text: Kommunsektorns pensionsskuld och pensionsförvaltning efter införandet av balanskrav och blandad redovisningsmodell - PDF Kommunsektorns pensionsskuld och pensionsförvaltning efter införandet av balanskrav och blandad redovisningsmodell Download "Kommunsektorns pensionsskuld och pensionsförvaltning efter införandet av balanskrav och blandad redovisningsmodell" 1 Kommunsektorns pensionsskuld och pensionsförvaltning efter införandet av balanskrav och blandad redovisningsmodell Peter Jennergren * SSE/EFI Working Paper Series in Business Administration No. 2000:1 February 2000 Summary: Two changes happened in 1998 that affect pension planning in a Swedish municipality. In the first place, there were changes in laws that affect accounting for pensions: Accrued pension rights that have been earned from 1998 have to be entered as a liability in the balance sheet. Pension rights that are earned in a given year must appear as a cost in the income statement, and similarly for interest cost relating to the pension debt. Also, the budget of a municipality has to balance. That is, budgeted revenues have to exceed budgeted costs. The result of these law changes is to necessitate a strengthening of municipal balance sheets. More precisely, municipalities are required to start funding the pensions of their employees, as pensions rights are earned. In the second place, a new pension agreement was signed between municipalities and labor unions representing municipal employees. This agreement, named PFA 98, is based on annual pension dues that accrue over time until retirement and are then transferred into a monthly pension amount, rather than on a specific pension promise that is given already at the time when the pension rights are earned. (That is, a pension promise is only given when an employee retires.) It is hence fairly simple to simulate the evolution of the municipal pension debt under the PFA 98 agreement. This report undertakes such a simulation. It shows annual forecasts for municipal pension debt, pension costs, and pension payments until 2043, for the total set of municipalities in Sweden. The report also investigates the consequences of the changes in laws mentioned earlier as regards the asset side of a municipal balance sheet. For instance, due to the manner in which the relevant laws are written, there may arise an overfunding of the pension debt. The report also includes a comparison with pension foundations in private companies (these are one particular manner, with some associated tax advantages, of managing a portfolio of assets acquired as pension debt funding). It is also argued that the strengthening of municipal balance sheets mentioned earlier will probably to a large extent take place through the reduction of external debt. Key words: Municipal pensions, municipal accounting, pension management. JEL codes: G23, H72, M41. Translation of report title into English: Municipal pension debt and pension management after the coming into effect of the budget balance requirement and mixed accounting model. * Handelshögskolan i Stockholm, Box 6501, Stockholm. Författaren tackar Lilian Gynne, Anders Mellberg, Bång-Berit Norén och Lars Samuelson för kommentarer, diskussioner och hjälp med data. 2 1. Inledning och översikt över innehållet i rapporten Som bekant sker det dessa dagar stora förändringar i våra pensionssystem. Inom kommunsektorn har det nyligen inträffat en viktig förändring: Nya kommunala redovisningsregler i kombination med ett nytt balanskrav i kommunallagen betyder, att kommunerna i realiteten måste övergå från ett fördelningssystem för avtalspensioner till ett fonderat system. Närmare bestämt gäller följande: Enligt den kommunala redovisningslagen ska pensionsrättigheter som intjänats fr. o. m redovisas som en skuld i balansräkningen. Årets nyintjänande av pensionsrättigheter ska anges som en kostnad i resultaträkningen, som en del av posten verksamhetens kostnader. Räntan på pensionslöften utställda efter 1998 ska också redovisas i resultaträkningen, som en del av posten finansiella kostnader (Brorström m. fl. 1997; jfr även Rekommendation nr från Rådet för kommunal redovisning). En förpliktelse att betala ut pensioner som intjänats före 1998 ska däremot inte upptagas som skuld i balansräkningen. Utbetalning av pensionsförmåner intjänade före 1998 ska redovisas bland verksamhetens kostnader i resultaträkningen. Detta är den s. k. blandade modellen, enligt vilken äldre pensionsförpliktelser redovisas som kostnader i samband med utbetalning, medan däremot pensionsrättigheter intjänade fr. o. m redovisas som kostnader i takt med intjänande. Därtill kommer den nya bestämmelsen i kommunallagen om balans: Budgeten i en kommun ska upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna. Balanskravet i kommunallagen tillsammans med den kommunala redovisningslagens regler om skuldföring av pensionsförpliktelser samt kostnadsföring av årets pensionsavsättning och ränta på pensionsskuld kommer att framtvinga en konsolidering, alltså finansiellt sparande, i kommunerna. Den samlade effekten av dessa nya regler är, att kommunerna framöver kan förväntas bli pensionsförvaltare av betydande format. 1 Det är av intresse att kunna säga något mer precist om hur stor den kommunala pensionsskulden kommer att bli framöver. Skuldens storlek är av intresse i sig själv. Men därutöver följer omfattningen på den kommunala pensionsförvaltningen av storleken på skulden, eftersom det ju är tal om en övergång till ett fonderat system. År 1998, alltså samma år som den blandade modellen började gälla, ingicks även ett nytt avtal om tjänstepensioner, betecknat PFA 98, mellan Svenska Kommunförbundet å ena sidan och ett antal arbetstagarorganisationer å andra sidan (Kommunal, OFR, Lärarförbundet och Lärarnas Riksförbund, samt ett antal SACO-organisationer). Det nya avtalet omfattar bl. a. ålderspension, individuell del (som utbetalas till pensionssparkonto som anvisas av den anställde), kompletterande ålderspension samt efterlevandepension. Ålderspensionen är premiebestämd, vilket innebär att löfte om precist belopp ges först i samband med att pensionen börjar utbetalas. Den är vidare fribrevsgrundande och utgår som nettobelopp, dvs. utan samordning med allmän pension. 2 Ålderspensionsdelen av PFA 98, som är den viktigaste delen av avtalet, är därigenom ganska okomplicerad (i jämförelse med vissa andra system för avtalspensioner). Det är med andra ord förhållandevis enkelt att simulera utvecklingen av den kommunala pensionsskulden enligt PFA 98. Avsnitt 2 nedan redogör utförligare för de olika komponenterna i PFA 98. Därefter följer i rapporten resultat från en simulering av den växande kommunala pensionsskulden. Simuleringen avser hela kommunsektorn; dvs. landsting och kyrkliga kommuner ingår inte. Den börjar år 1998 och bygger på data om pensionsgrundande lönebelopp för olika grupper av anställda under det året. Det används vidare vissa prognoser för anställda för senare år. Ytterligare 1 Flertalet kommuner har faktiskt redan före 1998 redovisat pensionsåtaganden som skulder på balansräkningarna, samt pensionsskuldernas årliga förändringar som kostnader på resultaträkningarna. Vid övergången till den blandade modellen ska en kommuns eventuella tidigare pensionsskuld på balansräkningen föras direkt mot eget kapital (inte via resultaträkningen) (se Rekommendation nr 1 från Rådet för kommunal redovisning). En förpliktelse att betala ut pensioner som intjänats före 1998 ska alltså inte tagas upp som skuld i balansräkningen. Som en konsekvens av övergången till den blandade modellen minskade posten Avsättningar för pensioner i balansräkningen för samtliga kommuner från 113,6 till 7,2 miljarder kr mellan 1997 och 1998 (Svenska Kommunförbundet och SCB, Vad kostar verksamheten i Din kommun? Bokslut 1998, 1999, s. 17). 2 I PFA 98 används inte beteckningarna premie och fribrev. I stället talas det om avgift och pensionsbehållning. 2 3 förutsättningar görs bl. a. vad det gäller pensionsålder, räntenivå och ökningstakt för basbelopp. Avsnitt 3 i rapporten innehåller en utförlig diskussion av de aktuella förutsättningarna. De redovisade resultaten kommenteras i avsnitt 4. De ska givetvis bara uppfattas som exemplifierande, alltså som ett tänkbart scenario för den framtida kommunala pensionsskulden. Det förutsätts i rapporten, att balanskrav och pensionsredovisning enligt den blandade modellen gäller fr. o. m. 1998, även om det faktiskt i viss utsträckning är tillåtet att för en kommun att vänta med tillämpning av dessa bestämmelser till år 2000 (jfr igen Rekommendation nr från Rådet för kommunal redovisning). I de följande avsnitten av rapporten diskuteras den kommande kommunala pensionsförvaltningen, alltså förvaltningen av de tillgångar som kommer att anskaffas som motpost till pensionsskulden. Det visas i avsnitt 5, att kombinationen av balanskrav och skuldföring av pensionsförpliktelser samt kostnadsföring av årets pensionsavsättning och ränta på pensionsskuld med nödvändighet kommer att leda till en ökning av tillgångar och/eller minskning av skulder i kommunsektorn som är lika stor som årets ökning av den kommunala pensionsskulden. Det förutsätts i rapporten, att finansiella och andra tillgångar (t. ex. fastigheter) som anskaffas som motpost till pensionsskulden inläggs i en inre pensionsstiftelse. Denna kan uppfattas som ett konto på en kommunal balansräknings aktivsida. I dess benämning ligger, att tillgångar som anskaffas (eller skulder som amorteras) som motpost till pensionsskulden ska kunna urskiljas från övrig medelsförvaltning, i enlighet med Prop. 1997/98:52, s. 10. I avsnitt 6 visas det, att den inre pensionsstiftelsen för hela kommunsektorn kan få ett marknadsvärde som överstiger den upparbetade pensionsskulden. Detta följer av gällande redovisningsregler: Uppskrivning av finansiella tillgångar till marknadsvärde över resultaträkningen är ej tillåten. I så fall ökar det den initiala likviditetsbelastningen på kommunsektorn. På längre sikt blir den kommunala pensionsskulden överfonderad. Avsnitt 7 handlar om den särskilda löneskatten. Det föreligger ett förslag om att denna ska behandlas på samma sätt som den egentliga pensionsskulden. Den ska m. a. o. skuldföras, och dess ökning ska redovisas som en kostnad. Konsekvenserna av detta diskuteras i det nämnda avsnittet. En inre pensionsstiftelse i en kommun belastas inte med avkastningsskatt. Trots det kan en kommunal inre pensionsstiftelse inte sägas ha någon orättvis fördel jämfört med ett företags externa pensionsstiftelse. Detta visas i avsnitt 8. I avsnitten 6 8 förutsätts det, att den inre pensionsstiftelsen enbart består av värdepapper emitterade av utomstående institutioner. Den ovan nämnda framtvingade konsolideringen kan dock även ske genom anskaffning av materiella anläggningstillgångar, speciellt fastigheter, och amortering på egna lån. I synnerhet det sist nämnda alternativet, nerdragning av egna lån, kan förväntas bli attraktivt för åtskilliga kommuner. Detta diskuteras i avsnitt 9. Avsnitt 10 argumenterar för att det inte är lönsamt för kommunerna att köpa sig fria från senare pensionsförpliktelser genom omedelbara insättningar hos utomstående pensionsförvaltare (något som är möjligt enligt PFA 98). Avsnitt 11 avslutar. I avsnitten 6 8 förekommer det resultat från alternativa simuleringar av den inre pensionsstiftelsen. I dessa simuleringar är den antagna avkastningen konservativ, dvs. snarast (realistiskt) låg. I ett annat avseende är den antagna avkastningen dock orealistisk. Den antages nämligen vara extremt riskfri, alltså samma avkastning år efter år. Simuleringarna i avsnitten 6 8 ger därigenom inte någon rättvisande bild av den risk som under alla omständigheter sammanhänger med förvaltning av finansiella tillgångar. 2. PFA 98 Som en konsekvens av PFA 98 kommer pensioner att utbetalas av en kommun i åtminstone nio olika komponenter från och med 1998: 1. Pensioner som i dag redan utgår enligt det tidigare avtalet PA-KL kommer även fortsättningsvis att utgå enligt samma avtal. 2. Anställda som är födda 1937 eller tidigare men inte redan gått i pension kommer att pensioneras enligt PA-KL (PFA 98 PB (PensionsBestämmelser) kap. 9 mom. 1). 3 4 3. Arbetstagare som avgått från anställning före men ännu ej uppnått pensionsålder 65 år kan senare få utbetalt livränta enligt PA-KL (PFA 98 PB kap. 9 mom. 1). I denna grupp ryms även förtidspensionärer som får framtida ålderspensioner enligt PA-KL (eller äldre pensionsbestämmelser). AB (Allmänna Bestämmelser) är en del av avtalen om lön och allmänna anställningsvillkor för kommunalanställda. En förutsättning för att en anställd ska omfattas av PFA 98 är att vederbörande tillhör AB grupp 1 (PFA 98 PB kap. 1 mom. 2). I denna grupp ingår tillsvidareanställda med minst 40% tjänst samt visstidsanställda för mer än 3 månader. Dessutom är det en förutsättning för pensionsintjänande enligt PFA 98 att den anställde har fyllt 28 år och är född 1938 eller senare. Det nya avtalet innefattar följande fyra pensionskomponenter 4 8 samt även efterlevandepension, komponent 9: 4. Det görs en sammanräkning av all intjänad pensionsrätt enligt PA-KL. Intjänad pensionsrätt omräknas försäkringstekniskt till ett belopp som sedan ökas med 8% och 9,4% (PFA 98 PB kap. 7). Omräkningen beror bl. a. på personalkategori. Det omräknade beloppet, som kallas engångsavgift, uppräknas för varje år fram till pensionering i takt med basbeloppet. Vid tidpunkten för pensionering omvandlas den på så vis uppräknade engångsavgiften till en årligen utfallande ålderspension. Den årligen utfallande ålderspensionen uppräknas i takt med basbeloppet (PFA 98 Centrala protokollsanteckningar bilaga 3). 5. Det avsätts varje år en procentandel av lönen upp till 7,5 (förhöjda) basbelopp. Procentandelen beror på avtalsområde. För anställda som tillhör HÖK-området (Kommunal) är procentandelen 4,5% för 1998 och 1999 och 3,5% därefter. För övriga anställda är andelen 3,4% för 1998 och 1999 och 2,4% därefter. De avsatta beloppen uppräknas för varje år fram till pensionering med statslåneräntan (som är ett genomsnitt av marknadsräntor för långa statliga s. k. benchmark-obligationer). Vid tidpunkten för pensionering omräknas det på så vis avsatta och uppräknade pensionskapitalet till en årligen utfallande ålderspension. Den årligen utfallande ålderspensionen uppräknas i takt med basbeloppet (PFA 98 PB kap. 2 och Centrala protokollsanteckningar bilaga 3). 6. Det avsätts varje år från och med % av lönen till en individuell del (PFA 98 PB kap. 3). För vissa grupper är avsättningen 1,1%; jfr avsnitt 10 nedan. Varje anställds individuella del insätts hos pensionsförvaltare som anvisas av den anställde. Några efterföljande pensionsförpliktelser för kommunen uppkommer inte avseende denna avsättning på 1% eller 1,1% av lönen. Däremot måste kommunen omedelbart betala särskild löneskatt på den aktuella avsättningen på 1% eller 1,1% av lönen. De här nämnda procentsatserna är nedre gränser. Det finns alltså möjlighet för en kommun att betala ut en större individuell del (jfr ånyo avsnitt 10 nedan). I så fall minskar avsättningen enligt den föregående komponenten 5 i motsvarande grad. 7. Det intjänas för lön över 7,5 basbelopp kompletterande ålderspension. De regler som gäller för denna är förhållandevis komplicerade (se PFA 98 PB kap. 4). 8. För anställda inom räddningstjänsten finns särskild ålderspension före 65 års ålder. Även här gäller förhållandevis komplicerade regler (se PFA 98 PB kap. 5). 9. För anställd som avlider och efterlämnar make, sammanboende eller registrerad partner och barn finns efterlevandepension. Även här är reglerna komplicerade (se PFA 98 PB kap. 6). I den följande simuleringen av kommunernas pensionsskuld och pensionsutbetalningar beaktas enbart komponenterna 5 och 6 i den föregående uppräkningen. Det är dessa komponenter som är de i särklass mest väsentliga vad det gäller pensionsrättigheter enligt PFA 98 som intjänas fr. o. m Årets sammanlagda pensionsintjänande kallas i det följande för årets pensionsavsättning. 3. Dataunderlag och andra förutsättningar för simuleringen Simuleringen gör beräkningar för åren Den bygger på uppgifter om pensionsgrundande lönebelopp som utbetalas under vart och ett av de nämnda åren, uppdelade på åldersklasser mellan 28 och 64 år, och på fyra olika kategorier av anställda. Dessa betecknas i tabell 1 som kvinnor HÖK, kvinnor ej HÖK, män HÖK och män ej HÖK. De anställda uppdelas alltså efter 4 5 kön och efter tillhörighet till HÖK-området. 3 Den första uppdelningen, kön, är relevant beroende på olika dödlighetsintensitet. Den andra uppdelningen, HÖK eller ej HÖK, är uppenbarligen också betydelsefull, eftersom procentandelen av lön för pensionsavsättning skiljer sig mellan avtalsområdena, som det redan har nämnts i föregående avsnitt. Kolumnerna (a) (d) i tabell 1 anger totala lönebelopp för de fyra kategorierna av anställda, och för olika åldersklasser, uttryckta i antal basbelopp för Dessa data avser hela kommunsektorn, dvs. samtliga kommuner i landet. Kommunala bolag ingår ej. Landsting och kyrkliga kommuner ingår heller inte, som det redan har nämnts tidigare. Exempelvis utbetalades sammanlagt 32034,422 basbelopp under hela 1998 i lön till 43-åriga kvinnliga anställda tillhörande HÖK. Basbeloppet det året var kr, så det aktuella lönebeloppet är ca 1,166 miljarder kr. 4 De data, som finns i tabell 1, har erhållits från Svenska Kommunförbundet. Liknande tabeller för lönebelopp uttryckta i antal 1998-basbelopp för olika kategorier av anställda och för olika åldersklasser har framställts för år 2005 respektive Dessa tabeller bygger på en minskning med 0,1% per år mellan 1998 och 2005 och en ökning med 0,4% per år mellan 2005 och De nämnda procentsatserna är beräknade med utgångspunkt i prognoser för det totala antalet årsarbetare i kommunsektorn (utan uppdelning på kategorier av anställda och åldersklasser) som återfinns i Svenska Kommunförbundets publikation Personal och kompetens i förändring (1999, s. 29). Här har den förutsättningen alltså tillfogats, att de nämnda procentsatserna även gäller för varje enskild kombination av kategori av anställda och åldersklass. Detta innebär, att den relativa fördelningen av åldersklasser antages vara konstant över tiden. I och för sig motsägs detta antagande av att den kommunala personalen fram till år 2010 i viss utsträckning kommer att förskjutas mot högre åldersklasser, enligt den just nämnda publikationen från Svenska Kommunförbundet. Dock förefaller det vanskligt att kvantifiera en sådan tendens. Därför antages det här, att åldersstrukturen på den kommunala personalen förblir oförändrad under kommande år. I simuleringen har det sedan upprättats tabeller för årliga lönesummor uttryckta i basbelopp för kombinationer av kategorier av anställda och åldersklasser för åren och genom interpoleringar av de ovan nämnda tabellerna för 1998, 2005 och För har årliga lönesummor (uttryckta i 1998-basbelopp) för olika kombinationer av kategorier av anställda och åldersklasser satts lika med motsvarande kombinationer för Det antages i simuleringen, att alla anställda pensioneras vid 65 års ålder. Alla beräkningar görs årsvis och i termer av nominella belopp (miljoner kr). Årsvisa beräkningar innebär, att alla löner och pensioner utbetalas i slutet av varje år. Alla anställda antages fylla år den 1 januari. Exempelvis består åldersklassen 37 år av anställda som samtliga har fyllt 37 vid början på aktuellt år. Åldersklassen 64 består av anställda som samtliga har fyllt 64 vid början på aktuellt år och som pensioneras vid slutet på samma år. Dödlighetsintensiteten för kvinnor vid åldern i är lika med (1/1000) 0,0089 exp(0,103i) och för män lika med (1/1000) 0,0154 exp(0,103i). Dessa formler finns anvisade i FFFS 1997:2 (Finansinspektionens författningssamling). Basbeloppet, alltså under 1998, antages öka med 2% nominellt varje år. Detta innebär, att alla löner ökar med 2% nominellt varje år. Likaledes ökar utfallande pensioner med 2% per år (pensionslöfte utställs vid 65 års ålder; första pensionsbelopp utfaller vid 66 års ålder och är 2% högre, etc.). En ökning i basbeloppet beror i varje fall delvis på inflation (jfr Svensk Försäkring Årsbok 1998, s ). Som jämförelse kan nämnas, att basbeloppets ökningstakt mellan 1984 och 1998 rent faktiskt var 4,26% (geometriskt genomsnitt) och mellan 1993 och ,14%. Statslåneräntan antages vara 5% nominellt (vilket är mycket nära den genomsnittliga statslåneräntan under 1998). Ytterligare förutsättningar kommer att nämnas senare. Det bör understrykas, att simuleringen enbart avser pensionskostnader och -skuld som sammanhänger med det nya avtalet PFA 98 (och inom det avtalet bara komponenterna 5 och 6 i avsnitt 2 ovan). Simuleringen bortser därigenom från att de allra äldsta åldersklasserna av anställda (födda 1937 eller tidigare) under några ytterligare år fr. o. m kommer att intjäna pensionsrättigheter enligt det tidigare avtalet PA-KL (komponent 2 i avsnitt 2). Därigenom uppkommer det (främst i simuleringens tidigare år) en svag underskattning av pensionskostnader, -utbetalningar och -skuld. 3 Alla tabeller återfinns sist i rapporten (s ). 4 Det förhöjda basbeloppet, som nämndes i avsnitt 2, var år 6 4. Pensionsskuld, pensionsutbetalningar och pensionskostnader Simuleringsresultat avseende kommunernas pensionsskuld, pensionsutbetalningar och pensionskostnader redovisas i tabell 2 t. o. m. år Kolumn (1) anger varje års sammanlagda pensionsgrundande lönebelopp. Beloppen i kolumn (1) har beräknats med användande av de tidigare nämnda tabellerna för årliga lönesummor uttryckta i 1998-basbelopp för kombinationer av kategorier av anställda och åldersklasser, multiplicerade med basbeloppet för 1998 och uppräknade med den antagna årliga ökningstakten för basbelopp. Det är bara lönebelopp som är pensionsgrundande enligt PFA 98 som ingår i kolumn (1), alltså inte lönebelopp för de högsta åldersklasserna under åren (eftersom anställda i de aktuella åldersklasserna under dessa år kommer att pensioneras enligt det äldre systemet PA-KL, som redan påpekats tidigare, i avsnitt 2). Kolumn (2) innehåller årets avsättning till pensioner och utgör en summation över alla kategorier av anställda och åldersklasser. Som det redan framgått tidigare (i definitionen av komponent 5 i avsnitt 2) är den procentandel av lönen som avsätts till pension olika stor för olika kategorier av anställda (HÖK eller ej HÖK). Vidare är procentandelen större under 1998 och 1999 än under följande år. 5 Kolumn (3) anger varje års upparbetade pensionsskuld. För pensionsavsättningar, som i simuleringen inte redan resulterat i utbetalda pensioner, utgörs skulden av samtliga hittills gjorda avsättningar, uppräknade år för år till statslåneräntan 5%, och multiplicerade med sannolikheterna för överlevnad över aktuella intervall av år. Dessa sannolikheter beräknas med användande av de tidigare angivna dödlighetsintensiteterna och skiljer sig således mellan kvinnor och män. Den upparbetade pensionsskulden i kolumn (3) tager på så vis hänsyn till s. k. arvsvinster. För en pension som ska börja utgå görs en omräkning av pensionskapitalet vid pensionsåldern (65 år) till ett årligen utfallande belopp. 6 Det årligen utfallande pensionsbeloppet (från 66 års ålder) beräknas utan höjning i takt med basbeloppet. Närmare bestämt beräknas det på så vis, att nuvärdet av efterföljande förväntade konstanta årliga pensionsbelopp blir lika med pensionskapitalet vid pensionsåldern med avdrag av en avgift på 2,5%. Därvid används en kontinuerlig diskonteringsränta på 3,05%. Vidare används vid denna beräkning en unisex dödlighetsintensitet (1/1000) 0,0102 exp(0,103i) motsvarande 80% kvinnor och 20% män. Anledningen till att en utfallande pension beräknas på detta sätt utan uppräkning i takt med basbeloppet är givetvis, att det aktuella pensionslöftet måste ges i förväg, när den tidigare anställde fyller 65. Löftet måste alltså ges, innan det är känt vilken basbeloppsuppräkning som rent faktiskt kommer att inträffa. Den antagna dödlighetsintensiteten är unisex, eftersom ett givet pensionskapital annars skulle leda till olika utfallande pensioner för kvinnor och män. Det här skisserade förfarandet förefaller vara i överensstämmelse med de försäkringstekniska grunderna för PFA 98 (bortsett från att beräkningarna i denna rapport görs på årsbasis, alltså inte på månadsbasis). I simuleringen sker värdering av den förväntade kvarvarande skulden för en pension efter pensionsåldern 65 på följande sätt: Det årliga pensionsbelopp, som ska utgå för innevarande år, och som är uppräknat efter basbeloppet från pensionsåldern 65 år fram till innevarande år, förutsätts förbli oförändrat under de därefter följande åren. Den resterande pensionsskulden bestäms alltså som nuvärdet av efterföljande förväntade konstanta årliga pensionsbelopp. Vid denna diskontering används likaledes en kontinuerlig ränta på 3,05% och en unisex dödlighetsintensitet. Den upparbetade pensionsskulden i kolumn (3) omfattar således summan av, för det första, pensionskapital som i simuleringen ännu inte har omvandlats till löpande pensioner och, för det andra, resterande förpliktelser för pensioner som redan har börjat betalas ut. 7 Som synes kommer den upparbetade pensionsskulden enligt simuleringen att uppgå till ca 58 miljarder kr år Detta belopp kan jämföras med beloppet 100 miljarder kr, som nämns som kommunsektorns samlade 5 Om man gör en motsvarande simulering för en enskild kommun, är det beloppet i kolumn (2) som ska ingå i posten verksamhetens kostnader i resultaträkningen. 6 Med pensionsålder menas fortsättningsvis enbart den ålder vid vilken de anställda enligt simuleringsmodellens antagande går i pension, dvs. 65 år. Begreppet pensionsålder förekommer inte i PFA I en motsvarande simulering för en enskild kommun är det beloppet enligt kolumn (3) som ska redovisas som en skuld i balansräkningen. 6 7 pensionsskuld år 2010 enligt den blandade modellen i SOU 1997:78, s Ifall storleken på den framtida pensionsskulden ska uppfattas som alarmerande, är den alltså enligt denna rapport mindre alarmerande än enligt SOU 1997:78. Den beräkning som citeras i den tidigare utredningen bygger dock på andra förutsättningar, däribland fortsatt giltighet för det föregående kommunala pensionsavtalet PA-KL, pension före 65 års ålder, annan kalkylränta och annan kostnadsfördelning över tiden. Det kan därför vara missvisande att jämföra beräkningen i den tidigare utredningen med den här redovisade beräkningen. Den upparbetade pensionsskulden år 2030 blir enligt simuleringen i denna rapport ca 213 miljarder kr. Kolumn (4) visar varje års förväntade pensionsutbetalning. Som det redan sagts, omvandlas pensionskapital vid pensionsåldern till ett årligen utfallande pensionsbelopp, som i beräkningen antages ligga fast under alla kommande år, och som är lika stort för kvinnor och män. När det däremot sker en löpande utbetalning av pensioner, uppräknas dessa i takt med basbeloppet, som det också redan sagts tidigare. Den förväntade pensionsutbetalningen under ett år för en tidigare anställd blir således lika med det givna löftet om årlig pension, uppräknat i takt med basbeloppet, och multiplicerat med sannolikheten för att den anställde överlever fram till det aktuella året. Sannolikheten för överlevnad beror på om den anställde är kvinna eller man. Kolumn (5) anger årets kostnad för ränta på pensionsskuld. Denna kostnad beräknas som årets upparbetade pensionsskuld (kolumn (3)) plus årets förväntade pensionsutbetalning (kolumn (4)) minus årets pensionsavsättning (kolumn (2)) minus föregående års upparbetade pensionsskuld. Räntekostnader på pensionsskulder kan beräknas på olika sätt (jfr FAR:s rekommendation nr 4 om redovisning av pensionsskuld och pensionskostnad). För PFA 98, som är ett förhållandevis okomplicerat avtal där man lätt kan urskilja varje års upparbetade pensionsskuld, -avsättning och -utbetalning, torde det dock vara mest korrekt att beräkna räntan på pensionsskuld så som det görs här, alltså som en residual. Den här föreslagna metoden för beräkning av ränta på pensionsskuld är fördelaktig vid en finansieringsanalys avseende likvida medel: Man kan lätt urskilja den likviditetsbelastning, som följer av årets faktiska utbetalning av pensioner, som det kommer att visas nedan (i avsnitt 5). 9 Årets räntekostnad i kolumn (5) ligger på ca 4,70% av föregående års upparbetade pensionsskuld i kolumn (3) (närmare bestämt mellan 4,67% och 4,81%, beroende på år). Räntekostnaden påverkas av arvsvinster och av det sätt som skulden beräknas för pensioner som redan börjat betalas ut. Det bör dock noteras, att den är lägre än den antagna statslåneräntan 5%. Kolumn (6) anger summan av kolumnerna (2) och (5). Till pensionskostnad hör även den särskilda löneskatten i kolumn (7), 24,26% på utbetalda pensioner (alltså 24,26% av kolumn (4)). Skattesatsen 24,26% gällde under 1998 och förutsätts gälla också under kommande år. Särskild löneskatt redovisas således löpande i simuleringen (det redovisas inte i tabell 2 någon skuld motsvarande löneskatt på pensioner som kommer att betalas ut senare; jfr dock avsnitt 7 nedan). Kolumn (8) utgör summan av kolumnerna (6) och (7) och kan betecknas som årets pensionskostnad. Enligt FAR:s rekommendation nr 4 består årets pensionskostnad av under året utbetalda pensioner plus årets förändring i upparbetad pensionsskuld plus särskild löneskatt på pensioner (plus ytterligare poster som inte är relevanta för en kommun, däribland avkastningsskatt på pensionsmedel). Denna pensionskostnad enligt FAR motsvarar precis kolumn (8), dvs. summan av kolumnerna (6) och (7). I synnerhet är kolumn (6), årets pensionsavsättning plus årets ränta på pensionsskuld, samma som årets förändring i upparbetad pensionsskuld plus årets pensionsutbetalning. Detta gäller, eftersom årets ränta på pensionsskuld, som redan tidigare nämnts, utgörs av utgående skuld plus årets utbetalning av pensioner minus pensionsavsättning under året minus den ingående skulden. Med andra ord, summan av kolumnerna (2) och (5) kan även uttryckas som årets utgående pensionsskuld minus årets ingående pensionsskuld plus årets pensionsutbetalning. 8 Enligt den nämnda utredningen kommer kommunernas och landstingens pensionsskuld vid samma tidpunkt att uppgå till 150 miljarder kr (SOU 1997:78, s. 123). Detta senare belopp har citerats i en artikel av Franzén och Hörngren (1999). 9 För en enskild kommun ska räntebeloppet enligt kolumn (5) redovisas i posten finansiella kostnader i resultaträkningen. 7 8 Kolumnerna (9) (11) i tabell 2 avser komponent 6 i avsnitt 2, alltså den individuella delen av PFA 98 som utbetalas till externa pensionsförvaltare. Denna del av PFA 98 diskuteras vidare i avsnitt 10 nedan. Det scenario för pensionsskuld, pensionsutbetalningar och pensionskostnader som visas i tabell 2 utgör utgångspunkt för avsnitten 6, 7 och 8 nedan. I dessa avsnitt simuleras några olika alternativ vad det gäller fondering av pensionsskulden, alltså uppbyggnad av en inre pensionsstiftelse som utgör motpost till denna skuld. Det som då varieras är bara förutsättningar avseende pensionsstiftelsens storlek, avkastning, beskattning, etc., inte någon av de förutsättningar som ligger bakom tabell 2. Alla belopp i de följande tabellerna 3 5 är i miljarder kr (liksom i tabell 2). 5. Konsekvenser av balanskravet i kommunallagen i kombination med bestämmelsen i lagen om kommunal redovisning om skuldföring av pensionsförpliktelser samt kostnadsföring av årets pensionsavsättning och ränta på pensionsskuld Enligt kommunallagen föreligger det numera ett balanskrav på den ekonomiska förvaltningen i en kommun. Mera precist framgår det av kommunallagen, att budgeten ska upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna (kommunallagen, kap. 8, 4 ; jfr också Brorström m. fl. 1997). Fortsättningsvis tolkas balanskravet som gällande även för resultaträkningen. Via kombinationen av balans och skuldföring av pensionsförpliktelser samt kostnadsföring av årets pensionsavsättning och ränta på pensionsskuld framtvingas en uppbyggnad av tillgångar i balansräkningen och/eller en reduktion av skulder. Det är intressant att studera detta mer i detalj. För det ändamålet kan förenklade balans- och resultaträkningar för en kommun uppställas på följande sätt: Balansräkning år t (t = 0 eller 1) Tillgångar + Materiella anläggningstillgångar(t) + Inre pensionsstiftelse(t) + Övriga finansiella anläggningstillgångar(t) + Omsättningstillgångar exkl. kassa(t) + Kassa(t) = Balansomslutning Eget kapital, avsättningar och skulder + Eget kapital, inkl. årets resultat(t) + Pensionsskuld(t) + Lång- och kortfristiga skulder(t) = Balansomslutning Resultaträkning år 1 + Verksamhetens intäkter(1) Verksamhetens kostnader exkl. pensioner och avskrivningar(1) Utbetalning av pensioner intjänade före 1998(1) Årets pensionsavsättning(1) Avskrivningar(1) + Skatteintäkter(1) + Statsbidrag(1) 8 9 + Finansiella intäkter från inre pensionsstiftelse(1) + Övriga finansiella intäkter(1) Finansiella kostnader exkl. ränta på pensionsskuld(1) Ränta på pensionsskuld(1) = Årets resultat Materiella anläggningstillgångar är netto, alltså anskaffningsvärden minus ackumulerade avskrivningar. Med Inre pensionsstiftelse avses, som det redan sagts i avsnitt 1, en portfölj av finansiella och andra anläggningstillgångar som anskaffas som motpost till pensionsskulden. I detta avsnitt och i de följande avsnitten 6 8 förutsätts det dock, att den inre pensionsstiftelsen enbart består av värdepapper som ska utgöra säkerhet för, och finansiering av, kommande pensionsutbetalningar (denna förutsättning släpps i avsnitt 9). Årets pensionsavsättning avser den kostnad som består av skuldföring av pensionsrättigheter intjänade fr. o. m (och motsvarar alltså kolumn (2) i tabell 2). Det förutsätts framöver, att det inte förekommer uppskrivningar av finansiella tillgångar direkt mot eget kapital (något som i och för sig inte är förbjudet enligt den kommunala redovisningslagen; se Brorström m. fl. 1997, s ). Det kan nu i förbigående visas, att den tidigare föreslagna metoden för beräkning av ränta på pensionsskuld är fördelaktig, eftersom den leder till korrekt konklusion vad det gäller pensionssystemets likviditetspåverkan: Förändring i kassa från år 0 till år 1 + Kassa(1) Kassa(0) = + Pensionsskuld(1) Pensionsskuld(0) + Lång- och kortfristiga skulder(1) Lång- och kortfristiga skulder(0) Materiella anläggningstillgångar(1) + Materiella anläggningstillgångar(0) Inre pensionsstiftelse(1) + Inre pensionsstiftelse(0) Övriga finansiella anläggningstillgångar(1) + Övriga finansiella anläggningstillgångar(0) Omsättningstillgångar exkl. kassa(1) + Omsättningstillgångar exkl. kassa(0) + Verksamhetens intäkter(1) Verksamhetens kostnader exkl. pensioner och avskrivningar(1) Utbetalning av pensioner intjänade före 1998(1) Årets pensionsavsättning(1) Avskrivningar(1) + Skatteintäkter(1) + Statsbidrag(1) + Finansiella intäkter från inre pensionsstiftelse(1) + Övriga finansiella intäkter(1) Finansiella kostnader exkl. ränta på pensionsskuld(1) Ränta på pensionsskuld(1) Eftersom 9 10 + Pensionsskuld(1) = + Pensionsskuld(0) + Ränta på pensionsskuld(1) + Årets pensionsavsättning(1) Utbetalning av pensioner intjänade fr. o. m. 1998(1) följer det, att + Pensionsskuld(1) Pensionsskuld(0) Årets pensionsavsättning(1) Ränta på pensionsskuld(1) = Utbetalning av pensioner intjänade fr. o. m. 1998(1) Även om man i enlighet med lagen om kommunal redovisning skuldför pensionsskulden samt kostnadsför årets pensionsavsättning och ränta på pensionsskuld, så kommer ändå en kassaflödesanalys att uppvisa den likviditetspåverkan som följer av utbetalning av pensioner intjänade fr. o. m Detta gäller oberoende av om det föreligger något balanskrav. Men antag nu, att årets resultat ska vara exakt lika med noll. Balanskravet håller alltså (i kombination med den nämnda bestämmelsen i lagen om kommunal redovisning). I så fall gäller: + Materiella anläggningstillgångar(1) Materiella anläggningstillgångar(0) + Inre pensionsstiftelse(1) Inre pensionsstiftelse(0) + Övriga finansiella anläggningstillgångar(1) Övriga finansiella anläggningstillgångar(0) + Omsättningstillgångar exkl. kassa(1) Omsättningstillgångar exkl. kassa(0) + Kassa(1) Kassa(0) Lång- och kortfristiga skulder(1) + Lång- och kortfristiga skulder(0) = + Pensionsskuld(1) Pensionsskuld(0) = + Ränta på pensionsskuld(1) + Årets pensionsavsättning(1) Utbetalning av pensioner intjänade fr. o. m. 1998(1) 10 11 Det framgår av denna uppställning, att det med nödvändighet kommer att ske en ökning av tillgångar och/eller en minskning av skulder som är exakt lika stor som årets ökning i upparbetad pensionsskuld. På så vis avspeglas pensionsskuldens ökning i en motsvarande ökning av tillgångar och/eller minskning av andra skulder. Det kommer med andra ord att inom balansräkningen ske ett slags intern fondering av tillgångar motsvarande den växande pensionsskulden (se även Ds 1995:46, s , för en liknande tankegång). Det sagda förutsätter, att ränta på pensionsskuld plus årets pensionsavsättning tillsammans är större än årets utbetalning av pensioner. Denna förutsättning är normalt uppfylld, utom möjligen i en situation där ett existerande pensionssystem håller på att avvecklas. Frågan är nu, vilka typer av tillgångar och/eller skulder som kommer att beröras av den interna fonderingen. Det måste rimligen bli tal om följande tre: Materiella anläggningstillgångar (t. ex. fastigheter), finansiella tillgångar, samt lång- och kortfristiga skulder. Hur mycket likvida medel som kommer att gå åt för den nödvändiga ökningen av tillgångar och/eller amorteringen på skulder beror bl. a. på vilken realiserad avkastning de aktuella tillgångarna ger samt hur de ska värderas i balansräkningen. Detta kommer att närmare belysas i följande avsnitt. Till stor del kommer den interna fonderingen att motsvaras av investeringar (där det krävs tillskott av likvida medel) i anläggningstillgångar och värdepapper. Detta uttalas även klart i Prop. 1997/98:52, s. 9: Sparandet för framtida pensionsförpliktelser väntas successivt öka. Betydande tillgångar kommer att ackumuleras i kommuner och landsting fram till år 2030 till följd av införandet i kommunallagen av krav på ekonomisk balans och krav på redovisningsmässiga avsättningar till framtida pensioner. (Den nämnda propositionen ledde till ett tillägg till kommunallagen, kap. 8, 3a, enligt vilket fullmäktige ska utfärda regler för förvaltningen av medel avsatta för pensionsförpliktelser, med angivande av hur medlen ska förvaltas, vad som är tillåten risk, och hur uppföljning ska ske.) Till den del som den interna fonderingen motsvaras av investeringar och/eller amortering på lån uppkommer det via balanskravet på resultaträkningen i kombination med redovisningen av pensionsskuld och pensionskostnader en undanträngning av löpande kommunal verksamhet (ifall det inte är möjligt att kompensera genom högre skatter och avgifter). 6. Uppbyggnad av en överfonderad inre pensionsstiftelse I föregående avsnitt har det visats, att kombinationen av balanskrav avseende resultaträkningen och skuldföring av pensionsförpliktelser samt kostnadsföring av årets pensionsavsättning och ränta på pensionsskuld leder till en uppbyggnad av redovisade tillgångar och/eller nerdragning av skulder som är lika stor som årets ökning av upparbetad pensionsskuld. I detta avsnitt och i de följande avsnitten 7 och 8 är förutsättningen, som det redan nämnts tidigare, att hela uppbyggnaden av tillgångar och/eller reduktionen av skulder motsvarande kommunsektorns pensionsskuld sker genom en inre pensionsstiftelse bestående av värdepapper emitterade av utomstående institutioner. Det bortses alltså tills vidare från de två andra (i och för sig mer realistiska) möjligheterna: anskaffning av materiella anläggningstillgångar (exempelvis fastigheter) och amortering på skulder (dessa två andra möjligheter diskuteras nedan i avsnitt 9). För enkelhetens skull talas det om en enda stiftelse, gemensam för hela kommunsektorn. I verkligheten skulle en sådan stiftelse naturligtvis vara uppdelad på de olika enskilda kommunerna. Tabell 3 innehåller ett exemplifierande förlopp för en inre pensionsstiftelse avseende hela kommunsektorn. Syftet med tabellen är att visa, att det sätt, på vilket tillgångarna i den inre pensionsstiftelsen värderas, kan leda till en överfondering, alltså en värdepappersportfölj med marknadsvärde som är större än den upparbetade pensionsskulden. Stiftelsen antages varje år ge en avkastning på 7% på föregående års marknadsvärde. Detta är 2% mer än den antagna statslåneräntan. Ett sådant antagande är inte orimligt för en institution som förvaltar pensionsmedel. 10 Av de antagna 7% utgör hälften realiserad avkastning, alltså kontanta 10 Beräkningar av författaren visar, att de sex största livbolagen under åren uppnådde en avkastning på sina portföljer som översteg statslåneräntan med i genomsnitt 2,3%. SPP (som inte är ett livbolag) 11 12 utdelningar och kuponger samt realisationsvinster (-förluster) vid avyttringar av tillgångar. Den andra hälften utgör orealiserad avkastning, alltså ökning i marknadsvärde. Det bokförda värdet på pensionsstiftelsen utgörs av de ingående värdepappernas anskaffningsvärden. Det förutsätts i simuleringen, att det bokförda värdet på stiftelsen varje år ska vara lika med värdet på pensionsskulden i kolumn (3) (detta följer f. övr. med nödvändighet, om hela uppbyggnaden av tillgångar motsvarande pensionsskulden ska ske i en inre pensionsstiftelse). 11 Kolumn (12) visar varje års totala avkastning på pensionsstiftelsen, och kolumn (13) den realiserade delen därav. Varje års tillskott till pensionsstiftelsen visas i kolumn (14). Det beräknas som årets pensionsskuld minus föregående års pensionsskuld minus årets realiserade avkastning på stiftelsen. Det är alltså bara årets realiserade avkastning (ej den orealiserade) som bidrager till den successiva uppbyggnaden av stiftelsens bokförda värde. Annorlunda uttryckt är det bara den realiserade avkastningen som ingår i resultaträkningen och därigenom medverkar till att uppfylla balanskravet. Årets tillskott blir så småningom negativt, vilket innebär att gottgörelse kan hämtas ur stiftelsen och kan användas för löpande pensionsutbetalning (alltså för betalningen i kolumn (4) i tabell 2). Kolumn (15) är årets marknadsvärde på stiftelsen och utgörs av föregående års marknadsvärde plus årets totala avkastning plus årets tillskott (det senare kan alltså vara negativt). Kolumn (16) visar årets totala likviditetsbelastning för pensionsutbetalning och tillskott till pensionsstiftelsen och utgör således summan av kolumnerna (4) och (7) i tabell 2 och (14) (dvs. särskild löneskatt på pensionsutbetalning, kolumn (7), ingår också i kolumn (16)). Kolumn (16) är även lika med årets pensionskostnad i kolumn (8) (tabell 2) minus realiserad avkastning på inre stiftelse i kolumn (13). Denna sist nämnda likhet håller, ifall den totala uppbyggnaden av tillgångar och/eller reduktionen av skulder motsvarande pensionsskulden sker genom tillskott till en inre pensionsstiftelse, som det förutsatts här. Det framgår av denna simulering, att stiftelsen kan börja lämna gottgörelse till pensionsutbetalningar fr. o. m. 2026: Då blir tillskotten i kolumn (14) negativa. Ytterligare externt tillskjutna medel till stiftelsen behövs då inte längre. Det framgår vidare av kolumn (15), att den inre pensionsstiftelsen efter hand får ett avsevärt marknadsvärde, ca 71 miljarder kr år 2010 och 602 miljarder kr Vid den senare tidpunkten uppgår stiftelsens marknadsvärde till ca 2 gånger den upparbetade pensionsskulden. Stiftelsen når efter hand en sådan omfattning, att dess realiserade avkastning fullt ut kan täcka pensionsutbetalningarna och den särskilda löneskatten och även bidraga till täckning av andra lönekostnader. (I den aktuella simuleringen inträffar detta år 2049 vilket inte syns i tabell 3.) Som jämförelse med värdena på den inre stiftelsen i kolumn (15) kan det nämnas, att marknadsvärdet på de tillgångar som förvaltades inom SPP-koncernen uppgick till ca 315 miljarder kr (SPP årsredovisning 1997, s. 36). Tydligen blir marknadsvärdet på pensionsstiftelsen i kolumn (15) efter hand avsevärt större än den upparbetade pensionsskulden. Det uppstår med andra ord en kraftig överfondering. Orsaken till detta är, att enbart den realiserade avkastningen i pensionsstiftelsen kan bidraga till att stiftelsens bokförda värde ökar i takt med pensionsskulden, som det redan nämnts ovan. För att undvika en överfondering skulle det behövas, att även orealiserade ökningar i marknadsvärde på stiftelsens tillgångar får bidraga till ökningen av den inre pensionsstiftelsens bokförda värde. Ökning i marknadsvärde på den inre pensionsstiftelsen skulle med andra ord få upptagas i resultaträkningen som en del av posten Finansiella intäkter från inre pensionsstiftelse. Ett sådant förfarande, uppskrivning av finansiella tillgångar över resultaträkningen, är dock förbjudet enligt den kommunala redovisningslagen, kap. 6, 6 (jfr även Brorström m. fl. 1997, s ). Här kan följande konkluderas: Fondering av pensionsskuld genom upprättande av en värdepappersportfölj som utgör motpost till skulden blir under alla omständigheter likviditetskrävande under en följd av år (alltså så länge som det krävs kontanta tillskott till den inre pensionsstiftelsen). En överfondering som uppkommer genom att orealiserad värdestegring inte får tagas upp i resultatuppnådde under åren en portföljavkastning på i genomsnitt 2,2% över statslåneräntan. Försäkringsbolagens avkastningar beror på en relativt försiktig placeringspolitik som torde vara dikterad inte minst av gällande placeringsregler (se Hörngren och Viotti 1994, s ). Det finns ingen anledning att tro att kommunerna skulle välja en mindre försiktig placeringspolitik. 11 Kolumn (3) i tabell 3 är samma som kolumn (3) i tabell 2. 12 13 räkningen och därigenom mildra balanskravet blir inledningsvis ännu mer likviditetskrävande. På längre sikt, vilket beroende på specifika antaganden kan betyda efter år, blir en överfondering däremot mindre likviditetskrävande. 12 Då kan nämligen en större stiftelse lämna större gottgörelse (negativa tillskott) till utbetalningar av pensioner och särskild löneskatt. Eftersom likviditetsbelastningen på kort och mellanlång sikt kan antagas vara styrande, kommer kommunsektorn antagligen att föredraga en portfölj som består av värdepapper med hög direktavkastning snarare än orealiserad värdestigning. Detta talar för obligationer snarare än aktier, eftersom obligationskuponger ofta är högre än aktieutdelningar i procent av de underliggande marknadsvärdena. 7. Särskild löneskatt: Redovisning av kostnad och upparbetad skuld Den särskilda löneskatten har hittills i rapporten behandlats som en kostnad som uppkommer när den förfaller till betalning, vilket sker samtidigt med att pensionerna utbetalas. Enligt ett utkast till rekommendation från Rådet för kommunal redovisning (juni 1999) ska dock även den särskilda löneskatten redovisas i enlighet med den blandade modellen. Detta innebär, att särskild löneskatt avseende pensionsrättigheter intjänade under 1998 och senare år ska kostnadsföras vid själva intjänandet. Vidare ska det redovisas upparbetad löneskatteskuld, samt ränta på denna skuld. Endast för pensioner som utbetalas som en följd av rättigheter intjänade före 1998 ska den särskilda löneskatten bokföras som kostnad i samband med utbetalningen. En alternativ simulering, som i övrigt bygger på samma förutsättningar som tidigare, följer det nämnda utkastet till rekommendation. Således beräknas år för år avsättningen till särskild löneskatt, den upparbetade skulden för särskild löneskatt samt räntekostnaden för löneskatteskulden. Eftersom den särskilda löneskatten antages vara 24,26% för samtliga simulerade år, utgör dessa poster helt enkelt 24,26% av de motsvarande kolumnerna (2), (3) och (5) i tabell 2. Den särskilda löneskatten utgör med andra ord ur kommunernas synpunkt inget annat än ytterligare en komponent som ska inkluderas i pensionerna. Den samlade upparbetade pensionsskulden, omfattande såväl egentliga pensioner som löneskatt, blir därigenom lika med 124,26% av skulden för enbart pensioner, kolumn (3) i tabell 2. Se kolumn (17) i tabell 4! Exempelvis blir den samlade pensionsskulden år 2010 ca 72 miljarder och år 2030 ca 265 miljarder kr. Däremot påverkas utbetalningarna av särskild löneskatt givetvis inte av en övergång till den blandade modellen för redovisning av sådan skatt. Tabell 4 visar den totala likviditetsbelastningen, ifall kommunsektorn bygger upp en inre pensionsstiftelse motsvarande den samlade pensionsskulden inklusive löneskatteskulden. Kolumn (17) visar den samlade pensionsskulden. Kolumnerna (18) (21) är lika med 1,2426 gånger motsvarande kolumner (12) (15) i tabell 3. Den intressanta jämförelsen avser den totala likviditetsbelastningen, alltså mellan kolumn (22) i tabell 4 och kolumn (16) i tabell 3. Icke förvånande är beloppen i kolumn (22) inledningsvis (till och med år 2025) större än motsvarande belopp i kolumn (16). Det krävs alltså till en början större kontanta tillskott till den inre pensionsstiftelsen, ifall denna ska motsvara inte bara pensions- utan även löneskatteskulden. Differensen mellan de två kolumnerna (22) och (16) är inte försumbar: Fram till år 2014 ligger den på i storleksordningen 0,8 miljarder kr. Från år 2026 blir skillnaden negativ. Att bygga upp en större pensionsstiftelse, som i tabell 4 jämfört med tabell 3, blir alltså till en början mer likviditetskrävande. På lång sikt blir det däremot mindre likviditetskrävande, när den större stiftelsen kan lämna större gottgörelse. Det ovan nämnda utkastet till rekommendation från Rådet för kommunal redovisning angående redovisning av särskild löneskatt är enligt författarens mening olyckligt. Det medför en skärpning av den likviditetsbelastning som kommunerna kommer att drabbas av under de närmaste åren, när de ska öka sina tillgångar och/eller reducera sina skulder i takt med den upparbetade 12 Detta kan ses genom att jämföra kolumn (16) i tabell 3 och kolumn (25) i tabell 5. Kolumn (25) visar den totala likviditetsbelastningen i en situation där avkastningen på den inre pensionsstiftelsen bara är 5,25% per år. Dock är den till sin helhet realiserad (jfr även avsnitt 8 nedan). Den totala likviditetsbelastningen är t. o. m. år 2024 mindre enligt kolumn (25) än enligt kolumn (16). Därefter gäller det omvända förhållandet. 13 14 pensionsskulden. Intentionen bakom utkastet är förmodligen en i och för sig vällovlig redovisningsmässig renlärighet: Löneskatten ska behandlas på samma sätt i redovisningen som själva pensionerna, och dessutom är det rent allmänt viktigt med en korrekt periodisering. Det skulle dock enligt författarens mening vara lämpligt med en mer pragmatisk syn på redovisningen av särskild löneskatt. F. övr. är utkastet ofullständigt på (i varje fall) en punkt: Ifall skattesatsen för den särskilda löneskatten ändrar sig från ett år till ett annat, måste rimligen hela den upparbetade löneskatteskulden omvärderas. Vidare uppkommer det en kostnad eller intäkt avseende den omvärderingen. Utkastet anger inte hur en omvärdering av den upparbetade löneskatteskulden ska ske. Här föreligger en skillnad gentemot den upparbetade pensionsskulden i kolumn (3) i tabell 2: Intjänade pensionsförpliktelser uppräknas år för år till statslåneräntan. Statslåneräntan kan förväntas ändra sig från år till år, men det leder inte till någon omvärdering av den redan upparbetade pensionsskulden. Den här berörda ofullständigheten vållar inte någon svårighet i samband med den alternativa simuleringen i detta avsnitt, eftersom den särskilda löneskatten antages vara 24,26% alla år. Det blir därför i simuleringen inte påkallat med någon omvärdering av löneskatteskulden. 8. En jämförelse med ett företags externa pensionsstiftelse Som bekant belastas pensionskapital som förvaltas i försäkringsbolag med avkastningsskatt. Skatteunderlaget utgörs av marknadsvärdet på de förvaltade tillgångarna vid årets ingång multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan under föregående år. Skatteuttaget är 15% av det nämnda underlaget. Som ett exempel kan man beräkna SPP:s avkastningsskatt för Marknadsvärdet på tillgångarna vid årsskiftet var 276 miljarder kr (SPP årsredovisning 1997, s. 13). Den genomsnittliga statslåneräntan under 1997 var 7,89%. Avkastningsskatten blir då 0,15 0, = 3,27 miljarder kr. Detta belopp kan jämföras med med vad som faktiskt rapporteras i SPP årsredovisning 1997 (s. 54), 2,94 miljarder kr. Avkastningsskatten ligger således på i storleksordningen 1% av det förvaltade kapitalet. Annorlunda uttryckt så uppkommer det genom den skatten en avbränning som reducerar avkastningen med ca 1%. En inre pensionsstiftelse i en kommun belastas inte med avkastningsskatt och drabbas alltså inte av någon motsvarande avbränning. Vad som just sagts skulle kunna tolkas som att kommunsektorn har en orättvis fördel jämfört med försäkringsbolagen, vad det gäller pensionsförvaltning. Dock är det i detta sammanhang intressantare att jämföra kommuner och företag, inte kommuner och försäkringsbolag. Närmare bestämt är det intressant att jämföra en kommunal inre pensionsstiftelse med ett företags externa pensionsstiftelse. Detta avsnitt syftar till att jämföra kommunsektorns årliga likviditetsbelastning för pensionsförvaltning i en inre pensionsstiftelse med motsvarande likviditetsbelastning, ifall kommunsektorn utgör ett enda (stort) företag med extern pensionsstiftelse och beskattas som andra vinstgivande företag. En pensionsstiftelse i ett företag utgör säkerhet för företagets pensionsåtaganden. Det är dock företaget, som har ansvaret för åtagandena, inte stiftelsen. Tillskott till pensionsstiftelse är avdragsgillt vid beräkning av företagets inkomstskatt. Avdrag medges dock inte för tillskott som leder till att värdet på stiftelsen överstiger den upparbetade pensionsskulden. Ur stiftelsen kan företaget hämta gottgörelse som får användas att betala utfallande pensioner och andra utgifter i samband med pensionering. Därvid ska gottgörelse som hämtas från stiftelse upptagas till beskattning som inkomst. Gottgörelse får bara tagas ur stiftelsens överskott, vilket är skillnaden mellan dess värde och den upparbetade pensionsskulden. En pensionstiftelse betalar varje år avkastningsskatt på ett kapitalunderlag som utgörs av värdet på stiftelsens nettoförmögenhet vid årets ingång. Skatteunderlaget är det nämnda kapitalunderlaget multiplicerat med en schablonmässig avkastning motsvarande den genomsnittliga statslåneräntan under föregående år. Skatteuttaget är 15% av skatteunderlaget. (Detta är samma beräkning av avkastningsskatt som i den föregående diskussionen om SPP:s avkastningsskatt.) 14 15 Det framgår av vad som just sagts, att värdering av en pensionsstiftelses förmögenhet måste ske för åtminstone tre olika ändamål: vid beräkning av avdragsutrymmet för tillskott till stiftelsen, vid beräkning av storleken på gottgörelse som kan hämtas ur stiftelsen, samt vid beräkning av kapitalunderlaget för avkastningsskatt. Som gemensam regel för dessa tre värderingssituationer kan man (med viss förenkling; jfr Kihlström 1997, s , 222, 238, ; Palm 1998, s ; Runnakko 1998) säga, att marknadspriser ska användas (eller åtminstone utgöra utgångspunkt för värderingen). Vid tillskott till pensionsstiftelse betalas särskild löneskatt på det tillförda beloppet. Vid utbetalning av pensioner betalas likaledes särskild löneskatt på utbetalt belopp. Å andra sidan utgör gottgörelse från pensionsstiftelse minuspost vid beräkning av skatteunderlaget för särskild löneskatt. Underskott vid beräkningen av skatteunderlaget för särskild löneskatt måste framföras till ett följande år (dvs. negativ löneskatt är inte möjlig). Den sammanlagda skatteeffekten av tryggande genom pensionsstiftelse blir på så vis, att stiftelsen betalar avkastningsskatt och att företaget betalar särskild löneskatt på netto (tillskott minus gottgörelse) tillskott till stiftelsen samt på utbetalning av pensioner. Den särskilda löneskatten är avdragsgill vid beräkning av företagets inkomstskatt. Tillskott till stiftelsen och utbetalning av pensioner är likaledes avdragsgilla. Gottgörelse från stiftelsen utgör skattepliktig inkomst. Det bör påpekas, att företagsbeskattningen i samband med tryggande av pensioner är mycket komplicerad, så det kan här bara bli tal om en ytlig sammanfattning av reglerna för externa pensionsstiftelser. Tabell 5 innehåller den utlovade jämförelsen mellan en inre pensionsstiftelse och en extern sådan efter skatt, för hela kommunsektorn. Den upparbetade pensionsskulden vid slutet av varje år anges i kolumn (3) i tabellen, som är samma som kolumn (3) i tabell 2. Det antages nu, att avkastningen på värdepappersportföljen är 5,25% (inte 7% som tidigare). Till gengäld är hela avkastningen realiserad. Avkastningen är den samma för bägge de alternativ som jämförs, alltså oberoende av om portföljen förvaltas i en inre eller i en extern stiftelse. Grunden till att hela avkastningen antages vara realiserad är, att det annars skulle vara vanskligt att jämföra de två typerna av stiftelse. Som det har påpekats i avsnitt 6 ovan, får värderingen av en inre stiftelse inte innefatta någon orealiserad avkastning, vilket däremot tydligen är tillåtet för en extern stiftelse. Genom att all avkastning antages vara realiserad, kan de två olika stiftelsetyperna värderas likformigt. Den upparbetade pensionsskulden i kolumn (3) blir på så vis lika med marknadsvärdet på stiftelsens tillgångar (oberoende av om stiftelsen är intern eller extern). Kolumn (23) anger den totala avkastningen på en inre pensionsstiftelse, som under det just gjorda antagandet också är den realiserade. Kolumn (24) visar det nödvändiga tillskottet till stiftelsen, och kolumn (25) den resulterande totala likviditetsbelastningen. Liksom i de tidigare tabellerna 3 (kolumn (16)) och 4 (kolumn (22)) utgörs likviditetsbelastningen av summa utbetalda pensioner, särskild löneskatt på utbetalda pensioner samt tillskott till den inre stiftelsen. Kolumnerna (26) (31) i tabell 5 beräknar motsvarande likviditetsbelastning, ifall kommunsektorn i stället utgör ett enda skattebetalande företag med extern pensionsstiftelse. Kolumn (26) visar årets avkastning, efter avdrag av avkastningsskatt (som ju betalas direkt av stiftelsen). Kolumn (27) visar det tillskott som krävs under året för att stiftelsens marknadsvärde ska nå upp till värdet på den upparbetade pensionsskulden. Storleken på årets betalning av avkastningsskatt framgår av kolumn (28), och årets utbetalning av särskild löneskatt av kolumn (29). Kolumn (30) visar årets reduktion i företagets inkomstskatt. Skattesatsen är 28%. Reduktionen uppkommer på så vis som redan omtalats, alltså genom att företaget får göra avdrag för årets särskilda löneskatt, årets pensionsutbetalning och årets netto tillskott till den externa stiftelsen. Företaget antages tydligen samtliga år vara i skattebetalande position (alltså gå med vinst). Den totala likviditetsbelastningen för företaget visas i kolumn (31) och består av årets utbetalda pensioner, årets löneskatt och årets netto tillskott till pensionsstiftelsen, varifrån avdrages den resulterande minskningen i inkomstskatt. En jämförelse mellan kolumnerna (25) och (31) återfinns i kolumn (32). Det kan nu ses, att kommunsektorn med en inre pensionsstiftelse varje enskilt år drabbas av en större likviditetsbelastning än ett stort företag med motsvarande pensionsförpliktelser fonderade i en extern stiftelse. I motsats till en kommun har ett skattebetalande företag den fördelen, att särskild löneskatt och tillskott till pensionsstiftelse är avdragsgilla. Detta uppväger mer än väl den nackdel, som ligger i att 15 16 en extern pensionsstiftelse måste betala avkastningsskatt. Konklusionen på denna punkt förefaller bli, att den totala likviditetsbelastningen efter skatt i ett företag för pensioner, inkluderande tillskott till pensionsstiftelse, ofta är lägre än den totala likviditetsbelastningen för samma pensioner i en kommun, som ju inte betalar inkomstskatt. I jämförelse med företag har alltså kommuner inte någon orättvis fördel, trots att intern kommunal pensionsförvaltning inte belastas av avkastningsskatt. 9. Återlåning, speciellt amortering på egna lån I de föregående avsnitten 6, 7 och 8 skedde hela uppbyggnaden av tillgångar och/eller reduktionen av skulder motsvarande kommunsektorns pensionsskuld genom en inre pensionsstiftelse bestående av finansiella investeringar. Det finns dock två alternativ som måste anses som mer realistiska, nämligen investeringar i materiella anläggningstillgångar, särskilt fastigheter, och amortering på kommunala lån. Dessa två alternativ kan tillsammans betecknas som återlåning. Exempelvis står det i Prop. 1997/98:52, s : I förvaltningen av pensionsförpliktelser inryms dessutom möjligheten att återlåna medlen för att använda till investeringar i den egna kommunen eller landstinget eller för att amortera skulder. Oberoende av vad som ingår, värdepapper eller återlåning, ska en inre pensionsstiftelse vara föremål för separat förvaltning. Detta uttrycks mycket klart i Prop. 1997/98, s. 10: De medel som avses med den föreslagna regleringen är de avsättningar för pensionsförpliktelser som enligt lagen om kommunal redovisning skall skuldföras i enlighet med den blandade modellen. Bestämmelsen medför ett krav på att dessa pensionsmedel skall separeras från övrig medelsförvaltning i fullmäktiges föreskrifter liksom vid uppföljning och redovisning av resultatet av förvaltningen. Återlåningen kommer att bli omfattande. Sålunda sägs det i den utredning som föregick den nyss nämnda propositionen, att kommunernas och landstingens sammanlagda pensionsskuld omkring 2010 endast till ca en tredjedel kommer att motsvaras av medel investerade i externt emitterade värdepapper (SOU 1997:78, s. 128). Resten kommer att motsvaras av medel återlånade för att finansiera kommunernas egna investeringar, dvs. investeringar i materiella anläggningstillgångar. I Svenska Kommunförbundets yttrande över den nämnda utredningen kan man läsa följande: Vid förvaltningen av pensionsmedel kommer kommunerna att i första hand amortera lån och att finansiera investeringar med eget kapital. I andra hand kommer man som hittills att placera medel i säkra värdepapper såsom statspapper. Först i tredje hand kommer man att agera på aktiemarknaden. Materiella anläggningstillgångar, speciellt fastigheter, kan mycket väl uppfattas som en annan typ av tillgångar som läggs in i en portfölj, alltså i den inre pensionsstiftelsen. Pensionsstiftelser i företag kan f. övr. inneha fastigheter (även om det är relativt ovanligt; Kihlström 1997, s. 94). Amortering på egna lån kan också uppfattas som ett slags finansiell investering, nämligen i minskade egna lån, och liknar därmed investering i lån emitterade av andra institutioner. Eftersom återlånade medel ska vara föremål för separat förvaltning, som det nämndes tidigare i detta avsnitt, blir det i vilket fall som helst nödvändigt för en kommun att upprätta något som i varje fall liknar en inre pensionsstiftelse, låt vara att stiftelsens tillgångar inte bara kommer att utgöras av externt emitterade värdepapper utan även av fastigheter och negativa egna lån. 13 Den omständigheten, att det snarare kommer att bli tal om återlåning än om finansiella investeringar, ändrar därför inte de principiella slutsatserna i de föregående avsnitten 6, 7 och 8: Det sätt, på vilket tillgångar som anskaffas som motpost till pensionsskulden värderas, kan leda till överfondering, alltså en portfölj av tillgångar vars marknadsvärde är större än den upparbetade pensionsskulden (jfr avsnitt 6). Ifall den upparbetade pensionsskulden ska innefatta även särskild löneskatt, då blir det inledningsvis mer likviditetskrävande att bygga upp en motsvarande portfölj av tillgångar (avsnitt 7). En kommun med intern pensionsförvaltning har i vilket fall som helst ingen orättvis skattefördel i jämförelse med en extern pensionsstiftelse i ett företag (avsnitt 8). 13 Hur redovisningen av återlåning ska gå till kan diskuteras (jfr SOU 1997:78, s , för ett förslag). 16 17 Uppenbarligen ställs kommunerna inför en hel del problem i planeringen av den kommande förvaltningen av pensionsmedel. Att investera i externt emitterade värdepapper kan medföra inte bara finansiella utan även politiska risker. Man kan livligt föreställa sig den kritik som en kommun kan drabbas av, ifall dess inre pensionsstiftelse exempelvis råkar ut för förluster genom kursfall på aktier. Å andra sidan kommer kommunen även att kritiseras för att inte ha investerat lika djärvt som andra kommuner, som råkar hålla en stor andel aktier i sina portföljer under en period när aktiepriserna stiger. Pensionsförvaltningar i kommuner kommer kanske rentav att betygsättas i offentliga media, ungefär som värdepappersfonder. Amortering på egna lån kommer då att vara en mycket attraktiv strategi. Nerdragning av den egna upplåningen är ett sätt att hantera de just antydda politiska riskerna. Avkastningen är säker ur kommunens synpunkt, motsvarande de räntebetalningar som inte längre behöver presteras. Att avveckla egna lån leder inte heller till orealiserade värdestegringar och därmed sammanhängande överfondering (jfr även anmärkningen i avsnitt 6 ovan om att obligationskuponger ofta är högre än aktieutdelningar i procent av de aktuella marknadsvärdena). Det är också svårt att kritisera en kommun för att den önskar reducera sina egna skulder. Kommunsektorns räntebärande skulder uppgick vid slutet av 1998 till 159,6 miljarder kr. 14 En nerdragning av dessa skulder kan pågå under åtskilliga år. Man kan därför våga prognosen, att många kommuner under ett antal år framöver kommer att främst välja att låta ökningen i upparbetad pensionsskuld motsvaras av en amortering på egna lån. 10. Den individuella pensionsdelen i PFA 98 som utbetalas till externa förvaltare De sista tre kolumnerna (9) (11) i tabell 2 visar konsekvenser för kommunsektorn av komponenten 6 i avsnitt 2, som utgör en del av PFA 98. Den direkta utbetalningen av den individuella pensionsdelen till externa förvaltare börjar under år 2000 och utgör 1% av pensionsgrundande lön för HÖK-området. För ca 55% av icke-hök utgör den direkta utbetalningen likaledes 1% av pensionsgrundande lön. (Dessa ca 55% av icke-hök omfattar lärare och skolledare.) För resterande ca 45% av icke-hök utgör den däremot 1,1%. Kolumn (9) visar kommunsektorns sammanlagda utbetalning till externa förvaltare. På beloppen i kolumn (9) erläggs särskild löneskatt med 24,26%. Löneskatten visas i kolumn (10). Summa utbetalning tilll externa förvaltare plus särskild löneskatt återfinns i kolumn (11). De föregående avsnitten har visat, hur kommunsektorn kan komma att bli en pensionsförvaltare av betydande omfattning. Det är i och för sig inte nödvändigt för kommunsektorn att påtaga sig en sådan roll. Enligt PFA 98 kan utbetalning till externa pensionsförvaltare ersätta den interna avsättningen. Det är därigenom möjligt för kommunerna att omedelbart köpa sig fria från efterföljande pensionsförpliktelser genom att fr. o. m. år 2000 utbetala 4,5% av lönen för anställda inom HÖKområdet och 3,4% eller 3,5% för icke-hök 15 (plus omedelbar särskild löneskatt) till externa pensionsförvaltare som anvisas av de anställda. De obligatoriska utbetalningarna till externa förvaltare på 1% för HÖK-området och 1% eller 1,1% för icke-hök kan m. a. o. utökas upp till 4,5% för HÖK och till 3,4% eller 3,5% för icke-hök. Frågan är nu, om detta är en lönsam åtgärd ur kommunernas synpunkt. Genom att inte omedelbart köpa sig fri från efterföljande pensionsförpliktelser lånar en kommun från de anställda och från staten (vad det gäller den särskilda löneskatten). Att på det viset avstå från att låna resulterar i en omedelbar utbetalning, som under en lång rad av efterföljande år leder till inbetalningar, alltså varje års bortfallande pensionsutbetalning plus pålägg för särskild löneskatt. 14 Källa: Svenska Kommunförbundet och SCB, Vad kostar verksamheten i Din kommun? Bokslut 1998, 1999, s. 17. Det angivna beloppet är summan av lång- och kortfristiga skulder. 15 Som det framgår av vad som sades tidigare i detta avsnitt, gäller i så fall 3,4% för ca 55% av icke-hök och 3,5% för resterande 45% av icke-hök. 17 18 För en kommun är m. a. o. att inte låna från de anställda och staten ett slags investeringsprojekt, vars lönsamhet kan bedömas med hjälp av en konventionell investeringskalkyl. En sådan investeringskalkyl har gjorts för hela kommunsektorn avseende år Det belopp som kommunsektorn det året kan avstå från att låna är årets pensionsavsättning plus löneskatt, 3,004 1,2426 = 3,737 miljarder kr. Internräntan på en sådan operation är 4,75%. Kommunsektorn kan alltså låna från de anställda och staten till den räntan, som f. övr. överensstämmer mycket väl med den räntekostnad för den upparbetade pensionskulden som nämndes i avsnitt 4. Eftersom statslåneräntan har antagits vara 5% i denna rapport, alltså högre än 4,75%, kan man konkludera att det inte är lönsamt för kommunerna att avstå från att låna från de anställda och staten. Den förhållandevis låga låneräntan 4,75% uppkommer främst genom vad som tidigare (i avsnitt 4) kallades för arvsvinster. 11. Avslutning Det har i diskussionen om pensionssystem angivits ett antal skäl varför fonderade system kan vara att föredraga. Vad det speciellt gäller kommunala pensioner så har det exempelvis sagts, att ett sådant system erbjuder större trygghet ur de kommunalanställdas synpunkt och även är mer rättvist gentemot kommande generationer av kommuninnevånare (se Ds 1995:46, s , för en översikt över sådana argument). Å andra sidan har det också sagts, att det ligger en fara i att skapa en portfölj av finansiella tillgångar i en kommun. En sådan portfölj kan nämligen riskera att utsättas för politisk klåfingrighet, alltså att pengarna helt enkelt används för andra ändamål. Man kan nu konkludera, att dessa argument för och emot fondering måste anses som överspelade. Balanskravet i kommunallagen i kombination med bestämmelsen i lagen om kommunal redovisning om skuldföring av pensionsförpliktelser samt kostnadsföring av årets pensionsavsättning och ränta på pensionsskuld leder nämligen med nödvändighet till fondering av pensionsförpliktelser i en eller annan form. Man kan förvänta, att en del kommuner kommer att bygga upp inre pensionsstiftelser bestående av finansiella tillgångar. Även återlåning av medel motsvarande pensionsförpliktelser för att finansiera egna anskaffningar av t. ex. fastigheter kan ses som ett slags portföljinvestering, som det redan har nämnts i avsnitt 9 ovan. Återlåning för amortering på egna lån kan likaledes jämställas med en finansiell investering. Det har genomgående förutsatts, att den aktuella pensionsstiftelsen är inre, dvs. en del av kommunernas interna förvaltning. Upprättande av en extern pensionsstiftelse, liknande företags pensionsstiftelser, kan inte bli aktuell. En extern pensionsstiftelse skulle nämligen belastas med avkastningsskatt på pensionsmedel, i motsats till en inre stiftelse. Av samma grund kan det knappast bli aktuellt att teckna en kollektiv pensionsförsäkring för kommunens anställda i ett utomstående försäkringsbolag, eftersom en sådan institution också måste betala avkastningsskatt. 16 Ds 1995:46 kommer till en liknande slutsats: Sammanfattningsvis tyder således dagens regler för beskattning av pensionskostnader och pensionsutbetalningar på att både de kommunalanställda och de kommunala arbetsgivarna har intresse av att pensionsåtagandena säkerställas inom kommunerna (s. 160). Det har vidare förutsatts, att fonderingen av kommunsektorns pensionsförpliktelser uteslutande sker genom genom kontanta tillskott samt genom realiserad avkastning på de aktuella investeringarna. Det kan naturligtvis även finnas andra möjligheter, t. ex. försäljning av i redovisningen lågt värderade fastigheter eller bolag, varvid det uppkommer en vinst i resultaträkningen. Därefter kan man eventuellt återköpa samma fastigheter eller bolag till oförändrat pris. 17 Även om man i viss utsträckning kan tänka sig sådana möjligheter, är det ett underliggande budskap i denna rapport att 16 Kollektiv pensionsförsäkring i utomstående försäkringsbolag skulle bara kunna bli aktuell för en mycket liten kommun, som kan ha svårt att på egen hand bära den risk som ligger i stokastisk återstående livslängd för anställda som går i pension. Man bör dock kunna förvänta sig, att det kommer att skapas möjligheter för kommuner att uppnå riskdelning även inom ramarna för kommunintern pensionsförvaltning. 17 Sådana operationer skulle i så fall utgöra ett kringgående av den kommunala redovisningslagen, enligt vilken icke-finansiella anläggningstillgångar överhuvudtaget inte får uppskrivas (Brorström m. fl. 1997, s. 64). 18 19 kommunerna under kommande år kommer att få vidkännas en märkbar likviditetsbelastning för sina avtalspensioner. Detta är egentligen föga förvånande, givet att det faktiskt är tal om inget mindre än en övergång från ett fördelningssystem till ett fonderat system, som det redan sades i det inledande avsnittet. I en sådan situation måste man ju samtidigt betala för två generationer av pensionärer. Det kan vara intressant att göra en överslagsmässig beräkning av likviditetsbelastningen för en utvald kommun vid samtidig betalning för två generationer av pensionärer. Den utvalda kommunen är Stockholms stad (som utgör ca 8% av kommunsektorn). Beräkningen avser år Uppbyggnad av materiella och finansiella tillgångar och/eller reduktion av skulder motsvarande enbart den egentliga pensionsskulden kräver tillskott på i storleksordningen 250 miljoner kr. Detta belopp ökar från ca 250 till 310 miljoner kr, ifall även löneskatteskulden ska täckas. Utbetalningen av den individuella pensionsdelen inklusive särskild löneskatt till externa förvaltare (komponent 6 i avsnitt 2) uppgår till ca 110 miljoner. 18 Till dessa belopp ska läggas utbetalning av pensioner till tidigare anställda. Till allra största delen avser den utbetalningen pensionsrättigheter intjänade före Det belopp som ska utbetalas till pensionerade f. d. anställda kan förmodas uppgå till ca 560 miljoner, inklusive särskild löneskatt. För jämförelsens skull kan det nämnas, att de totala lönekostnaderna (däri medräknat lönebikostnader) 1998 för Stockholms stad uppgick till ca 13 miljarder kr, och verksamhetens kostnader inräknat avskrivningar samma år till ca 27 miljarder (jfr Stockholms stad årsredovisning 1998, s. 34, 39 och 46). Man kan till sist peka på två redovisningsmässiga omständigheter, som medför att likviditetsbelastningen över en följd av år kan komma att bli extra betungande för kommunsektorn. För det första så betyder det sätt på vilket en inre pensionsstiftelse värderas, att det kan ske en överfondering. Orsaken är, som det också nämndes i avsnitt 6, att endast realiserad avkastning får ingå i stiftelsens redovisade värde. Detta kan även förväntas påverka valet av tillgångar att taga med i portföljen. Det är intressant att notera, att en annan värderingsprincip faktiskt gäller för företags externa pensionsstiftelser, som ju värderas till marknadsvärde (jfr även diskussionen i avsnitt 8). För det andra så kan redovisningsreglerna vad det gäller särskild löneskatt komma att skärpas, som det sades i avsnitt 7. I så fall uppkommer det under en följd av år en extra likviditetsbelastning genom kombinationen av redovisningsregler och balanskrav. Referenser Offentliga utredningar, etc. Ds 1995:46, Kommunala avtalspensioner. Prop. 1997/98:52, Förvaltningen av kommunala pensionsmedel. SOU 1997:78, Medelsförvaltning i kommuner och landsting. Övriga referenser Hörngren, Lars, och Thomas Franzén (1999), Kommuner tar stora finansiella risker, Svenska Dagbladet 22 mars 1999, s. 10. Hörngren, Lars, och Staffan Viotti (1994), Försäkringsmarknaden, SNS Förlag, Stockholm. Kihlström, Laila (1997), Pensionering direkt i företaget, 2:a upplagan, Förlags AB Industrilitteratur, Stockholm. Palm, Anders (1998), Pensionsstiftelser, 2:a upplagan, Björn Lundén Information AB, Näsviken. Runnakko, Michael (1998), Nya förenklade avdragsregler för tjänstepensionskostnader, Svensk Skattetidning 4/98, s De nämnda beloppen bygger på beräkningar av författaren i en rapport till Stockholms stad. 19 20 Tabell 1. Årliga lönesummor i antal basbelopp 1998 (a) (b) (c) (d) Ålders- Kv. HÖK Kv. ej HÖK Män HÖK Män ej HÖK klass , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , ,529 20


source: CulturaX

text: Istället för kött » Foodly Det vet de flesta, men eftersom vi är vanedjur kan det kännas väldigt svårt och avlägset att försöka sig på något nytt. Det är ju så lätt att ta till den välbekanta förpackningen med malet kött eller kycklingstrimlor när man vill att vardagen och livet ska löpa så smidigt som möjligt. Men det finns faktiskt massor med godsaker du kan äta istället för kött. Godsaker som ger dig tillräckligt med proteiner och som dessutom kan ta dig till helt nya smakupplevelser. Och kom ihåg, det behöver inte vara allt eller inget, svart eller vitt. Börja med en måltid i veckan som inte innehåller kött, öka sedan till en hel köttfri dag. Sedan är du igång, och inser förhoppningsvis att det inte var så svårt trots allt. Det gäller bara att få en början! Saftiga rödbetsburgare! Receptet hittar du HÄR. Vad kan du äta istället för kött? Sojabönor är ett av de allra proteinrikaste livsmedel vi har. Och även andra bönor som kidneybönor, svarta och vita bönor och mungbönor innehåller mycket protein och passar bra som tillskott i olika maträtter, till exempel i bönbiffar och grytor, och till och med bakverk. Tofu och tempeh är gjorda på sojabönor om man inte vill äta dem gröna direkt från frysdisken. Zucchini och kikärtsbiffar. Receptet hittas HÄR. Kikärtor finns både okokta och kokta. Det är smidigt att alltid ha ett par paket kokta kikärtor i skafferiet, så att man snabbt kan mixa ihop en hummus (kikärtsröra) när en sallad eller en plåt med rostade grönsaker behöver lite extra smak och kärlek. Kikärtor funkar också bra att använda som bas i vegetariska biffar eller "kött"bullar. Pasta med belugalinser! Receptet hittar du HÄR. Att göra grytor på röda linser, tomatkross och massor med kryddor är verkligen supergott. Med svarta beluga linser trollar du fram malet köttsås utan kött, och tack vare sitt höga proteininnehåll ger också linserna enkla grönsakssoppor mera mättnad. Nötter, frön och mandlar är faktiskt också en proteinkälla och kan ätas som sådana eller som nöt- och frösmör. Mandelsmör är en lyxvara med en helt fantastisk nötig och len smak. Tahini, som är gjord sesamfrön, är en riktig hälsobomb med mycket kalcium och andra mineraler. Smör gjorda på hasselnötter, jordnötter och cashewnötter finns också på marknaden. Quinoa med svamp och brysselkål. Receptet finns HÄR. Quinoa kallas ibland för det perfekta proteinet, eftersom det innehåller nio essentiella aminosyror som kroppen inte själv kan producera. Det är inget sädesslag, utan en ört vars frön man äter. Quinoa funkar bra istället för ris och som tillägg i sallader eller soppor för mera mättnad. Nacho-tallrik med havrefärs. Receptet hittar du HÄR! Havre- och bönfärs De senaste åren har det dykt upp en hel det vegetariska alternativ i matbutikerna. Havrefärsen Pulled oats och Muru och bönfärsen Härkis är några exempel. Dessa kan bra användas istället för kött i olika maträtter. I tacorätter, på pizza, i biffar eller som pastasås. You name it.


text: Något jag lärde mig då var att förstå att det inom alla kulturer finns olika sätt att handskas med döden. Visst, det vet de flesta. Men det är en avgrundsdjup skillnad mellan att verkligen förstå vad det innebär och bara känna till att det förhåller sig så. I Sverige tycks det som om vi räds att träda fram och ta i sorgen. Här i västra Ukraina är man mer direkt. Givetvis räds man döden även här, men man verkar inte rygga tillbaka för sorgen. Min älskade granne, Anja, talar ofta högt och innerligt om sin son som dog ung.


text: Växjö stadsbibliotek erbjuder en variation av lokaler att boka med passande utrustning för konferens Öppettider 1/5-31/8. Måndag-torsdag, klockan 8.00-19.00. Biblioteken i Borås öppna för snabba ärenden (Gäller från och med 2021-02-08) Stadsbiblioteket, som varit tillfälligt stängt sedan 16 november, har öppet en begränsad yta i entrén så att du kan hämta reservationer och lämna tillbaka lån. Dessutom finns ett fåtal datorer på drop-in med självservice. Du kan läsa mer på bibliotekens gemensamma informationssida . Öppettider på Stadsbiblioteket vid Götaplatsen Öppettider, adress och vägbeskrivning till Kalmar Bibliotek. Öppettider idag för Kalmar Bibliotek. Stadsbiblioteket sista öppethållande dag blir 30 april. Därefter stänger vi för att flytta in i nya lokaler. Biblioteken är öppna igen, men med begränsad service, kortare öppettider och andra restriktioner. Adolfsberg, Baronbackarna, Stadsbiblioteket är öppet endast på en avgränsad yta för att hämta reservationer, lämna tillbaka lån och använda någon av våra fyra stationära snabbdatorer. Du kan läsa mer på vår gemensamma informationssida. Klicka på den gula boxen med texten "Information ... Huvudbiblioteket och Ekholmens bibliotek har öppet med begränsningar och med tillfälligt ändrade öppettider. Adress. Telefon. Böcker om stickning blir stulna från Kalmar stadsbibliotek. "Vi har larmsystem , men bevisligen är det någon som lyckats komma på hur man gör Kontaktuppgifter till Kalmar Stadsbibliotek KALMAR, adress, telefonnummer, se information om företaget. Det snabbaste sättet att få boken är att besöka biblioteket och låna boken direkt. Kalmar stads tänkebok. av Ivar Modéer Sten Engström (Bok) 1949, , För vuxna Öppettider for Stadsbiblioteket: måndag 10:00 - 19:00; tisdag 10:00 - 19:00; Just nu är biblioteken inte en mötesplats. Biblioteken i Malmö är öppna men med flera begränsningar. Vi har inga studie- eller sittplatser, öppettiderna är minskade och du får vara på biblioteket i max 30 minuter. Stadsbiblioteket har utlämning av reserverade böcker klockan 14-18 tisdagen 13 april. 076-269 48 37 eller arganasweden@gmail.com Caféet drivs av Argana AB. Kontaktperson Aziz Mohaiti. Halmstads konsthall. Aktuella utställningar och öppettider finner du på Halmstad kommuns I Karlstads kommun finns tio bibliotek: Stadsbiblioteket och biblioteken i Edsvalla, Kronoparken, Molkom, Skattkärr, Skåre, Vålberg, Våxnäs, Väse och Älvsbacka. Alla bibliotek utom Älvsbacka har wi-fi. Biblioteket hemifrån. Stockholms stadsbibliotek 113 ... Andra verksamheter på Stadsbiblioteket Argana (café) Måndag-fredag 8.00-19.00 Lördag-söndag 10.00-16.00 Helgdagar / röda dagar 10.00-16.00. Kontakt. 076-269 48 37 eller arganasweden@gmail.com Caféet drivs av Argana AB. Kontaktperson Aziz Mohaiti. Halmstads konsthall. Kontaktuppgifter och öppettider till konsumentvägledningen. På Kalmar.se använder vi cookies för att webbplatsen ska fungera på ett bra sätt för dig. Ju fler vi är ju roligare har vi, och andra, som På torsdag finns Kalmar Makerspace på biblioteket i Kalmar mellan 17-20:00. Kom förbi och säg hej! Har du frågor, kontakta Linus på Handla tryggt och säkert hos Webhallen. Hemelektronik, gadgets, spel och mer.


text: September 14, 2018, 3:32 pm / uc-upplysningscentralensi71.ampblogs.com Atradius Sverige i Stockholm kundkreditförsärunt kan er företa trygga affärer på befintliga samt nya marknader, inom vetskap Ifall att ert bolag är skyddat mot kreditförluster. OM du genast ändå vill plita ett sådant kontrakt så föreslår själv att ni sätter datum förut handpenning odlapass vidsträckt fram så att du antar att köparen har hunnit greja finansieringen tills dess. Flera missförstår lån utan UC samt antagande att det är likadan sak såsom att ingen kreditupplysning görs överhuvudtaget. Så är ej fallet - inga seriös smslåneföretag struntar inom ett kreditupplysning. Det är inte lagligt och det ligger nog ej heller i företagens intresse att helt strunta inom att producera ett kreditupplysning. Ändå kan det nog finnas till något enklare att få ditt lån beviljat Ifall ni väljer En näringsverksamhet såsom icke anvankor UC. Det fungerade inte i synnerhet finemang och omedelbart på senare år äger man För den skull inför amorteringskrav samt ännu flera regleringar är på gata. Någon person såsom medför någon större chansning kommer antingen bliva nekad ett lån alternativt så kommer denne bliva erbjuden en högre ränta. det kan bliva svårare att införskaffa en kärra på amortering. Skulle du äga pengarna tillgängliga kan hända ni fastän allt väljer att Pröjsa handpenningen ur personlig lomma som en del av din kontantinsats. Stäv säljaren kvittar den här länken det förmodligen Ifall du betalar tillsammans egna alternativt lånade pengar, enkom han får sin handpenning. ändock tänk på att banken däremot – oavsett Försåvitt ni betalar handpenningen kontant alternativt icke – beredvilligt tittar att du lägger 10-15% i kontantinsats därutovan. bistå till att bidra till En bra fungerande samhälle för medborgare samt näringsliv inom Sverige. Köper ni bostaden ensam bör du häst stå på lånet, huvudsak därför att det är din inkomst såsom ämna hantera av kostnaderna förut bostaden samt dina levnadskostnader. Dom andra faktorer som påverkar dina potential att bliva beviljad ett kredit är svårare att tillverka besiktning över. Det kan finnas till fördelaktigt att ansförhöja om kredit utan UC, avseende mindre summor, därför då noteras icke kreditbolagens förfrågningar inom UC's register. Du kanske står inom någon läge där du behöver En kredit hastigt samt vill samtidigt undvika en UC kontroll. Någon handpenning är ett summa pengar som betalas i förskott utav någon köpare bred ingående utav En pakt. Det är alltså en delbetalning av slutlikviden, det totala belopp såsom skall betalas. Nbefinner sig du ansöker om En kredit tillsammans med någon annan minskar ni långivarens risker samt du tillåts då förbättring gällande att bli beviljad. Vi listar också långivare som betalar ut pengar på kvällar samt helger. Om du behslut En lån där inte UC tas skall ni ansförhöja till En snabblån utan UC. Vi stöder dig att det ultimata lånet.


text: Den tredje boken om Amina är nog den sorgligaste, trots att det är nu allt ska ordna upp sig. Aminas mamma ska äntligen komma, det som Amina kämpat så hårt för: skickat pengar, stått ut, längtat. Men när hon skadar sig på en tävling är det precis som att all kamplust rinner av henne. Och när mamma kommer uppstår nya problem. Mamma behöver massor av hjälp och dessutom får de inte bo tillsammans. Amina vill ge upp. Hon struntar i sina rehabövningar och känner att nu orkar hon inte kämpa längre.


text: Nintendo stäms av Gamevice – uppges ha stulit idén till Switch - Nyhetskommentarer Bara jag som tycker att de inte verkar likna varandra ett dugg? Båda har skärm, båda har löstagbara handkontroller, båda kör någon variant av Tegra. Finns säkert fler likheter om man orkar sätta sig in i det. Håller med, har heller aldrig hört talas om varken Gamevice eller Wikipad. Kontrollerna i sig är någorlunda lika men botten verkar sitta ihop med kontrollerna så de verkar inte vara som Joyconsen precis. Men kan inte tycka synd om Nintendo direkt om de skulle förlora. Båda har en skärm, båda går på ström. Helt ok att stämma tycker jag! Alltså denna patentlagstiftning får de göras något åt, många inklusive mig förstod inte alls vad piratpartiet menade med den var dålig. Men alla dessa stämningar hit och dit som skulle härma utvecklingen rejält om de gick igenom, dessa måste göras något åt. Där den som blir stämd borde ha rätt att kräva extrema skadestånd om stämningen ej går igenom. Samtidigt som det borde vara lite krav på att få patent för enbart innovationer. Angående kontrollerna så sitter de inte alls på samma ställen, men eftersom majoritet av användarna har 2st händer, 2 tummar och andra fingrar som sitter på ett visst avstånd, så är det ur ergonomisk synvinkel inte helt förvånade att de ej skiljer sig helt åt. Jag tycker för övrigt Switchen påminner mycket om Wii U. Senast redigerat 2017-08-11 16:50 Har aldrig hört talas om företaget, men av bilden ovan så kan jag inte direkt hålla med om. Deras koncept är ju inte ett dugg lik Switch. Nintendo skulle lika gärna kunna stämma dem för att ha inkräktat på Wii U-kontrollens design. Nu kör vi igen alltså? Mycket löjligt och tramsigt av dem. Det är så uppenbart vad sådana typer stämningar handlar om. Ett företag som själva inte lyckats speciellt bra men nu ser chansen att håva inte lite cash. Så jävla fult, borde vara kriminellt. Att dom kan med. Nintendo är väl värdsledande inom att kasta stämningar omkring sig så är väl mest komiskt att de får en tillbaks, utan att ha läst vad exact det är de har patent på vågar jag dock inte uttala mig om jag tycker nintendo inkräktar på deras patent eller ej. Grejen med switch är ju att växla mellan TV-spel och bärbar konsol medans grejen med wikipad verkar vara att växla mellan bärbar konsol och surfplatta, inte riktigt samma sak Hehe, Game"vice" säger väl det mesta om hur seriöst detta företag är. Ytterligare ett äckligt patenttroll som bör krossas. Borde vara en relativt enkel vinst för Nintendo, likheterna är ganska få dessutom. Nintendo har sysslat med denna typ av spellösningar i ett par decennier och lär sitta på en hel del patent. Tänker du på Samsung? Nintendo stäms ofta av patenttroll, inte i närheten av lika ofta som de faktiskt stämmer andra företag. Tycker de stämmer till höger och vänster, de stämmer youtubers och t.o.m cosplay event!? Senast jag reagerade på var denna https://gamerant.com/nintendo-suing-tokyo-go-kart-company/ Såg de där kartarna åka runt i tokyo när jag var där i höstas, såg skitskoj ut! och man fick låna kläder för att klä ut sig, tyvärr hade vi inga internationella körkort med oss så vi sa vi får köra nästa gång, sen kommer tråknintendo med stämningar och sabbar allt. Man tycker ju de borde uppskatta gratisreklamen istället för att gnälla om royalties Om de liknar eller inte spelar ingen roll. Man måste läsa patentet som Gamedevice har. De kan mycket väl ha ett idiotpatent på en bärbar spelkonsoll med löstagbara kontroller. Problemet med patentverken är att de släpper igenom en massa uppenbara idéer som patent. Gamedevice måste ha ett rikt patenttroll i ryggen som vågar ge sig på Nintendo. Hela patentverksamheten och alla sådana här stämningar ger en dålig smak i munnen och känns onödig och förlegad. Oj din telefon har en skärm? Vi har patent på en skärm.. Oj din bil liknar vår bil? Vi har patent på en rund form. Lägg ner allt som har med patent att göra, bara stäng skiten och glöm. Patent-trollande när det är som bäst. Hoppas det inte är en Amerikans domstol som ska avgöra fallet, då finns det ju en chans att dom vinner. Skulle aldrig ta patent på något jag uppfunnit, fråga bara Håkan Lans vad han tycker om patent-skyddet. Haha obvious troll is obvious. Produkten är "SOLD OUT" från deras egna lager och testade kolla på 10 olika återförsäljare bl.a apple och INGEN av dem säljer produkten längre eller har helt raderat produkten från sidan. I europa så är(var) de flesta återförsäljarna i grekland så att ehh.... Måste definitivt vara Nintendos fel detta Själv urskönjer jag en viss likhet Det är egentligen själva "idén" som är patenterad, dvs. en beräkningsdel omgiven av två avtagbara och separata kontrollenheter. "A combination generally directed to a combination computing device and game controller. The computing device provides a plurality of sides, in which each of the sides are disposed between an electronic display screen and a back of the computing device. The game controller provides a communication port interacting with the computing device, the communication port providing a communication link and a pair of confinement structures, the pair of confinement structures adjacent to and confining the computing device on at least two opposing sides of the plurality of sides of the computing device, and an input device attached to and in electronic communication with the communication port. The input device is a separate and distinct structure from the communication port, forming no structural portion of the communication port. " Hela patentet finns här. http://around-akiba.com/wp-content/uploads/2015/05/11173434_423709847809130_1132859915_n.jpg Nu handlar det ju om ett företag dock. Första stycket: "Nintendo has announced that it's bringing a copyright infringement suit against a company that organizes tours of Tokyo's Shibuya ward — geek central for the city's video game fans — with a Super Mario Kart theme. The company, named MariCar, has go karts much like those found in the game and has its customers dress up as characters from the Mario universe." Nintendo har i detta fall full rätt att stämma ett annat företag som inkräktar på deras IP. Just Nintendo är väldigt drabbat av just detta även i sammanhang. Borde vara rimligt för de flesta att någon vill försvara sin egendom. Cosplay bör vara okej dock, har du något exempel på detta? Likaså med Youtube? Beror ju helt på vad det handlar om, Nintendo har ju inte stämt Games Done Quick exempelvis. Hoppas Gamevice vinner mot det totalt vidriga anticonsumer företaget Nintendo. Har folket glömt av Razer Edge Pro som visades upp 2013? Hela 2 år innan deras patent.. Och det här "upptäcker" dom nu, flera månader efter att Switch har släppts? Hade dom vart seriösa hade dom väl ändå stämt direkt när Switch:en släpptes? Desktop: Core i5 2500K @ 4.5 Ghz | Noctua NH-D14 | ASRock P67 Extreme 6 | 24 GB G.Skill 1600 Mhz | ASUS Radeon R9 290x DirectCU II | Samsung 850 EVO 500 GB | Fractal Design Define R3 Titanium Grey | Corsair HX850W | Samsung SyncMaster 2443BW | Asus Xonar U7 | ATH-M50x | Roccat Nyth | Corsair Strafe RGB MX Silent | Windows 10 Pro / Manjaro KDE Kan ha tagit ett tag att gå genom deras patent och Nintendos, för att sedan komma fram till att de har rätt. sjukt... Som sagt var glada åt reklamen. Fyfan... Eller hur! Varför satsar inte staten Sverige på att bygga ett nytt "Disneyland" på Öland? Helt utan att prata med Disney. Disney får gratisreklam medan Sverige får in massor av intäkter från turister. Bra idé? Eller skulle tråkdisney sätta stopp för det? Det här är nog första gången jag faktiskt kan hålla med om att produkterna har vissa likheter. Det första jag tänker på när jag ser den är en Switch i alla fall. Sen hur patentet är formulerat och om det ens går att fälla någon för en sådan sak låter jag vara osagt. Tror nog jag håller på nintendo här Hoppas Nintendo åker dit för detta. De e rätt fula mot alla som rör i deras saker så det e inte mer än rätt att nån gör en fuling mot dem.


text: EGBA påkallar EU-kommissionen för fler spelregler Egba Pakallar Eu Kommissionen For Fler Spelregler I EU har de flesta länder övergått till ett licenssystem med egna spellagar. När nu höstterminen dragit igång för Europeiska kommissionen, låter generalsekreteraren för European Gaming and Betting Association (EGBA) uttala sig om varför EU bör utveckla lagar och regler, som gäller för hela Europas spelmarknad. En gemensam marknad i EU skulle spara miljarder Enligt studien Contribution to Growth : The European Digital Single Market Delivering economic benefits for citizens and businesses som släpptes tidigare i september, skulle EU-företag och konsumenter kunna spara närmare 60 miljarder svenska kronor årligen om online gambling var en del av den inre digitala marknaden. I en skrivelse förklarar EGBAs generalsekreterare Maarten Haijer att dagens ekonomi sträcker sig långt bortom något så enkelt som att streama musik, eller att köpa en bok på internet, och där måste EUs reglering hänga med. Han stadgar nu fem punkter som förklarar denna ståndpunkt: 1. Spel online är populärt och sträcker sig över landsgränser I branschorganisationen EGBA finns medlemmar som Kindred, BOS, MRG (Mr Green Casino) och Betsson Group representerade. På sin hemsida uppger EGBA att deras medlemsföretag erbjuder betting i 19 EU-länder, tillsammans har de över 134 spellicenser och sammanlagt 12 miljoner kunder. Haijer menar att en femtedel av dessa 12 miljoner kunder spelar online, och har där möjlighet att välja spelbolag i annat land än där de själva bor, för exempelvis ta del av bäst bonus. Detta innebär en utmaning i att försäkra säkert spelande från endast licensierat bolag i ett EU-land. 2. Det är ett lapptäcke av många nationella länder, inte en gemensam spelmarknad 3. Säkerheten skiljer sig åt beroende på EU-land Redan 2014 listade Europeiska kommissionen säkerhetspunkter som medlemsländerna skulle rätta sig efter för att försäkra en hög säkerhet för spelarna. Idag är det endast ett land som implementerat alla punkter, vilket innebär att säkerheten skiljer sig kraftigt åt i de olika EU-länderna. Haijer menar att kommissionen borde börja med att tvinga EU-länderna att rätta sig efter punkterna som sattes upp 2014. 4. Det finns inget formellt ramverk för samarbete mellan EU-länder 5. Kommissionen ser inte till att lagarna efterföljs År 2017 bestämde kommissionen att sluta med lagar för den inre spelmarknaden och därefter bortsett från alla klagomål som inkommit gällande tillämpningen av EU-lagstiftningen. På så sätt, förklarar Haijer, vet också de nationella myndigheterna att de inte behöver vara rädda för att bryta mot EU-lagarna. Han menar att EU-lagen inte bör vara valfri att följa, eller ej. EGBA har tidigare under sommaren begärt tydligare lagar för onlinespel i Europa. Med tillägget på dessa fem punkter menar Haijer att det krävs ett formellt regelverk som täcker hela EU och alla dess medlemsländer. Det är idag svårt och tidskrävande för spelbolagen att följa alla de olika regelverk som varje licens och land sätter upp. Genom att sätta upp fler EU-regler blir det tydligare vad som gäller för bolagen, men också ett starkare skydd för spelarna.


text: Ska du på en weekend till Budapest? Vad kul! Vi har flera härliga tips på restauranger, barer och kaféer med det lilla extra. Här äter och dricker du i trevliga miljöer. (Uppdaterad 191105) Budapest är en stad som har mycket att erbjuda. Den överraskar med sin storhet och pampiga byggnader samtidigt som du kan koppla av på thermalbad och härliga caféer. Många bra restauranger och intressanta sevärdheter. Budapest delas i två delar av floden Donau. På ena sidan, Buda, ligger slottet på berget och på andra sidan hittar du Pest med massor av sevärdheter. Vi bjuder på 10 tips med saker att se och göra i Budapest. Läs mer... (Uppdaterad 191104) Budapest är ett hett weekendresmål just nu, och det passar lika bra att besöka staden på så väl hösten som på våren. Vår gästbloggare Sofia som driver bloggen fantasiresor.se har i dagens inlägg samlat sina sex favoriter och tips till Budapest. Spana in här! Budapest är som en blandning av Berlinsk bohem och Österrikisk wienervals. En stad att bli kär i på mer än ett sätt. Jag blev kär direkt! Bäst är att åka dit en gyllengul hösthelg eller till majsolens strålar. Romantik för paret, kreativ påfyllning för dig som är singel. Budapest har något för de flesta helt enkelt.