text: Isländsk fårhund är en hundras från Island. De första hundarna kom till Island med norska vikingar på 800-talet. Genetiska undersökningar år 1983 visade att isländsk fårhund var nära besläktad med karelsk björnhund. Man brukar förutsätta att ursprunget är gemensamt med norsk buhund, norsk lundehund och västgötaspets. Historia I sagalitteraturen finns inga direkta hänvisningar till den isländska fårhunden. Men det är den nordiska hundras som är tidigast omskriven i historisk kynologisk litteratur. På Brittiska öarna var den känd och spridd under medeltiden. 1492 skriver den portugisiske kartografen Martin Behaim (1459-1507) om att islänningarna värderar sina hundar lika högt som hästar. Olaus Magnus (1490-1557) skriver om den isländska fårhunden i sin Historia om de nordiska folken 1555. Den isländska hunden finns med i John Caius' (1510-1573) kynologiska pionjärverk De Canibus Britannicis från 1570. I första scenen av andra akten i Kung Henrik V skrev William Shakespeare (1564-1616) "Pish for thee, Iceland Dog! Thou prick-ear’d cur of Iceland!" ("Pah! du din isländska hund! du din spetsöriga Islands-racka!", enligt Carl August Hagbergs översättning). Under några perioder har den isländska fårhunden varit oerhört talrik på Island; 1869 uppskattades antalet till minst 24.000. Under andra perioder har den blivit starkt decimerad under svåra år och av epidemier. 1869 infördes höga hundskatter. Under början av 1900-talet utbröt svår valpsjuka. På 1930-talet fick hundarna skulden för den bandmaskinfektion som spreds och hundar förbjöds i Reykjavik och andra tätorter. Under 1900-talet skedde en uppblandning med främmande hundraser som kom till Island med fiskare och handelsfartyg. 1897 deltog isländska fårhundar för första gången på hundutställning på Tivoli i Köpenhamn. Två år senare erkändes rasen av Dansk Kennel Klub som även antog en rasstandard. 1905 erkändes rasen av den brittiska the Kennel Club. Men rasen fortsatte att minska. På 1950-talet startade engelsmannen Mark Watson en räddningsaktion. Han lyckades få rasen erkänd av den internationella hundorganisationen FCI 1956. 1969 bildades den isländska kennelklubben med huvudsyftet att rädda den isländska fårhunden. Egenskaper Rasen används som vallhund och gårdshund. Den är glad och vänlig mot människor, även främmande. Som vakthund skäller den och varslar när någon kommer, men den är ingen aggressiv som kan avvisa främlingar. Den vallar främst får, men även nötboskap och hästar. Som vallhund är den en heeler som styr boskapen genom att nafsa i hasorna, den vallar under skallgivning. Eftersom de enda djur som kan hota fåren på Island är stora rovfåglar är det inte ovanligt att hundarna reagerar med kraftiga skall mot fåglar och ibland även mot flygplan. Den isländska fårhunden är nästan helt utan aggressivitet, däremot är den van att arbeta självständigt med att söka upp får som lätt kan försvinna när man driver får i det kuperade isländska landskapet. Denna självständighet kan ställa till problem om man inte ser upp när man håller hunden som sällskapshund. Isländsk fårhund går bra ihop med andra djur, och till skillnad från de flesta andra vallhundar har den inga problem med att vara lugn när man är inomhus. Utseende Hundarna förekommer i många olika färger och med både lång och kort päls. Källor Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, Tine Luther: Den islandske fårehund, Hunden nr 1/2 2010, Dansk Kennel Klub (DKK) Rasepresentasjon: Islandsk fårehund: Perlen fra sagaøya - Den hjemvente viking, Hundesport nr 1 2011, Norsk Kennel Klub (NKK) Sharon K. Schaefer: Iceland Sheepdog: Early breed history , Dogs in Canada november 2004, Canadian Kennel Club (KC) Icelandic Sheepdog, Meet the Breeds, American Kennel Club (AKC) (läst 2011-11-07) Sagahunden - Islandsk fårehund, Norsk Islandshund Klubb (läst 2011-11-07) History of the Icelandic Sheepdog, ISIC - The official homepage for the Icelandic Sheepdog (läst 2011-11-07) Ágrip af sögu íslenska fjárhundsins, Deild íslenska fjárhundsins (läst 2011-11-07) Externa länkar Rasspecifik Avelsstrategi (RAS), Svenska Isländsk Fårhund Klubben Islandshund i Norr Islandsk Fårehundeklub, Danmark Spetsar och urhundar Hundraser från Island


source: wikipedia

text: För andra betydelser, se Iller (olika betydelser). För tamiller, se motsvarande artikel. Iller (Mustela putorius) är ett litet mårddjur. Den hör hemma i Nordafrika och västra Eurasien. Den är övervägande mörkbrun, med ett blekare område på nederdelen av buken och en mörk mask över huvudet. Jämfört med den liknande arten mink, som tidigare räknades till släktet Mustela, är illern kortare och mer kompakt, har kraftigare skalle och tänder och rör sig smidigare och snabbare. Illern är mycket mindre revirhävdande än andra mårddjur. Det är vanligt att individer av samma kön lever i samma område. Liksom andra mårddjur är illern polygam. Dräktigheten inträffar direkt efter parningen. De fem till tio ungarna föds vanligen under tidig sommar och blir självständiga när de är två till tre månader gamla. Illern äter små gnagare, fåglar, groddjur och kräldjur. Det förekommer att den förlamar sitt byte genom att sticka in tänderna i dess hjärna, för att kunna förvara det i sin håla så att det kan ätas senare. Utseende Illerns storlek är olika beroende på kön. Hanarna blir mellan 30 och 46 cm och väger 0,5–1,5 kg medan honorna är 29–36 cm och väger 0,45–0,8 kg. Den har en mörkbrun päls med ljusare underull vilket ger den ett karakteristiskt skimrande utseende. På främre delen av huvudet har den ett ljust område, med en mörk mask kring ögonen och öronen har ljus kant. Teckningen uppvisar stora geografiska variationer. Utbredning och systematik Illern förekommer över större delen av Europa med undantag för de nordligaste och sydöstligaste delarna. I Skandinavien finns den i södra Sverige upp till Svealand, i sydöstra Norge, hela Danmark med undantag av Bornholm och några mindre öar samt södra Finland. Den saknas i stort sett på Medelhavsöarna. I bergstrakter förekommer den upp till 2 400 meter över havet. En introducerad population finns även i Nya Zeeland. Underarter Från 2005 erkänns sju underarter av iller: Mustela putorius putorius - förekommer i västra Europeiska Ryssland, västra Belarus, västra Ukraina och centrala och västra Europa. Mustela putorius anglia - förekommer i England och Wales Mustela putorius aureola - förekommer på södra och västra Iberiska halvön Mustela putorius caledoniae - förekommer i Skottland Mustela putorius furo - tamillern har inget naturligt utbredningsområde. Mustela putorius mosquensis - Europeiska Ryssland Mustela putorius rothschildi - Dobruja i Rumänien Enligt denna taxonomi kategoriseras tamiller som en egen underart vilket är ovanligt för en domesticerad form. Ekologi Illern återfinns i närheten av bebyggelse eller i fuktiga miljöer som vattendrag och våtmarksområden. Den är dock inte bunden till vatten. Illern bor gärna i gryt precis som grävlingar, antingen färdiga gryt som den övertagit från grävlingar eller kaniner, eller i egengrävda bon. Bona är vanligtvis försedda med en särskild, avgränsad latrin. Den kan dock nöja sig med en daglega i en grop i marken eller under någon byggnad. Illern är främst aktiv i skymningen och på natten, även om den ibland kan iakttas mitt på dagen. Den rör sig vanligtvis hoppande. Den är en dålig klättrare och simmar inte gärna. Likt alla mårddjur är den mycket nyfiken. Alla arter i familjen Mustelidae har doftkörtlar för revirmarkering och försvar. Illern sprayar inte som skunken, utan lämnar doftmärken i sitt område och skapar en kraftig stank när den blir rädd. Parningstiden sträcker sig mellan mars och juni. Efter omkring 40 dagars dräktighet föder honan 2-12 (vanligtvis 5-10) ungar. Föda Den kan fånga djur upp till en kanins storlek; den normala födan är kaniner, smågnagare, grodor, insekter, reptiler och fåglar. Den kan också tillfälligt äta små mängder bär och annan växtföda. Referenser Noter Tryckta källor Jensen, B. (1994) Nordens däggdjur, Bjärvall, A., Ullström, S. (1995) Däggdjur, Externa länkar Svenska jägareförbundet Mårddjur Däggdjur i palearktiska regionen


text: Internet Engineering Task Force (IETF) är en löst sammansatt organisation som arrangerar diskussioner och överenskommelser om den teknik som skall användas på Internet. IETF publicerar RFC-dokument. Internet Engineering Task Force grundades 1986 och styrs av Internet Engineering Steering Group och Internet Society. Källor Externa länkar https://www.ietf.org/ Internet Internationella ideella organisationer Internethistoria


text: I är den nionde bokstaven i det moderna latinska alfabetet. Betydelser Versalt I Talet 1 (ett) med romerska siffror. Länsbokstav för Gotlands län. Nationalitetsbeteckning för motorfordon från Italien. Kemiskt tecken för grundämnet jod. Se även periodiska systemet. Symbol för storheten elektrisk ström i fysikaliska formler (till exempel Ohms lag). Gammalt svenskt personligt pronomen; se I (pronomen). Inom bibliotekens klassifikationssystem SAB beteckning för konst, musik, teater och film, se SAB:I. Vanligt förekommande som tröghetsmoment i stela kroppars dynamik (alt. bet. J). Gement i i är inom matematiken den imaginära enheten. I det internationella fonetiska alfabetet står i för sluten främre orundad vokal. Det nya namnet på OS/400 / i5/OS Historia Till det latinska alfabetet kom bokstaven I från den grekiska bokstaven jota. Den härstammar i sin tur från den feniciska bokstaven "jodh", som ursprungligen föreställde en arm. Länge fick bokstaven "I", liksom "jota" och "jodh", beteckna både i-ljud och j-ljud. Datateknik I datorer lagras I samt förkomponerade bokstäver med I som bas och vissa andra varianter av I med följande kodpunkter: I ASCII-baserade kodningar lagras I med värdet 0x49 (hexadecimalt) och i med värdet 0x69 (hexadecimalt). I EBCDIC-baserade kodningar lagras I med värdet 0xC9 (hexadecimalt) och i med värdet 0x89 (hexadecimalt). Övriga varianter av I lagras med olika värden beroende på vilken kodning som används, om de alls kan representeras. Latinska alfabetet


text: ICQ (på engelska homofon till I seek you, ”jag söker dig”) är ett program för att skicka direktmeddelanden (IM, Instant Messages) till internetanvändare som man har inlagda i en kontaktlista. Programmet byggdes av Arik Vardi, Yair Goldfinger, Sefi Vigiser och Amnon och deras företag Mirabilis. ICQ lanserades år 1996, 1998 köptes Mirabilis upp av America Online för 407 miljoner dollar och år 2010 av Mail.Ru Group. Själva protokollet ICQ använder sig av för att skicka meddelanden heter OSCAR. Det finns idag många fler program för ICQ-nätverket än det som utvecklats av Mirabilis och AOL. Några exempel på alternativa klienter är Miranda IM, Pidgin, Adium och Licq. Under en period i slutet av 1990-talet var ICQ ledande inom direktmeddelanden sett till antalet användare och 2001 nådde tjänsten sin topp med över 100 miljoner användare. Man passerades sedan av Microsofts Live Messenger innan den konkurrerades ut av Skype, och den öppna standarden XMPP/Jabber som tillåter chatt mellan olika chattnätverk och används av bland annat Google Talk och Facebook Chat (delvis). ICQ har fortsatt att vara stort i Ryssland och sedan 2010 har tjänsten ryska ägare. År 2014 var första året sedan det tidiga 00-talet som ICQ ökade i antalet användare, främst tack vare en ny smartphoneapp. Användare av ICQ identifieras genom en sifferkod som tidigare kallades för UIN (Universal Internet Number) men som Mirabilis numera bara kallar för ICQ#. Källor Externa länkar ICQ ICQ2Go!, webbaserat ICQ Direktmeddelandeprogram Freewareprogram


text: 28 januari är den 28:e dagen på året i den gregorianska kalendern. Det återstår 337 dagar av året (338 under skottår). Återkommande bemärkelsedagar Flaggdagar Sverige: Konungens namnsdag Övrigt firas årligen sedan 2007 Namnsdagar I den svenska almanackan Nuvarande – Karl och Karla Föregående i bokstavsordning Carolus Magnus – Namnet fanns, tillsammans med Karl, till minne av den frankiske kungen Karl den store, på dagens datum före 1901, då det utgick. Kally – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993. Karl – Namnet har, tillsammans med Carolus Magnus, funnits på dagens datum sedan gammalt och har inte flyttats. Karla – Namnet infördes på dagens datum 1986 och har funnits där sedan dess. Föregående i kronologisk ordning Före 1901 – Carolus Magnus och Karl 1901–1985 – Karl 1986–1992 – Karl, Karla och Kally 1993–2000 – Karl och Karla Från 2001 – Karl och Karla Källor Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001. I den finlandssvenska almanackan Nuvarande (revidering 2020) – Karl, Carola, Kalle, Charlie, Carla I föregående i revideringar 1929 – Karl 1950 – Karl, Kaj 1964 – Karl, Kaj 1973 – Karl, Carola 1989 – Karl, Carola 1995 – Karl, Carola 2000 – Karl, Carola 2005 – Karl, Carola 2010 – Karl, Carola 2015 – Karl, Kalle, Carola 2020 – Karl, Carola, Kalle, Charlie, Carla Händelser 1453 – Ett stillestånd sluts mellan Sverige och Danmark i Vadstena. Det löper på två år, men när det går ut (25 maj 1455) återupptas striderna omedelbart. 1521 – En tysk riksdag inleds i Worms och pågår under kejsar Karl V:s ledning till 25 maj. Riksdagen behandlar flera frågor, men blir mest känd för det så kallade fördraget i Worms, där kejsaren utfärdar förbud mot att på något sätt hjälpa reformatorn Martin Luther och stämplar honom som kättare. Dessutom ska han infångas så snart som möjligt. På grund av det folkliga stödet för Luther i Tyskland kommer fördraget dock aldrig att träda i kraft. 1547 – Vid Henrik VIII:s död efterträds han som kung av England och Irland av sin son Edvard VI. 1668 – Universitetet i Lund, som har grundats redan 19 december 1666, invigs. Planerna på universitetet har inletts direkt efter att Skånelandskapen genom freden i Roskilde tio år tidigare har blivit svenska och det har tillkommit som ett led i försvenskningen av Skåne, för att de tidigare danskarna i Skåne inte ska bege sig till Köpenhamns universitet för att studera. 1760 – Under det pågående pommerska kriget blir preussarna besegrade av svenskarna i slaget vid Anklam, varvid svenskarna till och med tillfångatar den preussiske generalen Heinrich von Manteuffel. Trots detta lyckas svenskarna inte utnyttja situationen till att skaffa sig någon strategisk fördel. 1908 – Konstnären Carl Larssons målning Gustav Vasas intåg i Stockholm 1523 placeras i Nationalmuseums trapphall. Detta har föregåtts av 25 års stridigheter om hur trapphallen ska vara dekorerad. 1918 – En delegation från Åland framlämnar en petition till den svenske kungen Gustaf V om att ögruppen ska anslutas till Sverige. Så småningom hänskjuts dock frågan om dess tillhörighet till Nationernas förbund, som 1921 avgör frågan till Finlands fördel. 1919 – Finlands Vita Ros’ orden instiftas. 1929 – Den svenska Arbetsdomstolen, som har inrättats året före, håller sin första session i Stockholms rådhus. Dess syfte är att göra domstolsprövningar av tvister inom arbetslivet. 1958 – Det danska företaget Lego A/S, som sedan grundandet 1932 har tillverkat och sålt träleksaker, får patent på byggklossar i plast, som snart blir en försäljningssuccé och är än i dag () företagets grund. 1966 – En svensk grupp yrkesutbildningssakkunniga föreslår att en enda skola med tre sektorer, gymnasieskolan, ska ersätta de nuvarande svenska skolformerna gymnasiet, fackskolan och yrkesskolan. Reformen genomförs från och med höstterminen 1971. 1967 – Sveriges första journalisthögskolor invigs i Sverige. 1978 överförs de till Centrum för masskommunikationsforskning på Stockholms respektive Göteborgs universitet. 1982 – En italiensk antiterrorstyrka stormar en lägenhet i Padua och befriar den amerikanske Natogeneralen James Lee Dozier, som hålls fången där av terroristgruppen Röda brigaderna. 1986 – Den amerikanska rymdfärjan Challenger exploderar strax efter uppskjutning och hela besättningen på sju personer omkommer. 1991 – Det svenska förpackningsföretaget Tetra Pak köper separatortillverkaren Alfa Laval för 16 miljarder kronor, vilket är den dittills största affären på den svenska börsen. 2003 – Det svenska Folkhälsoinstitutet går ut med nyheten att de vill se rökförbud infört på alla restauranger, barer och kaféer i hela landet. 2006 – Under en organiserad långfärdsskridskotur på Mälaren går 14 av 15 deltagare genom isen i Sveriges första olycka relaterad till långfärdsskridskoåkning någonsin. Räddningsarbetet kompliceras av svag is och två av deltagarna avlider, medan en skadas allvarligt på grund av nedkylningen i vaken. 2015 – Terroristgruppen ISIS (Islamiska staten) förstör stora delar av Ninevemuren i Mosul (Nineve) i Irak. Arkeologer uppskattar att Ninevemuren byggdes cirka år 700 före kristus. Nineve (dagens Mosul) var det forna assyriska rikets huvudstad. 2018 – Den svenska travhästen Readly Express med kusken Björn Goop segrar i årets upplaga världens största travlopp Prix d'Amérique på Vincennesbanan i Paris. Födda 1457 – Henrik VII, kung av England och herre över Irland från 1485 1540 - Ludolph van Ceulen, nederländsk matematiker 1568 – Gustav Eriksson Vasa, svensk kronprins 1568, son till Erik XIV och Karin Månsdotter 1600 – Clemens IX, född Giulio Rospigliosi, påve från 1667 1706 – John Baskerville, brittisk typograf, skapare av typsnittet Baskerville 1755 – Samuel Thomas von Sömmerring, tysk anatom och fysiolog 1768 – Fredrik VI, kung av Danmark 1808-1839 och av Norge 1808–1814 1773 – Axel von Rosen, svensk greve och ämbetsman 1784 – George Hamilton-Gordon, 4:e earl av Aberdeen, brittisk politiker, premiärminister 1852-1855 1815 – Andrew Jackson Hamilton, amerikansk politiker och jurist 1818 – George S. Boutwell, amerikansk politiker, guvernör i Massachusetts 1851–1853 och senator för samma delstat 1873–1877, USA:s finansminister 1869–1873 1833 – Charles George Gordon, brittisk general, filantrop och nationalhjälte 1837 – Addison G. Foster, amerikansk republikansk politiker och affärsman, senator för Washington 1899–1905 1841 – Henry Morton Stanley, amerikansk upptäcktsresande och journalist, mest känd för att ha hittat den skotske missionären David Livingstone vid Tanganyikasjön 1871 1847 – William V. Allen, amerikansk politiker 1853 – José Martí, kubansk politiker, journalist, filosof och poet 1864 – Herbert Akroyd, brittisk uppfinnare 1865 – Kaarlo Juho Ståhlberg, finländsk politiker, Finlands president 1919–1925 1873 – Sidonie Gabrielle Colette, fransk författare, dansös och varietéartist 1884 – Auguste Piccard, schweizisk fysiker, uppfinnare och upptäckare 1885 – Julia Cæsar, svensk skådespelare 1887 – Arthur Rubinstein, polskfödd amerikansk pianist 1892 – Augusto Genina, italiensk regissör 1899 – Märta Ekström, svensk skådespelare och sångare 1901 Margareta Bergman, svensk skådespelare Sven Ahlbom, svensk statsarkitekt i Västerås. 1908 – Sven Silén, svensk biskop i Västerås stift 1910 – Adina Mandlová, tjeckisk skådespelare 1911 – Lee Metcalf, amerikansk demokratisk politiker och jurist, senator för Montana 1961-1978 1912 – Jackson Pollock, amerikansk målare 1918 – Rolf Larsson, svensk jazzpianist, kompositör och musikarrangör 1921 – Lars Ulvenstam, svensk litteraturvetare, journalist, författare och tv-producent 1922 Carl-Einar Gregmar, svensk skådespelare Robert W. Holley, amerikansk biokemist, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1968 1924 – Marcel Broodthaers, belgisk konstnär 1927 – Per Oscarsson, svensk skådespelare 1929 – Ali Mirzai, iransk tyngdlyftare 1936 Alan Alda, amerikansk skådespelare, mest känd i rollen som Hawkeye i tv-serien M*A*S*H Ismail Kadare, albansk-fransk författare 1938 Tomas Lindahl, svensk biokemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 2015 Leonid Zjabotinskij, sovjet-ukrainsk tyngdlyftare, OS-guld 1964 och 1968 1941 – King Tubby, jamaicansk musiker 1942 – Sjoukje Dijkstra, nederländsk konståkare, OS-guld 1964 1943 – John Beck, amerikansk skådespelare 1944 – James Cran, brittisk parlamentsledamot för de konservativa 1987–2005 1945 – Karen Lynn Gorney, amerikansk skådespelare, dansare och sångare 1947 Pia Green, svensk skådespelare Jeanne Shaheen, amerikansk demokratisk politiker, senator 1948 Charles Taylor, liberisk militär, Liberias president 1997–2003 Bennie Thompson, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1993– 1949 Janet Dean, brittisk parlamentsledamot för Labourpartiet 1997–2010 Carl Göran Ljunggren, svensk sångare, gitarrist och låtskrivare med artistnamnet Kal P. Dal 1950 – Per Waldvik, svensk skådespelare, producent och utbildningsledare 1951 – Brian Bilbray, amerikansk republikansk politiker 1955 – Nicolas Sarkozy, fransk politiker, Frankrikes president 2007–2012 1956 – Aila Paloniemi, finländsk politiker 1957 – Nick Price, zimbabwisk golfspelare 1959 – Frank Darabont, fransk regissör, producent och manusförfattare 1961 – Arnaldur Indriðason, isländsk författare 1969 – Linda Sánchez, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 2003– 1976 Peter Sundberg, svensk radioprogramledare Anders Burström, svensk ishockeyspelare 1977 – Takuma Sato, japansk racerförare 1978 – Gianluigi Buffon, italiensk fotbollsspelare 1980 – Nick Carter, amerikansk sångare 1981 – Elijah Wood, amerikansk skådespelare 1985 – Tom Hopper, brittisk skådespelare Avlidna 814 – Karl den store, 71, frankisk kung av Neustrien, Akvitanien och norra Austrasien 768–771 och av Frankerriket sedan 771 samt romersk kejsare sedan 800 1547 – Henrik VIII, 55, kung av England sedan 1509, herre över Irland 1509–1542 och kung av Irland sedan 1542 1596 – Francis Drake, 55, engelsk sjömilitär och pirat 1621 – Paulus V, 68, född Camillo Borghese, påve sedan 1605 1672 – Pierre Séguier, 83, fransk politiker, Frankrikes kansler sedan 1632 1725 – Peter den store, 52, tsar av Ryssland sedan 1682 1849 – David L. Morril, 76, amerikansk politiker, senator för New Hampshire 1817–1823 och guvernör i samma delstat 1824–1827 1852 – Fredrik Ludvig Ridderstolpe, 68, svensk greve, överste och landshövding i Västmanlands län 1859 Carl Adolph Agardh, 74, svensk teolog, biskop, matematiker och naturforskare, ledamot av Svenska Akademien sedan 1831 Frederick John Robinson, 1:e viscount Goderich, 76, brittisk politiker, premiärminister 1827-1828 1891 – Nicolaus Otto, 58, tysk uppfinnare, upphovsman till ottomotorn 1894 – Elise Hwasser, 62, svensk skådespelare 1899 – James H. Slater, 72, amerikansk demokratisk politiker, senator för Oregon 1879–1885 1911 – Wilhelmina Fundin, 91, svensk operasångare 1918 – John McCrae, 45, kanadensisk poet 1928 – Douglas Haig, 66, brittisk fältmarskalk, Storbritanniens högste befälhavare på västfronten under första världskriget 1935 – Michail Ippolitov-Ivanov, 75, rysk kompositör 1936 – Richard Loeb, 30, amerikansk brottsling 1938 – Bernd Rosemeyer, 28, tysk racerförare 1939 – William Butler Yeats, 73, irländsk dramatiker och poet, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1923 1947 – Reynaldo Hahn, 72, venezuelansk-fransk tonsättare 1948 – Hans Aumeier, 41, tysk SS-officer och krigsförbrytare 1949 – Fritz Knochlein, 37, tysk SS-officer och krigsförbrytare 1951 – Robert E. Lee Allen, 85, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1923–1925 1965 - Maxime Weygand, 98, fransk general 1976 – Marcel Broodthaers, 52, belgisk konstnär 1983 – Bengt Nordenskiöld, 91, svensk general 1986 Gregory Jarvis Christa McAuliffe Ronald McNair Ellison Onizuka Judith Resnik Dick Scobee Michael J. Smith 1988 – Klaus Fuchs, 76, tysk fysiker och spion 1996 – Joseph Brodsky, 55, rysk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1987 1999 – Torgny T:son Segerstedt, 90, svensk filosof, sociolog, professor och rektor för Uppsala universitet, ledamot av Svenska Akademien sedan 1975 2000 – Kenneth Waller, 72, brittisk skådespelare 2002 – Astrid Lindgren, 94, svensk författare 2005 – Jacques Villeret, 53, fransk skådespelare 2007 Emma Tillman, 114, amerikansk kvinna, världens äldsta kvinna sedan 18 januari och äldsta person sedan 24 januari samma år Jelena Romanova, 43, rysk friidrottare 2008 Christodoulos, 69, ärkebiskop och primas över grekisk-ortodoxa kyrkan sedan 1998 Marie Takvam, 81, norsk författare och skådespelare 2009 Glenn Ashby Davis, 74, amerikansk häcklöpare, OS-guld 1956 och 1960 Billy Powell, 56, amerikansk keyboardspelare i gruppen Lynyrd Skynyrd 2013 – Benedict Zilliacus, 92, finlandssvensk journalist och författare 2014 – Georg Suttner, 91, svensk konstnär 2015 Yves Chauvin, 84, fransk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 2005 Jaswant Singh Rajput, indisk landhockeyspelare 2016 – Signe Anderson, 74, amerikansk musiker, sångare i Jefferson Airplane 1965–1966 2017 – Lennart Nilsson, 94, svensk fotograf 2021 – Paul J. Crutzen, 87, nederländsk ingenjör, meteorolog och kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1995 2023 – Krister Kristensson, 80, fotbollsspelare, kopia av Svenska Dagbladets guldmedalj 1979 Källor Externa länkar


text: 19 juni är den 170:e dagen på året i den gregorianska kalendern (171:a under skottår). Det återstår 195 dagar av året. Namnsdagar I den svenska almanackan Nuvarande – Germund och Görel Föregående i bokstavsordning Germund – Namnet förekom under 1600-talet både på 28 maj och på 31 juli, men utgick sedan. 1901 infördes det på dagens datum och har funnits där sedan dess. Gervasius – Namnet fanns, till minne av en kristen martyr i Milano på 100-talet, på dagens datum före 1901, då det utgick. Görel – Namnet infördes 1986 på 3 maj. 1993 flyttades det till 17 mars och 2001 till dagens datum. Jerry – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 2001. Jill – Namnet infördes på dagens datum 1986, men flyttades 1993 till 16 februari och utgick 2001. Jöns – Namnet förekom på dagens datum på 1790-talet, men utgick sedan. 1986 infördes det på 27 januari, men utgick 1993. Protasius – Namnet förekom på dagens datum, vid sidan av Gervasius, tidvis på dagens datum före 1901, då det definitivt hade utgått. Föregående i kronologisk ordning Före 1901 – Gervasius och Protasius, samt Jöns 1901–1985 – Germund 1986–1992 – Germund, Jerry och Jill 1993–2000 – Germund och Jerry Från 2001 – Germund och Görel Källor Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001. I den finlandssvenska almanackan Nuvarande (revidering 2020) – Siri, Sigrid I föregående i revideringar 1929 – Sigrid, Siri 1950 – Sigrid, Siri 1964 – Sigrid, Siri 1973 – Sigrid, Siri 1989 – Sigrid, Siri 1995 – Sigrid, Siri 2000 – Sigrid, Siri 2005 – Sigrid, Siri 2010 – Sigrid, Siri 2015 – Sigrid, Siri 2020 – Siri, Sigrid Händelser 1808 – Under det pågående Finska kriget har svenskarna under våren (sedan krigets utbrott i februari) haft som taktik att retirera från Finland, för att sedan slå tillbaka mot ryssarna under sommaren, när fiendens försörjningslinjer är ansträngda. Denna dag gör en trupp på 2 000 svenskar ett försök att landstiga vid S:t Karins i närheten av Åbo. Efter att svenskarna har avancerat flera kilometer i riktning mot Åbo hamnar de i strid mot en här på 3 600 ryssar i slaget vid Lemo, som till en början går bra för svenskarna. Så småningom får ryssarna dock överhanden och dagen därpå står det klart att de har vunnit slaget och svenskarna tvingas retirera till sina fartyg. 1823 – Den svensk-norske kronprinsen Oscar (I) gifter sig med prinsessan Josefina av Leuchtenberg genom en vigselceremoni i Storkyrkan i Stockholm. Detta sker en månad efter att en katolsk vigselceremoni har hållits för brudparet i München (dock utan att Oscar har närvarat; han har där representerats av Josefinas morbror Karl av Bayern). Josefina är nämligen katolik och djupt troende, men hon tillåts behålla sin tro i det protestantiska Sverige, liksom drottning Desideria har tillåtits göra tio år tidigare. Under en femårsperiod (1826–1831) får paret sedan fyra söner och en dotter, däribland de framtida kungarna Karl XV och Oscar II. 1850 – Den svenske kronprinsen Karl (XV/IV) gifter sig med prinsessan Lovisa av Nederländerna vid en ceremoni i Storkyrkan i Stockholm. Då makarna är mycket olika varandra och deras son Carl Oscar, som vid födseln blir svensk arvprins, avlider i mässlingen vid två års ålder och Lovisa på grund av en komplikation vid förlossningen därefter inte kan få fler barn, blir äktenskapet inte lyckligt och Karl har under hela deras äktenskap flera olika älskarinnor. 1867 – Tre år efter att den österrikiske ärkehertigen Ferdinand Maximilian har utropats till kejsare av Mexiko, med stöd av den franske kejsaren Napoleon III och mexikanska monarkister, blir han arkebuserad, sedan han den 16 maj har blivit tillfångatagen av mexikanska republikaner, ledda av Benito Juárez. Flera utländska regeringar, däribland den amerikanska, vägrar nämligen att erkänna honom som kejsare och 1866 har USA tvingat fransmännen att dra undan sitt stöd för den mexikanska monarkin. Efter arkebuseringen faller det andra mexikanska kejsardömet och Mexiko blir republik, vilket det är än idag (). Juárez, som har varit interimspresident sedan 1857, tillträder som president i den nya republiken den 8 december samma år. 1944 – Slaget om Filippinska sjön inleds mellan de amerikanska och japanska flottorna och pågår till dagen därpå, som en del i den amerikanska invasionen av Marianeröarna under andra världskriget. Detta blir det femte och sista slaget mellan hangarfartyg under Stillahavskriget och utvecklar sig till det största sådant slag i världshistorien. Slaget får sedermera smeknamnet ”Kalkonjakten vid Stora Marianerna”, då en amerikansk pilot anmärker att slaget liknar ”en gammaldags kalkonjakt”. 1953 – Två år efter att de amerikanska judiska och kommunistiska makarna Ethel och Julius Rosenberg har dömts till döden för spioneri blir de avrättade i elektriska stolen. Anklagelserna gäller att de 1944, under andra världskriget, ska ha utlämnat information om atombombstillverkning till Sovjetunionen. Efter kalla krigets slut framkommer i sovjetiska arkiv uppgifter om att Julius faktiskt har begått det brott han anklagas för, medan Ethels inblandning är mera tveksam. Detta blir det enda fallet i USA:s historia, där civilister döms för spioneri. 1976 – Bröllop hålls mellan den svenske kungen Carl XVI Gustaf och tyskan Silvia Sommerlath, som han har träffat under sommar-OS i München knappt fyra år tidigare. Ceremonin hålls i Storkyrkan i Stockholm och förrättas av ärkebiskop Olof Sundby, men följs av miljontals människor i en direktsänd tv-sändning världen över. Detta blir första gången en svensk regent gifter sig efter sitt trontillträde sedan Gustav IV Adolfs giftermål med Fredrika av Baden 1797 och första gången en svensk regent gifter sig med en icke-kunglig eller ens icke-adlig person sedan Erik XIV:s giftermål med Karin Månsdotter 1568. Dagen före bröllopet har popgruppen Abba framfört låten ”Dancing Queen” och tillägnat den till den blivande drottning Silvia under en direktsänd tv-gala. Ett år senare föds parets första barn, en dotter som får namnet Victoria och sedermera får de ytterligare två (Carl Philip 1979 och Madeleine 1982), men Carl Philip är bara kronprins till årtiondeskiftet 1970-talet/1980-talet, då Victoria istället blir kronprinsessa, genom en ändring i den svenska successionsordningen. 1977 – Den iranske oppositionelle religionssociologen Ali Shariati dör under mystiska omständigheter på ett sjukhus i brittiska Southampton (enligt vissa uppgifter drabbas han av en hjärtattack), men då han bland annat inspirerar till den iranska revolutionen mot shahen två år senare får han sedermera smeknamnet ”iranska revolutionens ideolog”. 1987 – Den baskiska sepratiströrelsen Euskadi ta Askatasuna (ETA) genomför ett av sina mest våldsamma bombdåd, då de detonerar en bilbomb på shoppingcentret Hipercor i spanska Barcelona. 21 personer omkommer och 45 skadas, vilket gör attentatet till det med högst dödssiffra i ETA:s historia. 1990 – Schengenkonventionen undertecknas. 2010 – Bröllop hålls mellan den svenska kronprinsessan Victoria och Daniel Westling vid en ceremoni i Storkyrkan i Stockholm och vigseln förrättas av Svenska kyrkans ärkebiskop Anders Wejryd. Vigseln, som blir den första någonsin för en svensk kronprinsessa, följs av nästan 2 000 journalister och direktsänds i bland annat svensk och tysk tv. I februari 2012 föds parets första barn, en dotter som får namnet Estelle och blir svensk arvprinsessa vid födseln. Födda 1294 – Karl IV, kung av Frankrike från 1322 (född denna dag eller 15 eller 18 juni) 1566 – Jakob I/VI, kung av Skottland från 1567 samt av England och Irland från 1603 1623 – Blaise Pascal, fransk matematiker, fysiker, filosof och religiös skriftställare 1625 – Petrus Johannis Rudbeckius (biskop), svensk biskop. Född i Västerås 1701 – François Rebel, fransk kompositör 1711 – Jacob Bremer, svensk handelsman, skeppsredare och industriman 1782 – Hughes Felicité Robert de Lamennais, fransk präst, teolog, filosof och socialpolitisk författare, känd som ”1800-talets Tertullianus” och ”den franska ultramontanismens fader” 1834 – Moritz Rubenson, svensk kommunalpolitiker och riksdagsman 1847 – Johan Otto Drake, svensk jurist, borgmästare i Sundsvall 1894–1908 1858 – Richard Markgren, svensk kyrkoherde och riksdagsman 1861 – Douglas Haig, brittisk fältmarskalk och överbefälhavare under första världskriget 1865 – May Whitty, brittisk skådespelare 1877 – Charles Coburn, amerikansk skådespelare 1881 – Anna Olin, svensk skådespelare 1886 – Dan Edward Garvey, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Arizona 1948–1951 1887 – Wiktor Andersson, svensk skådespelare med smeknamnet ”Kulörten” 1896 – Wallis Simpson, amerikansk kvinna, hertiginna av Windsor, älskarinna och hustru till den abdikerade Edvard VIII av Storbritannien 1897 – Cyril Hinshelwood, brittisk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1956 1903 – Lou Gehrig, amerikansk basebollspelare 1904 – Lars Madsén, svensk författare, regissör samt radio- och tv-reporter 1905 – Rush D. Holt, amerikansk politiker, senator för West Virginia 1935–1941 1906 Ernst Boris Chain, tyskfödd brittisk biokemist, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1945 Walter Rauff, tysk SS-officer 1909 – Osamu Dazai, japansk författare 1910 – Paul Flory, amerikansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1974 1911 – Hermann Höfle, tysk SS-officer 1913 – Per Gunvall, svensk regissör och manusförfattare 1914 – Alan Cranston, amerikansk demokratisk politiker, senator för Kalifornien 1969–1993 1915 – Ester Estéry, svensk sångare 1918 – Gunnel Vallquist, svensk författare, översättare och kritiker, ledamot av Svenska Akademien från 1982 1919 Pauline Kael, amerikansk filmkritiker Louis Jordan, amerikansk musiker 1921 – Howell Heflin, amerikansk demokratisk politiker och jurist, senator för Alabama 1979–1997 1922 – Aage Bohr, dansk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1975 1930 – Gena Rowlands, amerikansk skådespelare 1932 Pier Angeli, italiensk skådespelare Marisa Pavan, italiensk skådespelare 1939 Inger Axö, svensk skådespelare och sångare Yvonne Axö, svensk skådespelare och sångare 1940 – Paul Shane, brittisk skådespelare 1941 Magnus Härenstam, svensk skådespelare, komiker och tv-programledare Václav Klaus, tjeckisk nationalekonom och politiker, Tjeckoslovakiens finansminister 1989–1991 samt Tjeckiens premiärminister 1992–1997 och president 2003–2013 1945 Radovan Karadžić, bosnienserbisk poet, psykiater och politiker samt misstänkt krigsförbrytare Aung San Suu Kyi, burmesisk oppositionspolitiker och demokratiaktivist, mottagare av Nobels fredspris 1991 1947 Paula Koivuniemi, finländsk sångare Salman Rushdie, indisk-brittisk författare James T. Walsh, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot 1989–2009 1948 – Nick Drake, brittisk låtskrivare och sångare 1949 – Anders Olsson, svensk professor i litteraturhistoria, ledamot av Svenska Akademien från 2008 1952 – Bob Ainsworth, brittisk labourpolitiker, parlamentsledamot 1992–2015, Storbritanniens försvarsminister 2009–2010 1954 – Kathleen Turner, amerikansk skådespelare 1957 Trent Franks, amerikansk republikansk politiker Anna Lindh, svensk socialdemokratisk politiker, Sveriges miljöminister 1994–1998 och utrikesminister 1998-2003 1959 Christian Wulff, tysk kristdemokratisk advokat och politiker, Tysklands förbundspresident 2010–2012 Amelie Fleetwood, svensk operasångerska 1962 – Paula Abdul, amerikansk popsångare, dansare och koreograf 1964 – Boris Johnson, brittisk konservativ politiker och journalist, Londons borgmästare 2008–2016, utrikesminister 2016–2018, premiärminister 2019–2022 1965 Per Svensson, svensk skådespelare Ulrika Nilsson, svensk journalist och nyhetsankare. 1967 – Bjørn Dæhlie, norsk längdskidåkare 1970 – Rahul Gandhi, indisk politiker 1972 Dennis Lyxzén, svensk sångare och låtskrivare Robin Tunney, amerikansk skådespelare 1973 – Melania Grego, italiensk vattenpolospelare 1974 – Abdel Sattar Sabry, egyptisk fotbollsspelare 1976 – Niklas Jihde, svensk innebandyspelare 1983 – Macklemore, amerikansk hiphop-artist 1990 – Moa Hjelmer, svensk friidrottare Avlidna 1312 – Piers Gaveston, engelsk page, gunstling till kung Edvard II 1650 – Matthäus Merian den äldre, schweizisk-tysk kopparstickare och förläggare 1652 – Louis De Geer, nederländsk-svensk industri- och finansman 1747 – Jakob Benzelius, svensk teolog och professor, biskop i Göteborgs stift och i Uppsala ärkestift 1787 – Sophie Hélène Béatrix, fransk prinsessa 1799 – Samuel Älf, svensk domprost 1865 – Evangelis Zappas, grekisk filantrop 1867 – Maximilian I, österrikisk ärkehertig, kejsare av Mexiko 1881 – Henry Smith Lane, amerikansk whigpolitiker, guvernör i Indiana och senator för samma delstat 1891 – David Settle Reid, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i North Carolina och senator för samma delstat 1914 – Brandon Thomas, brittisk författare, pjäsförfattare och teaterskådespelare 1937 – J.M. Barrie, brittisk författare, mest känd för berättelserna om Peter Pan 1938 – Henry W. Keyes, amerikansk republikansk politiker, guvernör i New Hampshire och senator för samma delstat 1942 – Alois Eliáš, tjeckoslovakisk general och politiker 1949 – William Comstock, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Michigan 1953 Ethel Rosenberg, amerikansk misstänkt spion Julius Rosenberg, amerikansk misstänkt spion 1955 – David Worth Clark, amerikansk demokratisk politiker, senator för Idaho 1957 – Sven Herdenberg, svensk operasångare och sångpedagog 1973 – Gustaf Molander, svensk regissör, skådespelare, manusförfattare 1977 Carin Lundquist, svensk skådespelare Ali Shariati, iransk politiskt aktiv religionssociolog 1983 – Ivar Wahlgren, svensk skådespelare och sångare 1991 Jean Arthur, amerikansk skådespelare Tony Williamson, brittisk manusförfattare 1993 – William Golding, brittisk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1983 1996 Sven Stiberg, svensk kompositör och jazzmusiker Edvin Wide, svensk friidrottare, bragdmedaljör 2000 – Noboru Takeshita, japansk politiker, Japans premiärminister 2005 Totta Näslund, svensk musiker och skådespelare Hans Nestius, svensk författare, journalist och samhällsdebattör 2007 – Klausjürgen Wussow, tysk skådespelare 2008 – Antonio Bibalo, norsk-italiensk kompositör och pianist 2009 – Berth Johansson, svensk travtränare och travkusk 2011 – Don Diamond, amerikansk skådespelare 2012 – Gerry Bron, brittisk musikproducent 2013 James Gandolfini, italiensk-amerikansk skådespelare Gyula Horn, ungersk politiker, Ungerns premiärminister 2014 Gerry Goffin, amerikansk låtskrivare Ibrahim Touré, ivoriansk fotbollsspelare 2020 – Ian Holm, brittisk skådespelare Källor Externa länkar


text: 14 juli är den 195:e dagen på året i den gregorianska kalendern (196:e under skottår). Det återstår 170 dagar av året. Återkommande bemärkelsedagar Nationaldagar s nationaldag (till minne av revolutionens utbrott denna dag 1789) Flaggdagar Sverige: Kronprinsessan Victorias födelsedag (1977) Namnsdagar I den svenska almanackan Nuvarande – Folke Föregående i bokstavsordning Fale – Namnet förekom på dagens datum på 1790-talet, men utgick sedan. 1986 återinfördes det på dagens datum, men utgick på nytt 1993. Fokas – Namnet fanns, till minne av en romersk martyr från omkring 100, på dagens datum före 1901, då det utgick. Folke – Namnet infördes på dagens datum 1901 och har funnits där sedan dess. Fylgia – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993. Odd – Namnet infördes 1986 på 16 december, men flyttades 1993 till dagens datum och utgick 2001. Föregående i kronologisk ordning Före 1901 – Fokas 1901–1985 – Folke 1986–1992 – Folke, Fale och Fylgia 1993–2000 – Folke och Odd Från 2001 – Folke Källor Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001. I den finlandssvenska almanackan Nuvarande (revidering 2020) – Alice, Alicia I föregående i revideringar 1929 – Alice 1950 – Alice 1964 – Alice 1973 – Alice 1989 – Alice 1995 – Alice 2000 – Alice 2005 – Alice 2010 – Alice 2015 – Alice, Alicia 2020 – Alice, Alicia Händelser 756 – Den kinesiske Tangkejsaren Tang Xuanzong flyr från sin huvudstad Chang'an, för att undkomma upprorsmannen An Lushan. Denne har i december året före inlett ett uppror genom att utropa sig själv till kejsare i norra Kina. Till en början går det bra för upprorsmännen och den verklige kejsaren tvingas alltså fly från huvudstaden, när upprorsmännen intar den. Året därpå blir An Lushan emellertid mördad och därefter går upproret sämre. Det krossas slutligen 763, men leder till att Tangdynastin blir kraftigt försvagad. 939 – Sedan Leo VII har avlidit dagen före väljs Stefan VIII till påve. Under sitt korta pontifikat på drygt tre år står han under Roms furste Alberik II av Spoleto och kan därför inte uträtta så mycket. Han hinner dock med att med hot om bannlysning tvinga den italienska adeln att svära trohet till den frankiske kungen Ludvig från andra sidan havet. 1223 – Vid Filip II Augusts död efterträds han som kung av Frankrike av sin son Ludvig VIII. Faderns regering har varit lång (43 år), medan Ludvigs blir kortvarig (han dör redan 1226) och han hinner därför inte uträtta så mycket av vikt som regent. 1683 – En osmansk styrka på 140 000 anländer till den österrikiska huvudstaden Wien och inleder en belägring av staden under det pågående Stora turkiska kriget. Osmanerna belägrar staden i två månader, innan österrikarna lyckas häva den och driva dem tillbaka genom ett fältslag i mitten av september. Detta blir osmanernas längsta framryckning i Europa någonsin, men under resten av kriget förlorar de mer och mer mark och tvingas vid fredsslutet 1699 avstå från flera stora landområden. 1789 – Sedan den franske finansministern Jacques Necker har blivit avskedad av kung Ludvig XVI den 11 juli och politikern Camille Desmoulins därför den 12 juli har uppmanat Paris befolkning att ta till vapen inleds ett uppror i staden denna dag genom att en folkmassa stormar det kungliga fängelset Bastiljen. Även om antalet fångar som fritas är litet (denna dag sitter endast sju fångar i Bastiljen) får stormningen starkt symbolvärde, eftersom fängelset är en symbol för kungligt förtryck. Detta blir inledningen på den franska revolutionen, under vilken den franska kungamakten och det gamla privilegiesamhället störtas. Revolutionen pågår i flera år och stöper om det franska samhället radikalt, för att sedan följas av flera års krig mellan Frankrike och dess grannar, vars kungliga statsöverhuvuden blir förskräckta över det franska folkets tilltag. Till minne av stormningen firas 14 juli numera som Frankrikes nationaldag. 1808 – Sedan svenskarna i början av maj har inlett sin sommaroffensiv under Finska kriget anfaller 4 700 svenskar, ledda av överste Carl Johan Adlercreutz, en trupp på 4 100 ryssar under kommendör Nikolaj Rajevskijs ledning i slaget vid Lappo. Trots att det svenska målet att innesluta och tillfångata ryssarna misslyckas blir slaget en viktig svensk seger, eftersom sommaroffensiven därmed kan fortsätta utan avbrott och Rajevskij, på grund av nederlaget, blir avskedad och ersatt av Nikolaj Kamenskij. 1865 – Den brittiske bergsbestigaren Edward Whymper bli den förste som bestiger den schweiziska bergstoppen Matterhorn. Toppen räknas som Alpernas mest berömda topp, även om det inte är den högsta (som är Mont Blanc, bestigen redan 1786). Whymper åtföljs av britterna Lord Francis Douglas, Charles Hudson och Douglas Robert Hadow samt fransmannen Michel Croz och schweizarna Peter och Peter Taugwalder (far och son). Douglas, Hudson, Hadow och Croz dör under nedstigningen, men det hela är ändå en mycket prestigeladdad bedrift, då aktiva bestigningsförsök har gjorts på Matterhorn sedan 1857. 1933 – Under den likriktning av Tyskland, som nazisterna har inlett sedan de kom till makten i början av året (den så kallade Gleichschaltung) blir Tyskland denna dag en enpartistat, genom att alla politiska partier utom Hitlers nazistparti blir förbjudna. Detta partiförbud varar fram till andra världskrigets slut 1945, då de allierade segrarmakterna istället upplöser och förbjuder nazistpartiet. 1958 – Den irakiske militären och politikern Abd al-Karim Qasim leder en statskupp, varigenom den irakiska monarkin störtas och den endast 23-årige kung Faisal II blir avsatt och mördad. Dessutom gör man slut på det brittiska inflytandet över irakisk politik. Abd al-Karim Qasim utropar istället Irak till republik och gör sig själv till premiärminister, en post som han innehar tills han själv blir mördad genom en statskupp 1963, där bland andra Saddam Hussein är iblandad. 2006 – Serie A-skandalen inom italiensk fotboll avgörs i den första instansen, genom att klubbarna Juventus FC, Lazio och ACF Fiorentina flyttas ner till serie B i fotboll. Under maj samma år har det nämligen framkommit att dessa klubbar och AC Milan har påverkat matchresultatet i flera fotbollsmatcher, genom att välja ut domare och linjemän, som är lojala mot klubbarna. Milan blir inte nedflyttade, men får 44 minuspoäng i årets fotbollssäsong och får inleda nästa säsong med 15 minuspoäng. Flera personer inom italienska fotbollsfederationen och domare och klubbledare döms till böter och avstängning från fotbollen. Alla fyra klubbarna överklagar dock domen och ny dom fälls den 25 juli. 2016 – Attentatet i Nice 2016. 2019 – Flygolyckan i Umeå 2019. Födda 1454 – Angelo Poliziano, italiensk skald och humanist 1602 – Jules Mazarin, fransk statsman och kardinal, Frankrikes försteminister 1727 – Samuel Älf, svensk domprost, präst och vitterhetsidkare 1757 – Anders Fredrik Skjöldebrand, svensk greve, general och tillförordnad överståthållare, En av rikets herrar, ledamot av Svenska Akademien 1793 – George Green, brittisk matematiker och fysiker 1827 – Wilhelm Wallberg, svensk godsägare och riksdagspolitiker 1834 – James McNeill Whistler, amerikansk-brittisk målare och grafiker 1842 – Christian Lundeberg, svensk politiker och industriledare, Sveriges statsminister 1905 1862 – Gustav Klimt, österrikisk målare och grafiker 1865 – Arthur Capper, amerikansk republikansk politiker och publicist, senator för Kansas 1919–1949 1866 – Ragnar Östberg, svensk arkitekt 1868 – Gertrude Bell, brittisk arkeolog, spion, författare och administratör 1874 – Abbas II, khediv av Egypten och Sudan 1892–1914 1880 – Gustav Fonandern, svensk arkitekt, sångare, textförfattare och skådespelare 1887 – Henning Ohlsson, svensk skådespelare, konstnär, skulptör och skald 1889 – Ante Pavelić, kroatisk politiker, grundare av den ultranationalistiska och fascistiska Ustaša-rörelsen 1895 Walther Darré, tysk nazistisk politiker F.R. Leavis, brittisk litteraturkritiker och författare 1898 – Happy Chandler, amerikansk demokratisk politiker och idrottsledare, guvernör i Kentucky 1935–1939 och 1955–1959, senator för samma delstat 1939–1945 1899 – Signe Enwall, svensk skådespelare 1900 – Staffan Söderblom, svensk diplomat och ambassadör 1904 – Isaac Bashevis Singer, polsk-amerikansk jiddischspråkig författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1978 1907 – Ingvar Kolmodin, svensk kompositör, regissör och förlagsredaktör 1910 – William Hanna, amerikansk serietecknare 1911 – Terry-Thomas, brittisk skådespelare och komiker 1912 Woody Guthrie, amerikansk musiker Per-Martin Hamberg, svensk kompositör, manusförfattare, regissör och radioproducent 1913 – Gerald Ford, amerikansk republikansk politiker, USA:s vicepresident 1973–1974 och USA:s president 1974–1977 1918 Ingmar Bergman, svensk regissör Arthur Laurents, amerikansk författare, dramatiker och filmmanusförfattare 1919 Lino Ventura, italiensk-fransk skådespelare och brottare Eugene Allen, amerikansk betjänt, butler i Vita huset 1952–1986 1920 – Shankarrao Chavan, indisk politiker 1921 – Geoffrey Wilkinson, brittisk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1973 1924 – Marianne Anderberg, svensk skådespelare 1926 – Harry Dean Stanton, amerikansk skådespelare 1928 – Nancy Olson, amerikansk skådespelare 1930 Polly Bergen, amerikansk skådespelare Ruth Drexel, tysk skådespelare 1931 – Michael Meschke, svensk marionettist och teaterchef 1935 – Ei-ichi Negishi, japansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 2010 1937 – Yoshiro Mori, japansk politiker, Japans premiärminister 2000–2001 1942 – Jan Rohde, norsk popsångare 1947 – Ulla-Lena Lundberg, finlandssvensk författare 1948 – Tom Latham, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot 1995–2015 1952 – Joel Silver, amerikansk filmproducent 1953 – Martha Coakley, amerikansk demokratisk politiker 1958 – Eric Heiden, amerikansk skridskoåkare och tävlingscyklist 1960 Angélique Kidjo, beninsk-fransk sångare, musiker och låtskrivare Jane Lynch, amerikansk författare, skådespelare, komiker och sångare 1964 – John Maurer, amerikansk musiker, gitarrist i gruppen Social Distortion 1984–2004 1966 – Matthew Fox, amerikansk skådespelare 1970 – Katija Dragojevic, svensk operasångerska 1975 – Jaime Luis Gomez, amerikansk musiker med artistnamnet Taboo, medlem i gruppen The Black Eyed Peas 1977 – Victoria, svensk prinsessa och hertiginna av Västergötland, kronprinsessa från 1980 1979 – Jenny Olsson, svensk längdskidåkare 1988 – Conor McGregor, irländsk MMA-utövare 1997 - Filippa Angeldahl, fotbollsspelare, OS-silver 2020 Avlidna 1086 – Toirdelbach Ua Briain, storkonung av Irland 1187 – Johannes, svensk munk och kyrkoman, biskop i Uppsala stift 1223 – Filip II August, kung av Frankrike 1253 – Theobald I, fransk trubadur, greve av Champagne och kung av Navarra 1486 – Margareta av Danmark, Skottlands drottning 1610 – Francisco Solano, spansk missionär och helgon 1614 – Camillo de Lellis, italiensk romersk-katolsk präst, helgon och ordensstiftare 1800 – Lorenzo Mascheroni, italiensk matematiker 1816 – Francisco de Miranda, sydamerikansk militär och rebell 1817 – Germaine de Staël, fransk författare och salongsvärd 1849 – Gustaf Nibelius, svensk präst och biskop i Västerås stift 1850 – Nathaniel Silsbee, amerikansk politiker, sjökapten och köpman, senator för Massachusetts 1881 – William H. Bonney, amerikansk brottsling med öknamnet Billy the Kid 1883 – Heinrich von Ferstel, österrikisk friherre och arkitekt 1888 – Wladimir Swertschkoff, rysk-finsk målare 1900 – John H. Gear, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Iowa och senator för samma delstat 1904 – Paul Kruger, sydafrikansk politiker och boerledare 1910 – Marius Petipa, fransk balettdansör och koreograf 1917 – P.P. Waldenström, svensk präst, framstående inom Svenska Missionsförbundet 1929 – Hans Delbrück, tysk historiker och politiker 1944 – Emil Fjellström, svensk skådespelare 1945 – Annita Gyldtenungæ, svensk skådespelare 1946 – Arthur Greiser, tysk nazistisk politiker 1954 – Jacinto Benavente, spansk dramatisk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1922 1958 Faisal II, kung av Irak Abd al-Ila'h, irakisk kronprins 1959 – Karl Adrien Wettach, schweizisk clown med artistnamnet Grock 1968 – Konstantin Paustovskij, sovjetisk författare 1982 – Anders Pehrson, svensk formgivare 1985 – Einar Norelius, svensk illustratör och sagoförfattare 1993 – Léo Ferré, fransk poet och sångare 1998 – Dick McDonald, amerikansk affärsman, grundare av den första McDonald’s-restaurangen 1948 1999 – John R. Steelman, amerikansk statstjänsteman, konsult och publicist 2004 – Robert E. Smylie, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Idaho 2008 Björn Berg, svensk konstnär, illustratör av bland annat Astrid Lindgrens böcker Henki Kolstad, norsk skådespelare och regissör 2009 – Jan Bonnevier, svensk redaktör, programledare och TV-producent 2011 Leo Kirch, tysk medieentreprenör Antonio Prieto, chilensk skådespelare och sångare 2012 – Sixten Jernberg, svensk längdskidåkare, flerfaldig guldmedaljör i OS och i VM, bragdmedaljör 2014 Alice Coachman, amerikansk olympisk höjdhoppare Gunnar Ollén, svensk litteraturvetare och radiochef 2017 – Maryam Mirzakhani, iransk matematiker 2022 – Ivana Trump, tidigare hustru till Donald Trump Källor Externa länkar


text: 10 juni är den 161:a dagen på året i den gregorianska kalendern (162:a under skottår). Det återstår 204 dagar av året. Återkommande bemärkelsedagar Nationaldagar s nationaldag (Portugaldagen, till minne av nationalskalden Luís de Camões död denna dag 1580) Namnsdagar I den svenska almanackan Nuvarande – Svante och Boris Föregående i bokstavsordning Basilides – Namnet fanns, till minne av en romersk martyr från 200-talet, på dagens datum före 1776, då det utgick. Boris – Namnet infördes 1986 på 4 december. 1993 flyttades det till 5 juni och 2001 till dagens datum. Karsten – Namnet infördes 1986 på 13 november, flyttades 1993 till dagens datum och utgick 2001. Kerstin – Namnet infördes 1986 på 24 juli. 1993 flyttades det till dagens datum, men återfördes 2001 till 24 juli. Sante – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993. Sjunne – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993. Svante – Namnet infördes på dagens datum 1776. Det fanns där fram till 1993, då det flyttades till 5 december, men flyttades 2001 tillbaka till dagens datum. Föregående i kronologisk ordning Före 1776 – Basilides 1776–1900 – Svante 1901–1985 – Svante 1986–1992 – Svante, Sante och Sjunne 1993–2000 – Kerstin och Karsten Från 2001 – Svante och Boris Källor Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001. I den finlandssvenska almanackan Nuvarande (revidering 2020) – Svante I föregående i revideringar 1929 – Svante 1950 – Svante 1964 – Svante 1973 – Svante 1989 – Svante 1995 – Svante 2000 – Svante 2005 – Svante 2010 – Svante 2015 – Svante 2020 – Svante Händelser 323 f.Kr. – Alexander den store dör i Babylon, tio dagar efter att ha blivit sjuk till följd av utdraget festande. Genom den så kallade delningen i Babylon bestämmer hans generaler därefter hur hans erövrade territorier ska delas mellan dem. Delningen är resultatet av en kompromiss, i huvudsak utarbetad av Eumenes, efter meningsskiljaktigheter mellan Meleagros, som vill ge hela makten till den makedoniske kungen Filip II:s och Filinnas av Larissa utomäktenskaplige son Filip III, och Perdikkas parti, som vill vänta på födelsen av Alexanders arvinge (den blivande Alexander IV), som hans första hustru Roxana bär på, för att ge honom tronen under en förmyndares kontroll. Enligt överenskommelsen blir Filip III kung, men Perdikkas blir, som riksföreståndare, den som får makten över Alexanders rike. Perdikkas övervakar sedan delningen av riket mellan Alexanders generaler och satraper, som stödjer honom i hans dispyt med Meleagros. 1194 – Den franska staden Chartres drabbas av en storbrand, där stora delar av staden, inklusive det mesta av den nyuppförda katedralen, brinner ner. Katedralen nyuppförs under åren 1198–1220 och den nuvarande byggnaden (som 1979 upptas på Unescos världsarvslista) stammar alltså från den tiden. 1423 – Den spanske kaniken Gil Sanchez Muñoz y Carbón utses till motpåve i Avignon och tar namnet Clemens VIII, sedan förre motpåven Benedictus XIII har avlidit knappt tre veckor tidigare. Valet av Clemens görs av tre av de fyra kardinaler Benedictus har utsett, men den fjärde, som är frånvarande vid valet, ogiltigförklarar det och utropar istället sig själv till motpåve, vilket leder till att Clemens bannlyser och fängslar honom. Till en början får Clemens stöd av den aragoniske kungen Alfons V, men när denne har uppnått sina politiska mål drar han bort sitt stöd och tvingar Clemens att abdikera 1429, varefter denne istället blir biskop av Mallorca till sin död 1446. 1878 – Grundas Prizrenförbundet 1935 – Sedan börsanalytikern William Griffith Wilson och läkaren Robert Holbrook Smith, som båda har grava alkoholproblem, har träffats och upptäckt att de kan hjälpa varandra att avhålla sig från alkohol grundar de i Akron i Ohio sammanslutningen Anonyma Alkoholister () för att även hjälpa andra personer med alkoholproblem, men utan att man ska behöva skylta med att man får hjälp (därav anonymiteten). Organisationen växer med tiden och finns idag () över hela världen. 1942 – Efter att Böhmen-Mährens riksprotektorator Reinhard Heydrich har blivit utsatt för ett attentat den 27 maj, som har lett till att han har avlidit den 4 juni, genomför nazisterna en vedergällningsaktion, genom att helt förinta byn Lidice utanför Prag. Alla män i byn blir arkebuserade, medan kvinnorna sätts i koncentrationslägret Ravensbrück eller fängelse. Åtta av byns barn anses ”rasrena” och placeras i tyska familjer, medan de övriga blir mördade i gasvagnar i förintelselägret i Chełmno. Därefter bränns hela byn upp och resterna sprängs (till och med de personer som innan har legat begravda på kyrkogården grävs upp och bränns upp), men efter kriget blir byn återuppbyggd. Två veckor senare genomförs en liknande vedergällningsaktion mot byn Ležáky, som dock aldrig återuppbyggs. 1944 – Tyska SS-trupper massakrerar befolkningen i den franska orten Oradour-sur-Glane, genom att männen i byn stängs in i fem olika lador, som tyskarna beskjuter med maskingevär och sedan bränner upp. Kvinnorna och barnen stängs in i kyrkan och utsätts för samma behandling. Av de totalt 648 ortsborna överlever endast fem män och en kvinna och Oradour-sur-Glane blir därefter en spökstad. Orten byggs upp igen efter kriget, men en bit från sitt ursprungliga läge. Den gamla orten är än idag () övergiven och utgör numera ett monument över det tyska våldet under andra världskriget. 1967 Sexdagarskriget mellan Israel och dess grannar avslutas efter, som namnet antyder, endast sex dagar (det utbröt 5 juni). Israel har vunnit en avgörande seger och erövrat Sinaihalvön, Gazaremsan, Västbanken och Golanhöjderna från sina fiender. I slutet av 1970-talet börjar Israel dra sig tillbaka från Sinai (de sista trupperna är borta från området 1982), men övriga områden är än idag () i israeliska händer. Även om Egypten och Jordanien har avsagt sig sina anspråk på Gazaremsan respektive Västbanken talas det ännu om en återgång till 1967 års gränser (de gränser som rådde före kriget) vid förhandlingarna om upprättandet av en palestinsk stat i området. Den danska kronprinsessan Margrethe (II) gifter sig med Henri-Marie-Jean André de Laborde de Monpezat och de får snart sönerna Frederik och Joachim. Genom giftermålet blir Henrik (som hans namn fördanskas till) Danmarks regentgemål, när Margrethe 1972 blir regerande drottning. 1995 – EU utser förre svenske statsministern och moderatledaren Carl Bildt till medlare i de pågående jugoslaviska krigen och han blir därmed en av ordförandena för fredskonferensen för Bosnien och Hercegovina i november, vilken leder fram till det så kallade Daytonavtalet. 2005 – Den nya Svinesundsbron invigs efter en byggtid på två år och ersätter därmed den gamla Svinesundsbron från början av 1940-talet. Invigningen skulle egentligen ha ägt rum den 7 juni, som ett led i firandet av 100-årsminnet av den svensk-norska unionsupplösningen (då sundet Svinesund ligger på gränsen mellan Sverige och Norge), men har skjutits fram till den 10, för att de svenska och norska kungaparen ska kunna närvara. Födda 1544 – Salomon Birgeri, svensk politiker och domprost i Västerås 1688 – Jakob Edvard Stuart, brittisk tronpretendent, även kallad The Old Pretender 1772 – David L. Morril, amerikansk demokratisk-republikansk politiker, senator för New Hampshire 1817–1823 och guvernör i samma delstat 1824–1827 1775 – James Barbour, amerikansk politiker och diplomat, guvernör i Virginia 1812–1814 och senator för samma delstat 1815–1825, USA:s krigsminister 1825–1828 1819 – Gustave Courbet, fransk målare, ledande inom realismen 1827 – Thomas W. Ferry, amerikansk republikansk politiker, senator för Michigan 1871–1883 1832 – Edwin Arnold, brittisk skald och orientalist 1839 – Ludvig Holstein-Ledreborg, dansk politiker, Danmarks konseljpresident 1909 1844 – Carl Hagenbeck, tysk djurhandlare och -tränare, grundare av Hagenbecks djurpark 1855 – Charles Allen Culberson, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Texas 1895–1899 och senator för samma delstat 1899–1923 1869 – William Squire Kenyon, amerikansk republikansk politiker och jurist, senator för Iowa 1911–1912 1880 – André Derain, fransk målare och skulptör inom fauvismen 1887 – Harry F. Byrd, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Virginia 1926–1930 och senator för samma delstat 1933–1965 1897 – Tatiana Nikolajevna Romanova, rysk storfurstinna, dotter till tsar Nikolaj II 1901 Birger Andersson, svensk socialdemokratisk redaktör och riksdagspolitiker Frederick Loewe, österrikisk-tysk-amerikansk kompositör 1908 – Robert Cummings, amerikansk skådespelare 1909 – Märta Dorff, svensk skådespelare 1915 – Saul Bellow, amerikansk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1976 1921 John Y. McCollister, amerikansk demokratisk politiker Philip av Grekland och Danmark, brittisk regentgemål 1952–2021 (gift med Elizabeth II) 1922 – Judy Garland, amerikansk sångare och skådespelare 1925 – Lennart Bergelin, svensk tennisspelare och -tränare, bragdmedaljör 1926 Brita Borg, svensk sångare, skådespelare och revyartist June Haver, amerikansk skådespelare 1927 – Mona Dan-Bergman, svensk skådespelare 1928 – Bengt Bedrup, svensk journalist och tv-personlighet 1936 – Åke Strömmer, svensk sportjournalist 1941 – Jürgen Prochnow, tysk skådespelare 1943 – Leif Ahrle, svensk skådespelare och konstnär 1945 – Lionel Poilâne, fransk bagare 1947 Randy Edelman, amerikansk film- och tv-musikkompositör Solbjørg Højfeldt, dansk skådespelare och teaterregissör 1949 – Frankie Faison, amerikansk skådespelare 1953 – John Edwards, amerikansk demokratisk politiker, senator för North Carolina 1999–2005 1956 - Rolands Paksas, litauiska politiker, president 2003-2004 1959 – Jay Vincent, amerikansk basketspelare 1963 Lynn Jenkins, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot 2009–2019. Jeanne Tripplehorn, amerikansk skådespelare 1965 Veronica Ferres, tysk skådespelare Elizabeth Hurley, brittisk fotomodell och skådespelare 1967 – Peder Ernerot, svensk sångtextförfattare, kompositör, manusförfattare, copywriter, krönikör och musiker 1971 – Bobby Jindal, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Louisiana 2008–2016 1977 – Adam Darski, polsk sångare i gruppen Behemoth 1978 – Shane West, amerikansk musiker och skådespelare 1979 – Svetlana Zacharova, ukrainsk prima ballerina 1982 Laleh Pourkarim, svensk musiker, sångare och skådespelare med artistnamnet Laleh Prinsessan Madeleine, svensk prinsessa, hertiginna av Gästrikland och Hälsingland 1983 – Leelee Sobieski, amerikansk skådespelare 1992 – Kate Upton, amerikansk fotomodell och skådespelare 1995 – William Forslund, Youtuber samt Internetikon. Mest känd för sitt deltagande i "Wild kids" 2007 Avlidna 323 f.Kr. Alexander den store, kung av Makedonien, erövrare av persiska riket och Indien Diogenes, grekisk filosof 1155 – Sigurd Munn, kung av Norge 1190 – Fredrik I Barbarossa, kung av Tyskland och Burgund, kung av Italien och tysk-romersk kejsare 1437 – Johanna av Navarra, hertiginna av Bretagne, Englands drottning 1580 – Luís de Camões, portugisisk författare, känd som Portugals nationalskald 1654 – Alessandro Algardi, italiensk barockskulptör 1680 – Johan Göransson Gyllenstierna, svensk greve och riksråd 1832 – Joseph Hiester, amerikansk politiker, guvernör i Pennsylvania 1836 – André-Marie Ampère, fransk fysiker 1849 – Thomas Robert Bugeaud de la Piconnerie, fransk marskalk 1899 – Hermann Willebrand, tysk arkitekt 1924 – Giacomo Matteotti, italiensk socialistisk politiker (mördad) 1926 – Antoni Gaudí, spansk arkitekt 1934 – Frederick Delius, tysk-brittisk kompositör 1942 – Stanley Lupino, brittisk skådespelare, författare och dramatiker 1948 – Lewis B. Schwellenbach, amerikansk demokratisk politiker och jurist, senator för Washington, USA:s arbetsmarknadsminister 1949 – Sigrid Undset, norsk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1928 1954 – Gustaf Edgren, svensk regissör, manusförfattare och producent 1955 – Einar Löfstedt den yngre, svensk professor, rektor för Lunds universitet, ledamot av Svenska Akademien 1967 Gösta Sjöberg, svensk journalist, tidningsman, författare och manusförfattare Spencer Tracy, amerikansk skådespelare 1969 – Gösta Sandin, svensk filmproducent 1971 – Margot Ryding, svensk skådespelare 1982 Gala Dalí, rysk-spansk kvinna, gift med Salvador Dalí Rainer Werner Fassbinder, västtysk regissör 1991 – Silvan Tomkins, amerikansk psykolog 1993 – Milward L. Simpson, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Wyoming och senator för samma delstat 1994 – Edward Kienholz, amerikansk konstnär 1999 – Charlotte Dittmer, svensk skådespelare 2000 – Hafez al-Assad, syrisk politiker, Syriens president 2002 – John Gotti, amerikansk maffiaboss 2003 – Donald Regan, amerikansk republikansk politiker, USA:s finansminister 2004 – Ray Charles, amerikansk sångare, pianist, kompositör och arrangör 2005 – J. James Exon, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Nebraska och senator för samma delstat 2008 – Tjingiz Ajtmatov, kirgizisk-rysk författare 2009 – Helle Virkner, dansk skådespelare och teaterchef 2011 Brian Joseph Lenihan, irländsk politiker, Irlands finansminister Ingvar S. Melin, finländsk politiker, Finlands försvarsminister 2013 – Petrus Kastenman, svensk tävlingsryttare, olympisk guldmedaljör 2014 – Kurt Nylander, svensk teaterchef vid Folkteatern i Gävleborg 2016 – Christina Grimmie, amerikansk sångerska och pianist som blev känd genom YouTube 2019 – Sven-David Sandström, svensk tonsättare 2023 - Theodore Kaczynski, amerikansk professor i matematik, primitivist, terrorist, kallad "Unabombaren" Källor Externa länkar


text: Jonas Alströmer, före adlandet Alström, född 7 januari 1685 i Alingsås, död 2 juni 1761 i Stockholm, var en av den industriella revolutionens förgrundsfigurer i Sverige. Han importerade såväl maskiner som kunnande från utlandet och grundade flera företag, bland annat Alingsås manufakturverk. Jonas Alströmer var en av de sex instiftarna av Kungliga Vetenskapsakademien 1739. Mest känd är mångsysslaren Alströmer för sitt stora intresse för jordbruk; han populariserade odlandet av potatis som livsmedel och tog även fram nya metoder därvidlag. Han är också känd som de svenska slöjdernas fader. Biografi Jonas Alströmer var son till borgaren Tore Karlsson (1652–1702) i Alingsås och Annika Gislesdotter (1666–1739; paret gifte sig 1683), vars far Gisle Björnsson likaså var borgare i Alingsås. Alströmers föräldrar var fattiga, så han var tvungen att lämna hemmet tidigt och försörja sig själv. Han fick därför mycket lite skolundervisning. Han arbetade som bodgosse i Eksjö, som renskrivare, och i Ryssgården. År 1707 följde han med sin vän Alberg till London för att hjälpa denne att starta en affär. 1710 övertog han affären och skötte den framgångsrikt. 1709 blev han borgare i London och naturaliserad engelsman. Han lade märke till den stora skillnaden mellan Englands och Sveriges industriella utveckling. Då tänkte han att man i Sverige borde införa eller återupprätta de näringar, som var viktigast för rikets välstånd. När Karl XII återkommit från Turkiet begav sig Alströmer (1715) till Göteborg och erbjöd sig att arbeta för kungen. Här stannade han i två år och använde tiden till att, genom resor i bergslagerna och till de främsta städerna, lära känna landets förhållanden och produkter. Därefter reste han genom norra Tyskland till Nederländerna och bodde två år i Amsterdam för att lära känna detta lands handel och industriella arrangemang. År 1719 återvände han till England och reste till norra Englands viktigaste industristäder. Han fick också i uppdrag att inkassera de pengar som Storbritannien i det nyligen uppgjorda fredsfördraget hade förbundit sig att betala till Sverige.Sedan Sverige efter Karl XII:s död slutit fred med sina många fiender, ljusnade utsikterna för genomförande av Alströmers planer. 1723 återvände han till Sverige via Frankrike. Nu startade han ett manufakturverk i Alingsås. De första väveriarbetarna lejdes i Frankrike och Nederländerna. Fastän utförsel av maskiner, redskap och råmaterial var strängt förbjudet, lyckades han i Nederländerna lasta ett fartyg med sådana varor. Efter stora svårigheter med myndigheter och fabrikanter, som försökte hindra exporten, lyckades han skaffa maskiner även från England. Alströmers stora planer var nära att stranda på grund av penningbrist, men med finansiering huvudsakligen från värmländska bruksägare, lyckades han 1725 bilda ett bolag. Vid 1726 års riksdag togs flera beslut, som var viktiga för att företaget skulle kunna verka. Konung Fredrik gick själv in som delägare i företaget. Vid ett besök i Alingsås, när verksamheten kommit igång, lät han hela sin betjäning klä upp sig med de nya alstren från Alströmers företag. Detta blev grundvalen för den svenska industrin. I Alingsås, vars folkmängd inom kort växte från 300 till 1 800 invånare, upprättades tid efter annan klädes-, fris- och yllevävstolar, bomullsväveri, vaddmakeri, spinnerier för ull, kamelhår, silke, lin och bomull, stora ylle- och silkesfärgerier, kattuns-tryckerier med flera verk. De utländska mästare, som Alströmer hade fört med sig, undervisade efter hand ett stort antal svenska lärlingar. Genom dessa spreds yrkesfärdigheten också till andra städer. Det var inte bara i England och Nederländerna som Alströmer hade problem för sina textila ambitioner. Göteborgs köpmän befarade att de skulle drabbas av minskad lönsamhet, om Sverige kunde tillverka mångt och mycket inom sina egna gränser och därmed minskade importen. Köpmännen i Göteborg gjorde vad de kunde för att motarbeta Alströmer. Tillväxten av industrin var mycket god och 1754 var 14 000 och sju år senare 18 000 personer sysselsatta vid väverierna. Värdet av de exporterade slöjdvarorna uppgick till 50 tunnor guld, varav två tredjedelar blev inkomst till staten. En viktig orsak till framgången var att Alströmer så långt möjligt använde sig av inhemska råvaror. För detta ändamål ägnade han särskild uppmärksamhet åt fåraveln och importerade avelsfår från England och Spanien. På kungsgården Höjentorp inrättades ett stamschäferi. En stor dag för Alströmer var den 7 augusti 1754, då han fick visa upp sitt schäferi för kung Adolf Fredrik och drottning Lovisa Ulrika vid deras resa genom Västergötland. Han berättade efteråt i ett brev till sina söner hur kungaparet "togo i ett nådigt ögnasikte" hela hans schäferi "till antal av ungefär 400 stycken, alla av fullkomlig god spansk race, vaktade av 5 stycken schäferdrängar och gossar, som låto höra sig utur sina horn och lurar". För bomullstygs- och klädesfabrikationen infördes från Nederländerna flera olika färgväxter, som Alströmer lät utplantera på sina gårdar. För att värna om den gryende industrin tog Alströmer efter det engelska mönstret och fick igenom ett omfattande skyddsnät, som bland annat lade hög tull på, eller helt förbjöd import av vissa konkurrerande varor. Han inrättade en särskild manufakturfond, där fabrikanterna kunde få räntefria lån. Ibland kunde uppmuntringsgratifikationer delas ut för att främja export. I syfte att sätta fart på affärerna bildade Alströmer flera handelskompanier, och han genomdrev viktiga handelsfördrag mellan Sverige och en del andra länder. Han såg också till att ett sockerraffineringsverk anlades i Göteborg. På Kungsholmen i Stockholm anlades det första engelska garveriet i Sverige. Han ägnade sig också åt järnförädling och populariserade odlingen av potatis och tobak i Sverige. Det är dock en myt, att det var Alströmer som införde potatisen i Sverige, då det redan innan Alströmers födelse växte potatis i Uppsala botaniska trädgård dit den införts av Olof Rudbeck den äldre omkring 1655; denne hade dock kallat dem "peruansk nattskatta". Alströmer gjorde dock själv gällande att det var han som infört potatisen. Uppfattningen att Alströmer införde tobaksplantan i Sverige är inte heller riktig utan tobak hade tidigare odlats i Skåne. Genom den av Alströmer upplivade industrin bringades Sveriges handelsbalans från ett betydande underskott till ett överskott av fyra miljoner daler silvermynt. Redan på hans egen tid riktades klander mot honom för att hans anläggningar var alltför mångskiftande och att en del av dem endast genom konstlade medel kunde hållas i gång. Men i sin helhet hade ändå Alströmers verksamhet stor positiv betydelse för den svenska industrins grundande och tidiga utveckling. Alströmer var från 1731 gift med Margareta Clason (1709–1738), dotter till brukspatronen Johan Clason av släkten Clason, och fick fem barn med henne, däribland två söner vilka upphöjdes till friherrar. Efter Margaretas död 1738 gifte han om sig 1741 med Hedvig Elisabeth Paulin (1716–1806), dotter till handlanden Elias Paulin i Stockholm, och fick tre barn i det äktenskapet. Bilder Övrigt Alströmer bidrog till stiftandet av Vetenskapsakademin år 1739 och anlade i Alingsås ett bibliotek, ett naturhistoriskt museum och en modellkammare. År 1736 föddes sonen Clas Alströmer. Han blev överuppsyningsman över schäferistaten 1738 och kommerseråd 1739, men fick den därmed förenade lönen först 1747. Alströmer blev Riddare av Nordstjärneorden 1748 och adlades 1751, varefter han antog namnet Alströmer från att tidigare ha kallat sig Alström. Alströmer dog 2 juni 1761 på grund av slaganfall. Gymnasieskolan i Alingsås, Alströmergymnasiet, är uppkallad efter honom. Hedersbetygelser Till Alströmers ära har minnesmynt utgivits vid flera tillfällen och vid 200-årsminnet av hans död 1961 utgavs ett frimärke med hans bild i valörerna 15 öre brunviolett och 90 öre blågrön. Statyer 1790 uppställdes Alströmers byst utförd av Pierre Hubert L'Archevêque vid Börshuset i Stockholm. 28 december 1905 avtäcktes Jonas Alströmers staty utförd i brons av John Börjeson vid Lilla Torget i Göteborg. 1905 uppsattes Alströmers byst på Stora torget i Alingsås utförd av Aron Sandberg. Initiativtagare till statyns tillkomst var landsfiskal Gustav Nilsson och den dåtida ägaren av Nolhaga slott, Claes Adelsköld. De startade en insamling, som bekostade statyn. Film I filmen Alla tiders 91:an (1953) så träffar 91:an Karlsson på flera svenska historiska personer i en dröm. En av dessa personer är Jonas Alströmer. Bibliografi Källor Anrep, Gabriel, Svenska adelns Ättar-taflor Uppfinningarnas Bok, band 6, 1875. Noter Vidare läsning Externa länkar Alingsås kommun om Jonas Alströmer Alströmer nr 1938, Adelsvapen-Wiki, adelsvapen.com. Avlidna 1761 Födda 1685 Personer under frihetstiden Jonas Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien Män Svenska agronomer Personer i Göteborgs historia Personer från Alingsås Svenskt adlade Svenska eponymer Ugglan Personer inom Sveriges näringsliv under 1700-talet Riddare av Nordstjärneorden


text: Jupiter (skrevs ivppiter, Iuppiter; även Iovis) är gudarnas konung i romersk mytologi. I grekisk mytologi motsvaras han av Zeus. Hans hustru är Juno, med vilken han är far till bland andra Mars och Vulcanus. Dessutom har han ett antal barn genom utomäktenskapliga förbindelser. Jupiter var ursprungligen en italisk himmelsgud, och i Romerska riket blev han tidigt staden Roms skyddspatron. Namnet Jupiter kan komma från tillropet Diespiter (från Dies pater) – "Fader Dag". Beskrivning Bakgrund Jupiter var ursprungligen en italisk himmelsgud. Därefter utvecklades han till staden Roms och den romerska statens särskilda beskyddare. I det antika Rom var de tre gudarna Jupiter–Mars–Quirinus de äldsta offentliga gudarna i staden. Namn och benämningar Jupiter är en vokativform av latinets Diespiter, "Fader Dag", kopplat till hans roll som himmelsgud. Jupiter dyrkades i flera olika aspekter av sitt väsen: Iupiter Lucetius (ljusbringaren) och Iupiter Optimus Maximus (som Roms övergud och skyddspatron för landet), Iupiter Fulgur (blixtslungaren), Iupiter Pluvialis (regngivaren) och Iupiter Feretrius (beskyddaren av avtal och edsfördrag). Även Zeus kallades för Zeus pater (Ζεύς πάτερ), och i den vediska hinduismen förekommer en arkaisk himmelsgud vid namn Dyaus pita. Namnen kan rekonstrueras som *Dyeus ph2ter på det indoeuropeiska urspråket, där roten *dyeu- betyder "lysande", "himmelsk" eller "gudomlig". I nordisk mytologi motsvaras samma gud etymologiskt och historiskt av Tyr/Ti/Tiwaz som givit namn åt Tisdag. De flesta likheter mellan Jupiter och Zeus beror dock på att romarna lånade myter från grekerna och införlivade dem i sin egen gudaskara. Betydelse och familj Som himmelsgud och Roms skyddspatron sågs Jupiter som en av de högsta gudarna, senare som den högste. När han under klassisk tid associerades med grekernas Zeus tog han både över dennes roll som gudarnas ledare och en mängd av hans myter – inklusive de kopplade till Zeus utomäktenskapliga affärer. Släktingar Saturnus + Ops (föräldrar) Vesta (syster) Neptunus (bror) Pluto (bror) Ceres (syster) Jupiter Minerva (dotter) Mars (son med Juno) Lucina (dotter med Juno) Vulcanus (son med Juno) Juventas/Juventia (dotter med Juno) Bacchus/Liber (son med Semele) Proserpina/Proserpine (dotter med Ceres) Diana (dotter med Latona) Apollo (son med Latona) Mercurius (son med Maia) Venus (dotter med Dione) Fortuna (dotter) Källor: Veckodag I den romerska kalendern namngavs veckodagarna efter olika gudar. Torsdag kom att bli Jupiters dag – 'dies Iovis. Benämningen har kommit att ärvas av nästan alla de latinska dotterspråken:joi (rumänska)giovedì (italienska)jeudi (franska)dijous (katalanska)jueves (spanska)xueves (asturiska)xoves (galiciska) Portugisiskan har dock valt att namnge veckodagarna i nummerordning. Torsdag heter då quarta-feira'' ('fjärde dagen efter helgen'). Se även Romarriket Mytologi: Himlen Källhänvisningar Gudar i romersk mytologi Urgudar Åskgudar


text: 8 juli är den 189:e dagen på året i den gregorianska kalendern (190:e under skottår). Det återstår 176 dagar av året. Namnsdagar I den svenska almanackan Nuvarande – Kjell Föregående i bokstavsordning Katja – Namnet infördes på dagens datum 1986. 1993 flyttades det till 15 november och 2001 till 25 november. Kettil – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993. Kilian – Namnet fanns, till minne av en irländsk eller skotsk missionär, som dog martyrdöden i Tyskland på 600-talet, på dagens datum före 1901, då det utgick. Kjell – Namnet infördes på dagens datum 1901 och har funnits där sedan dess. Tjelvar – Namnet infördes 1986 på 13 oktober, men flyttades 1993 till dagens datum och utgick 2001. Föregående i kronologisk ordning Före 1901 – Kilian 1901–1985 – Kjell 1986–1992 – Kjell, Katja och Kettil 1993–2000 – Kjell och Tjelvar Från 2001 – Kjell Källor Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001. I den finlandssvenska almanackan Nuvarande (revidering 2020) – Tor, Tore, Tora, Tord I föregående i revideringar 1929 – Tor, Tora 1950 – Tor, Tore 1964 – Tor, Tore 1973 – Tor, Tore, Tora 1989 – Tor, Tore, Tora 1995 – Tor, Tore, Tora 2000 – Tor, Tore, Tora 2005 – Tor, Tore, Tora 2010 – Tor, Tore, Tora 2015 – Tor, Tore, Tord, Tora 2020 – Tor, Tore, Tora, Tord Händelser 975 – Den engelske kungen Edgar den fredlige avlider 31 år gammal. Han efterträds av sin 13-årige son Edvard, som dock blir mördad 978, efter knappt tre år som kung, då hans styvmor Elfrida vill röja honom ur vägen och hellre ser sin egen son Ethelred som Englands kung. 1319 – Den treårige Magnus Eriksson väljs till svensk kung vid Mora stenar. Han är brorson till den året före avsatte kung Birger Magnusson och son till Erik Magnusson, som Birger tillsammans med brodern Valdemar har låtit fängsla i december 1317 under Nyköpings gästabud. Den lille Magnus är den närmaste blodssläktingen till den nuvarande kungaätten (Bjälboätten) och har dessutom den 8 maj blivit kung av Norge, då han har ärvt den norska tronen, eftersom den gamle norske kungen Håkon Magnusson var hans morfar. Sverige och Norge hamnar därmed i personalunion till 1343, då Magnus son Håkan blir kung av Norge. Magnus förblir kung av Sverige tills han blir avsatt 1364 och med sina nästan 45 år på tronen blir han den svenske regent, som har suttit näst längst. Carl XVI Gustaf har rekordet numera (). 1497 – Den portugisiske sjöfararen Vasco da Gama avseglar med en flotta på fyra fartyg från Lissabon, för att hitta sjövägen till Indien. I december blir han och hans besättning de första européerna, som rundar Godahoppsudden nära Afrikas sydspets och i maj året därpå kommer flottan fram till Indien. I september 1499 återvänder da Gama med sin besättning till Portugal och blir rikligt belönad, för att ha förverkligat den 80 år gamla portugisiska drömmen om att hitta en sjöväg till Indien. Dessutom blir han utnämnd till ”amiral av Indiska oceanen”. 1717 – En dansk-norsk flotteskader, ledd av Peter Tordenskjold, genomför ett anfall mot Strömstad i Bohuslän, för att försöka skära av den svenska armén i Norge från sin huvuddepå. De svenska strandbatterierna lyckas dock framgångsrikt stå emot anfallet och efter några timmar, då danskarna har misslyckats med en landstigning, tvingas de dra sig tillbaka. Då Tordenskjold i maj samma år har misslyckats med ett angrepp mot Göteborg blir han efter anfallet mot Strömstad fråntagen befälet över den danska flottan i Kattegatt och får under resten av stora nordiska kriget en undanskymd roll. 1766 – Två år efter att den nya Drottningholms slottsteater har börjat byggas kan den nya lokalen besiktigas av det svenska kungaparet Adolf Fredrik och Lovisa Ulrika. Den ursprungliga teatern har uppförts 1754, men brunnit ner redan 1762, medan den nya teatern, som invigs dagen därpå, står kvar än idag (). 1853 – Den amerikanske kommendören Matthew C. Perry ankrar i Uragahamnen nära den japanska huvudstaden Edo (nuvarande Tokyo) med de fyra kanonbåtarna Mississippi, Plymouth, Saratoga och Susquehanna för att inleda förhandlingar med det japanska Tokugawashogunatet. Vad han (och USA) vill uppnå är att göra slut på Japans sakokupolitik, som innebär att landet är stängt för kontakter med västerlänningar, genom att de inte får komma in i landet och japaner inte får lämna det, med hot om dödsstraff för den som bryter mot detta. Sedan Perry har överlämnat ett brev från den amerikanske presidenten Millard Fillmore fortsätter han till Kina, men när han återvänder året därpå lyckas han, med hot om beskjutning från sina fartyg, förhandla sig till att tre japanska hamnar ska öppnas för handel med USA, genom konventionen i Kanagawa. Detta blir inledningen på att Japan öppnas för kontakter med omvärlden och därmed början på landets industrialisering. 1859 – Den svensk-norske kungen Oscar I avlider av en hjärntumör, fyra dagar efter sin 60-årsdag. Han efterträds som kung i både Sverige och Norge av sin äldste son Karl XV (i Norge med namnet Karl IV). Denne har sedan 1856 varit vicekung av Norge och har redan 1857 tagit över regentskapet från sin far, som prinsregent, då fadern redan då har fått svårt att regera på grund av sin sjukdom. Karl förblir kung i 13 år, innan han 1872 avlider i tarmcancer och då efterträds av sin bror Oscar II. 1889 – Charles Dow, Edward Jones och Charles Bergstresser grundar den amerikanska finanstidningen The Wall Street Journal, då det första numret utkommer. Den får så småningom även en europeisk och en asiatisk upplaga, men den amerikanska är idag () USA:s största tidning, med en upplaga på 2,1 miljoner exemplar. 1960 – Bergspasset Abra del Acay i norra Argentina invigs efter tre års byggtid. Det öppnas för biltrafik dagen därpå och är världens högst belägna körpass med en officiell höjd på 4 895 meter över havet (även om olika mätningar varierar mellan 4 972 och 5 061 meter). Vägen är än idag () inte asfalterad och lämpar sig därför bäst för terränggående fordon. Födda 1545 – Don Carlos, spansk prins 1593 – Artemisia Gentileschi, italiensk konstnär 1621 Jean de La Fontaine, fransk fabelförfattare Leonora Christina, dansk memoarförfattare 1651 – Johannes Laurentii Barchius, politiker och domprost i Västerås 1748 – Johan Adam Tingstadius, svensk kyrkoman, biskop i Strängnäs stift 1803-1827, ledamot av Svenska Akademien 1794-1827 1817 – Carl Johan Bergman, svensk skolman och riksdagsman 1828 – David Turpie, amerikansk demokratisk politiker, senator för Indiana 1863 och 1887–1899 1831 – John Pemberton, amerikansk apotekare, känd för att ha lanserat Coca-Cola 1836 – Joseph Chamberlain, brittisk politiker 1838 – Ferdinand von Zeppelin, tysk general och luftskeppskonstruktör 1839 – John D. Rockefeller, amerikansk kapitalist och entreprenör 1850 – Charles Rockwell Lanman, amerikansk indolog 1865 – Gustaf Svensson i Tomelilla, svensk veterinär och liberal politiker 1867 – Käthe Kollwitz, tysk tecknare och skulptör 1872 – John H. Bankhead II, amerikansk demokratisk politiker, senator för Alabama 1931–1946 1881 – Georg Dalunde, svensk boktryckare och skådespelare 1885 – Julius Jaenzon, svensk filmfotograf och regissör 1890 – Hanns Johst, tysk författare 1895 James P. McGranery, amerikansk jurist och politiker, USA:s justitieminister 1952–1953 Igor Jevgenjevitj Tamm, sovjetisk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1958 1898 – Gertie Löweström, svensk skådespelare 1907 – Nils Nordståhl, svensk skådespelare 1908 – Nelson Rockefeller, amerikansk republikansk politiker, guvernör i New York 1959–1973, USA:s vicepresident 1974–1977 1914 Jyoti Basu, indisk kommunistisk politiker Folke Udenius, svensk skådespelare 1918 – Craig Stevens, amerikansk skådespelare 1919 – Walter Scheel, västtysk politiker, Västtysklands utrikesminister 1969–1974 och förbundspresident 1974–1979 1923 Harrison Dillard, amerikansk friidrottare, OS-guld 1948 Bibi Lindkvist, svensk skådespelare, regiassistent och ljudtekniker 1924 – Anton Schwarzkopf, tysk berg- och dalbanekonstruktör 1925 – Carlabel Berglund, svensk ishockeyspelare 1934 – Marty Feldman, brittisk komiker, skådespelare och regissör 1937 – Irma Erixson, svensk skådespelare 1938 – Tore Frängsmyr, svensk professor 1940 – Ben Chapman, brittisk labourpolitiker, parlamentsledamot 1997–2010 1944 – Jeffrey Tambor, amerikansk skådespelare 1945 – Micheline Calmy-Rey, schweizisk socialdemokratisk politiker, Schweiz utrikesminister 2003–2011 och president 2007 och 2011 1949 – Y.S. Rajasekhara Reddy, indisk politiker 1951 – Anjelica Huston, amerikansk skådespelare och regissör 1955 – Lena Endre, svensk skådespelare 1957 – Alan Campbell, brittisk labourpolitiker, parlamentsledamot 1958 Kevin Bacon, amerikansk skådespelare och regissör Neetu Singh, indisk skådespelare 1961 – Andrew Fletcher, brittisk musiker, medlem i gruppen Depeche Mode 1965 – Niclas Wahlgren, svensk artist, skådespelare och programledare 1968 Magnus Erlingmark, svensk fotbollsspelare Peter Gardiner, svensk skådespelare och dansare Michael Weatherly, amerikansk skådespelare 1970 – Beck Hansen, amerikansk musiker och trubadur 1973 – Kathleen Robertson, kanadensisk skådespelare 1975 – Amara Lingua, indonesisk skådespelare och sångerska 1976 – Ellen MacArthur, brittisk seglare 1977 Sandra Lizé, kanadensisk vattenpolospelare Milo Ventimiglia, amerikansk skådespelare 1981 – Ashley Blue, amerikansk skådespelare 1982 Sophia Bush, amerikansk skådespelare Ola Söderholm, svensk ståuppkomiker och journalist Marc Richards, brittisk fotbollsspelare 1986 – Jake McDorman, amerikansk skådespelare 1993 – Angelica Bengtsson, svensk stavhoppare 1995 – Sofi Flink, svensk spjutkastare Avlidna 975 – Edgar den fredlige, kung av England 1153 – Eugenius III, född Bernardo Pignatelli, katolskt helgon, påve 1623 – Gregorius XV, född Alessandro Ludovisi, påve 1639 – Bernhard av Sachsen-Weimar, tysk hertig och fältherre 1679 – Samuel Columbus, svensk författare, språkteoretiker och språkforskare 1695 – Christiaan Huygens, nederländsk matematiker, fysiker och astronom 1822 – Percy Bysshe Shelley, brittisk författare 1843 – Lars Hjortsberg, svensk skådespelare 1847 – Erik Gabriel Melartin, finländsk kyrkoman, biskop i Åbo ärkestift 1859 – Oscar I, kung av Sverige och Norge 1881 – Oscar Arnoldson, svensk operasångare 1893 – Abraham K. Allison, amerikansk politiker, guvernör i Florida 1897 – Isham G. Harris, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Tennessee och senator för samma delstat 1943 – Jean Moulin, fransk motståndsman under andra världskriget 1956 – Mona Mårtenson, svensk skådespelare 1957 – Bernhard Näsgård, svensk politiker och statsråd, Bondeförbundets partisekreterare och Sveriges jordbruksminister 1967 – Vivien Leigh, brittiskfödd skådespelare 1969 – Filip Oktjabrskij, sovjetisk amiral 1972 – Ghassan Kanafani, palestinsk författare, journalist och aktivist 1975 – Lennart Skoglund, svensk fotbollsspelare med smeknamnet Nacka, VM-brons 1950, VM-silver 1958 1979 Shinichiro Tomonaga, japansk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1965 Michael Wilding, brittisk skådespelare Robert Woodward, amerikansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1965 1982 – Isa Miranda, italiensk skådespelare 1984 – Franz Fühmann, tysk författare och översättare 1994 – Kim Il-sung, nordkoreansk politiker, Nordkoreas premiärminister, president och diktator och Republikens evige president 1998 – Tore Werner, svensk operasångare 1999 – Gerd Widestedt, svensk skådespelare 2006 – June Allyson, amerikansk skådespelare och musikalartist 2007 – Chandra Shekhar, indisk politiker, Indiens premiärminister 2011 Roberts Blossom, amerikansk skådespelare och poet Betty Ford, amerikansk politikerhustru, USA:s första dam 2012 – Ernest Borgnine, amerikansk skådespelare 2014 – John V. Evans, amerikansk demokratisk politiker, Idahos guvernör 2022 – Shinzo Abe, japansk politiker, premiärminister Källor Externa länkar