodde – en trygghet att veta om de snabbt skulle behöva hjälp. Magnus har i sina sociala kontakter varit mycket öppen om sina problem. – Jag pratar med alla jag känner om att jag har fått en stroke. Vet man inte om det kanske man tycker att jag glömmer så mycket. Livet idag Magnus kan i stort sett röra sig helt obehindrat. Han har fortfarande problem med närminnet men koncentrationsförmågan börjar sakta återvända. Det är bara några små symtom som påminner honom vad han har varit med om. Det känns ungefär som att armen sover och han har också ett visst synbortfall. Det innebär att han inte får köra bil. Att bo på landet och inte ha bil gör livet komplicerat. Om ett halvår ska han syntesta sig igen. Under tiden vill han absolut inte sätta sig bakom ratten. – Livet skulle bli helt förstört för mig om det var jag som orsakade en trafikolycka, säger Magnus. Värst är kanske den psykiska påfrestningen. Magnus är till synes aktiv och glad. Han har en busig blick. Men skenet bedrar till viss del. Han är nedstämd och behöver till exempel antidepressiv medicin. Magnus försöker ändå vara positiv. Våren är på väg och som naturmänniska längtar han till långa skogspromenader. Gården som paret bor på är också ofta fylld med trevliga flickor som kommer och rider och sköter om alla hästar. Hästarna har förutom att skapa ett öppet landskap också bidragit till många sociala kontakter. Anhöriga får dra stort lass Stroke drabbar även anhöriga. Lillemor har fått ta ett stort ansvar för att det dagliga livet ska flyta på. Hon har också märkt att initiativförmågan och glädjen till stor del försvann hos Magnus i samband med stroken. Många gånger har Magnus suttit i fåtöljen hela dagen och inte kommit sig för någonting. Det tidigare intresset för matlagning försvann. Lillemor har blivit den som får hålla ordning på allting och kompensera för Magnus initiativlöshet och passivitet. Råd till andra Magnus och Lillemor känner att en stroke sätter saker på sin spets. Man får sig en tankeställare och börjar omprioritera saker i livet. Lillemor håller med. Ett tips de båda vill förmedla är att gå med i en strokegrupp. Kursen gav mer kunskaper om stroke och rehabilitering samtidigt som patienter och anhöriga fick en chans att prata av sig och få stöd av varandra. Även en kurator fanns att tillgå som extraresurs. – Ofta har man ju lättare att bära något mentalt om man kan dela med sig det till andra, menar Magnus. Deltagandet innebar också att Magnus och Lillemor fick distans till sina problem och insåg att de ändå hade det ganska bra. Det fanns de som hade drabbats betydligt värre. Framtiden Magnus behandlas med blodförtunnande och blodtryckssänkande medicin. Han kommer att kräva tätare läkarkontroller för att känna sig säker på sin hälsa. Det finns en gnagande oro över att han ska drabbas av ytterligare en stroke, eller att han ska bli förlamad och totalt beroende av sin fru. Samtidigt märker han att krafterna och glädjen börjar komma tillbaka. Han har en del hobbyprojekt på gång och tillåter sig ha barnsligt kul med en fyrhjulsdriven terrängbil. Nu ska han ytterligare stärka kroppen med hjälp av sjukgymnastik två gånger i veckan, bland annat ska balansen bli bättre. – Det tar sin tid det här och det måste få ta sin tid. Du blir ju bättre och bättre, uppmuntrar Lillemor. FOTNOT: Magnus och Lillemor heter egentligen något annat.


text: Fejk-app kan tömma ditt bankkonto Appen ”Lås din skärm” för sju kronor ligger högt på AppStores topplista – men applikationen är en bluff. Inga av funktionerna fungerar och användaren uppmanas att ta en bild av sitt kontokort. – Den är lockande att köpa eftersom den ligger på topplistan, säger Christoffer, 30, en av många som lurats att ladda ner appen. Vid en snabb granskning verkar det som att appen är mycket populär. I går låg den trea på betaltoppen i AppStore. – När man laddat ner applikationen och öppnar den uppges man att välja en kod eller ett rörelsemönster. Det är det enda man egentligen kan göra, säger Christoffer, 30. I fönstret som visas finns ett plustecken. Trycker man där, i tron att någon funktion ska läggas till, så uppmanas man att välja en bild. – Man får frågan om appen ska få tillgång till ens bilder. Om man trycker nej uppmanas man att ta en bild. Appen föreslår då att man ska fotografera sitt kontokort, säger Christoffer, 30. ”Största bluffen någonsin” Betyget på appen är 4+ och användare som har satt det högsta betyget, 5, ser ut att vara väldigt många. Fast om man tittar på kommentarerna framträder en annan bild. 58 stycken användare har skrivit arga recensioner – samtliga har satt det lägsta betyget, 1. ”Största bluffen någonsin”, ”Försöker lura dig att fotografera ditt kreditkort” och ”Vill sno kortuppgifter” är tre exempel från recensionsfältet. Sannolikt är det utvecklaren av appen, Matrix original limited, som satt alla höga betyg. Evert Norberg, polis på bedrägeriroteln i Stockholm, känner inte igen appen. – Nej vi har inte fått in några anmälningar än men folk kommer säkert att höra av sig snart, säger han. AppStore har hittills varit ganska förskonade från bedragare, säger Evert Norberg. – Apple rensar duktigt själva men det är väl bara en tidsfråga innan bedragare kringgår deras kontroller, där finns ju pengar att hämta. Bankuppgifter kan lämnas ut Jonas Thambert, it-säkerhetsexpert på CERT-SE på Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, håller med: – Det har förekommit skadlig kod i AppStore tidigare men den har rensats bort innan den hunnit få någon större spridning, säger han. Han berättar att det är fullt möjligt för en bedragare att komma åt användarens bankuppgifter. – Absolut. Körs det kod på telefonen via appen kan den mejla i väg bilden på kontokortet eller lägga upp den på någon sajt. Även om det finns skydd i iOS så finns det möjlighet via eventuella sårbarheter i mjukvaran att kringgå dessa. Kan det ligga kvar skadlig kod efter att man har tagit bort appen? – Ja, det är tekniskt möjligt så risken finns. Men det kanske inte är så sannolikt. Fast även om det inte ligger kvar någon kod så har man på sätt och vis ändå blivit lurad, om än bara på sju kronor. – Man köper grisen i säcken. Appen kostar bara sju spänn men laddar x antal tusen ner skiten blir det ju mycket pengar, säger Evert Norberg. Aftonbladet har sökt Apple och utvecklaren av applikationen för en kommentar.


text: Nyheter Förbehandling av matavfall för biogasproduktion Nu har BioMils rapport "Förbehandling av matavfall för biogasproduktion" publicerats! Rapporten med beteckningen B 2013:01 har finansierats av Jordbruksverket och Avfall Sverige och har skrivits av Martin Fransson, Emelie Persson och Caroline Steinwig. Rapporten kan du ladda ner här nedan samt på Avfall Sveriges hemsida. Skräp i maten Miljötillstånd beviljat till Malmö hamn Nu har biogasprojektet Malmö hamn beviljats miljötillstånd. Detta är ytterligare ett stort steg mot en storskalig biogasproduktion i hamnområdet. Våra tillståndsexperter hos BioMil har stått för ansökan till miljötillståndet. Trädgårdsavfall till biogas Sara Waxegård har i sitt examensarbete Trädgårdsavfall till biogas undersökt lundabornas möjligheter att sortera trädgårdsavfall för biogasproduktion. Under tidens gång har hon fått nyttig inspiration och information från flera av våra medarbetare. Beviljat investeringsstöd till Lunds Energi Nu har Energimyndigheten offentliggjort vilka som beviljats stöd för biogasprojekt enligt år 2012 sista utlysning. Glädjande nog kan vi meddela att Lunds Energikoncernen AB har beviljats nästan 4 miljoner kronor till Dalbyprojektet för sin ansökan "System för tillvaratagande av svårnedbrytbara, lokalt tillgängliga restprodukter för biogasproduktion" som innebär behandling av substrat med extrudering och inledande hydrolyssteg. Ansökan har tagits fram av Anders Hjort på BioMil. Läs Energimyndighetens meddelande där även hela listan av stödmottagare finns för nedladdning.


text: Ögonvittnen berättar för tidningen om ett flertal maskerade män beväpnade med pistol, stålrör hammare och brödkniv. - Jag såg när det kom ett gäng på ungefär 7-10 personer förbi biblioteket där jag satt. De hade svarta huvor på sig. De gick förbi och sen kom de tillbaka. Det var någon som hade stålrör och hammare och så var det en som hade en pistol, säger Linda, 18. Pistolen klickade Linda berättar att pistolen först klickade några gånger när mannen skulle skjuta, men att han sedan fick iväg ett skott. - Då blev det panik och alla började springa. Alla skringrades och sprang åt olika håll, säger Linda. En man blev slagen med ett stålrör av uppskattningsvis två till fyra personer, berättar hon. Ett annat vittne, Ted Axelsson, 22, befann sig högt upp på Drottninggatan när händelsen inträffade. Han beskriver det inträffade som "smått traumatiskt." - Jag ser en springande mamma med sina gråtande barn som rusar emot mig. Jag hör att någon skriker "pistol!" och plötsligt springer alla åt samma håll och jag springer med, säger Ted Axelsson. Offret flydde till krog Han berättar att mannen som blev misshandlad ska ha tagit sin tillflykt till uteserveringen vid en krog på Drottninggatan. - 30 sekunder från att jag först hörde någonting så är det en man fullständigt blodig och sönderslagen på uteserveringen, säger Ted Axelsson. Enligt ett annat vittne som kontaktat tidningen ska gärningsmännen utöver hammare även ha haft en stor brödkniv. Angriparna ska ha jagat offret medan han flydde till uteserveringen. - Killen som blev jagad försökte hoppa in på uteserveringen men landade på en ung tjej. Sen kom killarna och slog han med hammare, skriver ett vittne i ett mejl. Enligt uppgift försökte krogbesökarna skydda offret genom att bland annat kasta stolar mot angriparna. Gärningsmännen ska till slut ha sprungit från platsen. Lindriga skador Flera personer uppges ha chockats vid händelsen, som inträffade vid 23.30-tiden på torsdagskvällen. På grund av Augustifesten var det mycket folk i rörelse i området. - Det var kaos. Jag hade en vän som satt på en buss som precis skulle åka från Söder Tull. Han såg hur människor på bussen fick panik, säger Ted Axelsson. Den misshandlade mannen, som är mellan 25-30 år, fördes med ambulans till Vrinnevisjukhuset. Enligt en bulletin från sjukhuset beskrivs hans skador som lindriga. Fotnot: Linda heter egentligen någonting annat.


text: DN:s Maciej Zaremba får Officerskorset av republiken Polens förtjänstorden, en utmärkelse som tidigare har tilldelats bland andra översättaren Anders Bodegård. Du har fått många svenska priser för din journalistik, men varför belönas du av Polen? – Jag vet inte riktigt, jag har inte sett någon motivering. Mina artikelserier i DN har översatts och publicerats i Polen, bland dem ”Först kränkt vinner” och ”Den polske rörmokaren”, och en del jag har skrivit finns i bokform. DN-artiklarna handlar om svenska förhållanden, men Polen genomgår en galopperande modernisering, och de farsoter vi har drabbats av kommer dit också. – Men jag gissar att utmärkelsen framför allt har att göra med det jag skrev om demokratirörelsen i Polen på 80-talet. Skulle du kunna hitta ämnen som engagerar dig i Polen i dag? – Hur många som helst! Men där finns en enastående reportagetradition och konkurrensen är ohygglig. Hur reagerade du över beskedet om Officerskorset? – Jag blev väldigt rörd. Jag har inte ens gjort lumpen... Polen kastade ut mig för 42 år sedan och tog ifrån mig medborgarskapet. Det här känns som en sorts hemkomst.


text: Hello, my name is teaser text and you can change me! Det går lite till sin överdrift när så kallade feminister protesterar mot att skraplotter på scratchcardfree.com inte är tillräckligt ”könsneutrala”. Herregud. Hur könsneutral kan en skraplott bli? Ska den vara orange, kallas ”henlotten” och rikta sig till personer som heter Kim? Om en lott är rosa och har en klacksko som symbolbild spelar väl ingen som helst roll. Vad gör det egentligen för skada? Det finns såväl killar som tjejer som gillar färgen rosa och högklackat. Detsamma gäller de lotter som är blåa med racerbilar som symboler. Ska de klassas som ”manliga” trots att det finns oerhört många bilintresserade tjejer som gillar färgen blått? Det är ett rent slöseri av feminism att bemärka på sådana småsaker som skraplotter på nätet. Bättre är att belysa de riktiga problemet när det kommer till jämställdhet och jämlikhet i Sverge och övriga världen. Lika löner, möjligheter och status är de problem vi måste ta itu med. Att ordna demostrationståg och Facebook-sidor om könsneutrala lotter tar bara onödig energi och tid som kan läggas på bättre saker.


text: Prata om lycka över det som finns på bilden! Ja jag menar den röda Tassimomaskinen och kaffet såklart! Vad trodde du? Joddå puddingen i bar överkropp gör mig också lycklig, mer än lycklig för han fixar så att jag får smaka på kaffet! Det fanns ett klart första val, Gevalias Marabou! MUMS för en chokladälskande tjockis! Jag kommer att lotsa er genom alla smakerna eftersom jag är en stolt deltagare i Tassimos testpanel i år, och snart mina underbara läsare, kommer någon av er att bli lika lycklig som jag... För denna lilla dosa glömdes hos oss efter kalaset Sov gott who ever you are mohahaaa.... Skadeglad jag??? Nej jag vill bara ha sista ordet innan alla gäster tar över! PÖSS Lärdom: Det är korkat att rota i förrådet efter fler kläder till resan Åtgärd: Ompackning av redan packad väska Effekt: Sur sambo för att det packades ner för mycket kläder Lärdom: Va ute med studierna i tid Åtgärd: Studentlitteratur och block packas ner eftersom tenta ska vara inne under semestern Effekt: Ond axel och en dålig inlämning eftersom studenten skrev på pickaluren Lärdom: Håll ordning i kylen Åtgärd: Panikinköp för att familjen hemma ska överleva Effekt: Pyttipanna, hamburgare, mamma scans köttbullar och fiskpinnar Lärdom: Ha inte maginfluensa när det är meningen att du ska ha kalas Åtgärd: Kalas 10 timmar innan du ska ut och resa Effekt: Gabriel drabbas av endast ”kak-kalas”, gästerna får gå tidigt och jag är ihjäl stressad Lärdom: Få inte för dig att baka en kakbuffé när du är stressad Åtgärd: Jag gjorde det... Effekt: Fick springa och hämta Mira på dagis med två sorters kakor i ugnen. 5 kg i viktökning, men en väldigt väldigt nöjd son och det är viktigast! Nu har jag inte tid mer er, utan nu får mina utvalda gästbloggare roa er när jag är borta! Det jag inte talade om för gästbloggarna är att dom även måste svara på alla er läsares kommentarer under kommentaren, så för guds skull, KOMMENTERA MERA! Vill ni veta hur jag har det så kommer jag att skriva på Fnulan sidan på fejjan! Jag har fått en massa manliga läsare, superkul!! Men en sak är lite tråkig för er kanske.. att läsa att alla vi mammabloggare är välkomna på den årliga Mammabloggalan! Så ni kan sluta läsa nu Idag släpps biljetterna och jag är en av de som hoppas på att få en. Mest för att träffa mina nära och kära (i bloggisfären), klä mig fint, få en goodiebag, god mat och härliga minnen. För det var faktiskt så att det var efter förra årets gala som mitt bloggande kom igång ordentligt. Kommer du? Idag är det MELODIFESTIVALEN, och på riktigt denna gången, eller lurar jag er igen? Förresten min mamma ringde och frågade om skjuts hem från en fest i kväll, men hon ångrade sig när jag frågade om hon var säker på att jag skulle hämta. Förstår inte varför? Kan det bero på min dubbelfnula? Äsch petitesser... Vilka skills (som ungdomarna kallar det) jag har. Smått imponerad själv! Jag installerar TVÅ datorer själv på samma gång. Inte illa för att vara tjej och född på stenåldern! Det blir pulka idag... Man måste ju offra sig för de små barnen med tindrande ögon över det vita som ligger på marken. Skåningar blir som galna för en milimeter snö på marken. I kväll ska jag gnälla till hennes arbetande pappa att jag har slitet så hårt och har sååååå ont i ryggen för HANS dotters skull så får jag kanske lite massage av honom. Vad tror ni? Ska jag gå konstigt också så han får lite dåligt samvete med? ps. Maten blev JÄTTEGOD! ds. Jag åt frukost med Cornelia och sa att nu är det dags att gå till jobbet. - Vart är det, undrade hon och jag pekade på mitt rum fyra meter bort... Då kom jag på att jag nog inte kan dra av för bilresor till jobbet på skattedeklarationen. Vad tror ni? Jag kommer upp på morgonen (10:47) och huset är i perfekt skick! Trots gäster och trevlig kväll lyckades vi få ordning allt innan vi la oss. Det är skills om något, jag är impad! Nu ska jag bara ligga och slappa i mitt perfekta hem för om man känner mig vet man att det inte är perfekt så länge till... Kvällen var perfekt, god mat, gott sällskap och sådär lagom. Det är mitt 2012, allt ska vara lagom! Vi åt toast Skagen, oxfilé med potatiskaka och annat gott, chokladpaj som Cornelia gjort och sen tårta. Hade du också det sådär ”lagom”? Ja han är otrogen varje natt i mina drömmar! Jag vaknar på morgonen och är arg förbannad och besviken. Hur kan kan behandla mig så! Sen slog det mig, jag vet varför jag drömmer så, han är otrogen, speciellt denna delen av året. Jag vill vara nummer ett, jag vill alltid vara viktigast för honom, jag vill att han bara ska tänka på mig, HELA TIDEN... Men just nu är det bara en sak han har ögonen för JOBBET! Så är det när man är chef på Mediamarkt. Kolla klippet nedan så förstår ni varför han skiter i mig och är otrogen.. I miss u love!! Jag bryr mig bara om er mina älskade bloggläsare, det är sant! Under tiden jag sitter här och spenderar ALL tid på er får mina barn ingen mat, kärlek eller omsorg. Dom har det jobbigt och lider! För att undvika att mina barn mår psykiskt dåligt så får ni faktiskt rösta lite så att jag kan vinna en musiktävling för att barnens ögon ska tindra igen. Ni SKA rösta HÄR och jag lovar att en av er som röstar vinner! Jag har runt 500 unika läsare om dagen, men fått 28 röster, den mattematiken går ju inte ihop alls! ps. Det är jätten mot Goliat i tävlingen... eller menar, Storbloggare mot stackars mig ds. RÖSTA PÅ: Hot and Spicy Sojkas heta lista enjoyabl Spicy & hotter Lets go wild and crazy Alexandras lista Det fanns en tant med blått hår när jag var liten. Min mamma sa att det var så för att hon fixat med håret för mkt. Jag tyckte att det var konstigt att tanten ville ha det så blått. Nu är jag själv tant, och nu kom det, det blåa schampoot..... silverschampoot som ska rädda mig. Men jag är livrädd för att håret ska bli blått och att jag inte ser det själv. Kan ni säga till mig om ni ser att det börjar skifta mot himmelsblått? Nu är julen slut och jag vill bara få lov att återgå till ordningen i huset! Att få ta bort röda saker som förstör hemmets lugna vrå är det bästa på hela året. När jag nämner det för syrran att jag ska ”avpynta” säger hon ett högt rungande NEJ! Det ska tydligen betyda otur att göra det inom ett visst datum.... Skrockfull (lättlurad) som jag är sitter alla tomtar och glor hånfullt mot mig.... Nu får ni hjälpa mig, jag vill så gärna vinna en tävling som gör att vi alla som träffades igår kan vinna fina priser!! Dessutom har du själv chansen att vinna musik för 100 kr bara genom att rösta! SNÄLLA!!! Klicka bara HÄR och rösta på mig; HOT & SPICY Mina gäster igår tar gärna emot röster dom med, och det gagnar oss alla! Sojkas heta lista enjoyable Spicy & hotter Lets go wild and crazy En av er som röstar kommer jag att skicka en present till, så kommentera att du gjort det och vilket röstnummer som blev ditt på mitt bidrag! Sen till vinnaren av armbandet från Miss Dee! Min dotter Cornelia fick läsa igenom alla motiveringar och bestämde att vinnaren blev:.................................................................> Dottern tyckte att det lät lite läskigt att hon skulle hacka min dator så det var bäst att ge henne priset!


text: INFORMATION OM PRODUKTEN Svenska Malik Bendjellouls dokumentär är en otrolig berättelse om en musiker som upptäcktes i Detroit på 60-talet, och väntades bli sin generations absolut största. Istället gick han under jorden, det ryktades till och med om självmord, men ett bootlegex av hans album dök upp i Apartheidregimens Sydafrika där han blev ett enormt fenomen. Vinnare av Publikpriset för bästa dokumentär och Juryns specialpris för bästa dokumentär i Sundance. Searching for Sugar Man, svenska Malik Bendjellouls otroliga berättelse om artisten Rodriguez, har som första svenska dokumentärfilm någonsin kvalificerat sig för Oscarsgalans shortlist och är därmed en av 15 filmer med chans att nomineras till världens främsta filmpris i kategorin Bästa dokumentär. Searching for Sugar Man är redan en av de mest framgångsrika svenska dokumentärerna utomlands någonsin. Över 430 000 biobesökare har hittills sett den världen över och den har belönats med priser på några av de högst ansedda filmfestivalerna som finns, däribland Publikpriset på Los Angeles filmfestival, pris för Bästa dokumentär och Publikpriset i Sundance och Publikpriset och pris för Bästa musikdokumentär på IDFA.


text: Dags för en ny skolinspektion! Skolinspektionen har i grunden fyra uppdrag på sitt bord: Regelbunden tillsyn av skolor och huvudmän, kvalitetsgranskningar inom särskilda skolämnen eller andra teman, anmälningsärenden samt tillståndsprövningar. Barn- och elevombudet (beo) sorterar också under Skolinspektionen. I Skolinspektionens verksamhetsberättelse för 2011 står att läsa att Skolinspektionen totalt gjorde 3 550 skolbesök (vilket motsvarar cirka en fjärdedel av alla skolor i Sverige) och man fattade 5 900 beslut. Tittar man på de olika verksamhetsområdena har 270 tillsyner gjorts och sex riktade tillsyner och elva kvalitetsgranskningar har genomförts. Skolinspektionen har fattat 3 400 beslut för drygt 1 700 verksamheter i anmälningsärenden och man har beslutat i 800 tillståndsansökningar. Dessutom har 35 000 nationella prov från 750 skolor omrättats på regeringens uppdrag och slutligen har 1 300 uppföljningar av fattade beslut genomförts. I samma verksamhetsberättelse står att läsa att det totalt fanns 341 årsarbetare anställda under 2011. Man behöver inte vara matematiker för att räkna ut att man sannolikt inte erbjuds rimligt med tid för att utreda eller besluta i dessa oerhört komplexa och omfattande ärenden. Som kuriosa kan nämnas att i verksamhetsberättelsen för denna myndighet, som är satt att kvalitetsgranska det svenska utbildningsväsendet, upptar avsnittet om det egna kvalitetssäkringsarbetet en halv sida, på vilken man skriver att man arbetar processinriktat samt skapar olika fora för kvalitetsarbete. Jo, jag tackar jag! Det är detta som oroar mest när det gäller Skolinspektionens arbete. För, hur paradoxalt det än låter, så vet man inom myndigheten i dag själv om att den kvalitet som man är satt att granska i själva verket inte alls kan granskas. I myndighetens egen terminologihandbok, sammanställd av forskaren Lena Lindgren, står nämligen tydligt att läsa att kvalitet är ett helt tomt begrepp som är omöjligt att utvärdera. Detta är ett meningslöst begrepp och Skolinspektionen borde om man vore mer akademiskt stringent inte hymla med att man enbart utvärderar måluppfyllelse, som faktiskt på litet sätt har med kvalitet att göra i detta sammanhang. Det som oroar är att man inom myndigheten är medveten om begreppsförvirringen och svagheten i arbetet, men att man trots detta arbetar vidare som om inget hade hänt. Att det sker inom just en tillsynsmyndighet, som ju borde ha särskilt höga krav på kvalitets- och rättssäkerhet, är en skandal av stora mått! På ledarsidan i Göteborgs Posten den 19 april i år kommenteras en rapport från Skolinspektionens tillsyn av skolor i de östra stadsdelarna i Göteborg. Ledaren konstaterar förnumstigt att ”rektorerna måste ta till sig Skolinspektionens kritik och se till att det snabbast möjligt sker förbättringar inom de utpekade områdena”. I slutet av ledaren konstaterar man frankt att om det visar sig att de som nu är ansvariga för skolan ”vid vidare uppföljning inte förmått att ändra situationen bör kommunen överväga att byta ut en och annan av dessa”. Det är ett typiskt exempel på vilken stor betydelse Skolinspektionens rapporter och beslut numera tillmäts. De flesta dagstidningar rapporterar i stort sett dagligen om Skolinspektionens ”domar”. För politiker, högre tjänstemän och skolledare innebär det en förväntan om att agera snabbt och handlingskraftigt. Fort och fel. När Skolinspektionen kommer på tillsynsbesök så innebär det, vid ett basbesök, ungefär en skoldag. En inspektör kommer och tittar på skolan, samtalar med rektor, lärare och elever. Förutom detta så har inspektören läst igenom de dokument som används i verksamheten och studerat de resultat som skolans elever presterar. Dokumenten granskas i förhållande till den nya skollag som trädde i kraft 2011. Låt oss anta att inspektören upptäcker att skolans alla planer eller dokumentation inte reviderats och att man därför hittar ett antal brister i detta avseende samtidigt som inspektören konstaterar att elevernas resultat, måluppfyllelsen, är låg. Då kommer naturligtvis detta presenteras i en rapport. Då är det lätt hänt att man som ledarskribent drar den helt ogrundade slutsatsen att kausalitet råder mellan dessa två samvarierande faktorer, att den höga andelen av obehöriga elever i Göteborgs förorter beror på hur skolan utformar sina skriftliga omdömen. Det är sådana här fenomen som tidigare nämnda forskaren Lena Lindgren kallar perversa bieffekter och som Sven-Eric Liedman kallar pseudokvantiteter. När man genomför ytlig kontroll och tillsyn av komplexa verksamheter och presenterar ”resultaten” i rapporter så uppstår en (pervers) övertro till dessa resultat och rapporter, trots att de inspektörer som genomför tillsynen själva är högst medvetna om att rapporterna inte alls är lämpliga eller tillförlitliga för att användas som underlag för politiska beslut, för resursfördelning, för skolval eller kanske för någonting alls. Många är de skolledare som kan vittna om inspektörer på besök som med läpparnas bekännelse lovordar och rosar skolan på plats, för att sedan i en knastertorr rapport fullständigt såga verksamheten ur ett formellt perspektiv. Ett oroande och motsägelsefullt beteende som föranleder en stor oro för rättssäkerhet och demokrati. Vad skolan och skolledare nu behöver är en tillsynsmyndighet som även fungerar som rådgivande instans. En myndighet som själv kan ge svar och exempel på hur man kan utforma verksamheten. Inte bara ligga i opposition. De allra flesta rektorer vill verkligen utforma en skola som tar vara på alla elevers rätt till utbildning. Vi vill också bedriva ett kvalitetsarbete värt namnet. Vi behöver också styrande politiker med integritet och som vågar lita på skolledares kompetens. Vi behöver arbetsro och förutsättningar så att vi kan genomföra och förankra de massiva förändringar som skett på styrdokumentsområdet. I dag finns det i genomsnitt 0,6 sökande per utannonserad rektorstjänst och vi vill väl inte hamna i att det till slut inte går att ”byta ut en och annan av dessa”? Skolinspektionen ska få rätt att tvinga skolor att anställa fler lärare om det behövs. Insynen i de fristående skolorna ska öka och lärarna där bör få ökad rätt att larma om missförhållanden. Efter nästan två år av förhandlingar och kompromissande har de sex partierna i friskolekommittén kommit överens om flera förändringar i regelverket för fristående skolor. En obehörig lärare kan i praktiken jobba hur länge som helst utan att få tillgodoräkna sig den tiden för en fastanställning när personen blir behörig. Det slår Arbetsdomstolen, AD, fast i en ny dom. 400 elever och lärare har skrivit på ett upprop med krav på att modernisera de nationella proven. Initiativtagaren är samma gymnasielev som blev uppringd av en tjänsteman på Skolverket, som ville att han skulle radera ett inlägg på sin blogg. Eleven har nu JO-anmält Skolverket för tilltaget. I vår kommer endast fyra tekniklärare och fem biologilärare för årskurserna 7-9 att utexamineras. Det visar en undersökning från Lärarförbundet. Fritidshemmen riskerar att slukas av skolan och fritidspedagogiken att dö. Men hoppet lever om en fredlig samexistens med skolan. Stockholms stad har presenterat en första lista som ska lindra arbetsbördan för stadens lärare. Bland annat blir de så kallade Stockholmsproven i matematik frivilliga. – Det är ett första steg men det stora arbetet återstår, säger Johan Törnroth, ordförande för Lärarförbundet i Stockholm. Konferensen Framtidens lärande i Stockholm har samlat över 1000 lärare och andra som är engagerade i hur skolans undervisning kommer att se ut i framtiden. Den nya digitala tekniken har en framträdande plats under konferensen, men också frågor som formativ bedömning. IT- och energiminister Anna-Karin Hatt var en av talarna, och hon tog bland annat upp Centerpartiets förslag att satsa en halv miljard kronor på ett digitalt lärarlyft i skolan. ”Hej! Vem kommer att undervisa våra barn i framtiden? Inte jag, för jag slutar som lärare i juni.” Så börjar den avhoppande läraren Catherine Wollter Bogefors sitt öppna brev till utbildningsminister Jan Björklund.16 Riksinternaten i Lundsberg, Sigtuna och Gränna slipper betala tillbaka totalt sju miljoner kronor till staten. Förvaltningsrätten har funnit att Skolverket inte har lagstöd för att kräva tillbaka pengarna. Lärarförbundets rankning Bästa skolkommun dras med flera problem och riskerar bli ett dåligt verktyg för kommunal utveckling, hävdar två statsvetare. Tvärtom, anser Lärarförbundet. Rankningen har fått upp skolfrågorna på den lokala agendan och är en katalysator för utvecklingsarbetet.