text: Artiklar av Sven Sandström Årets spralligaste händelse i Svinstorp ÖRKELLJUNGA På fredagsförmiddagen var det kosläpp hos mjölkbonden Göran Nilsson. Sparkrav nära knäcka socialförvaltningen ÖRKELLJUNGA Kravet på att hämta igen ett stor underskott och prognoser som pekar på ett fortsatt minus innebär att socialförvaltningen i Örkelljunga funderar på att spara in på tjänster. SD vill att Örkelljunga uppvaktar regeringen ÖRKELLJUNGA SD utmanar Alliansen om att höja ersättningen till 6 000 kronor per månad. Kolsvart i butik efter Eon-miss ÖRKELLJUNGA Under en timme, mellan klockan åtta till nio på förmiddagen, var det kolsvart hos Coop Extra i Örkelljunga. Bokbytaredag på biblioteket ÖRKELLJUNGA I Örkelljunga bibliotek har ett bord avsatts för den som vill byta sin gamla bok mot en annan. Tina Svensson Canyons gick inte vidare Örkelljunga Några frågor till Tina Svensson, solist i dansbandet Canyons, som deltog i Dansbandskampen. Detektor gav utslag i jakt på gifttunnor ÖRKELLJUNGA På ett otillgängligt och vattensjukt skogsområde har jakten på gifttunnor inletts. Full rulle för husbilsförsäljare i Örkelljunga ÖRKELLJUNGA Bengt i Örkelljunga ab säljer husbilar som aldrig förr och har bestämt sig för att bygga en ny utställningshall på anläggningen vid Skåneporten. Använder konsten till att sjunga in sina verk ÖRKELLJUNGA Det sprakar av färger kring konstföreningens maj-utställning i Kulturhusets galleri. Fortfarande osäkert kring byskolorna ÖRKELLJUNGA Utbildningsnämndens förslag om att behålla byskolorna i Örkelljunga kommun och utöka med en sjätte årskurs från läsåret 2014 blir det som går fram till kommunfullmäktige om några veckor. Vägen till dansbands SM går med musik ÖRKELLJUNGA Örkelljungasångerskan Tina Svensson kan bli svensk mästare med Canyons. Skånes Fagerhult hårt drabbad ort SKÅNES FAGERHULT Orten i den norra delen av Örkelljunga kommun har drabbats hårt på senare tid. Arbetstillfällena har blivit allt färre. Oviss väntan för 110 anställda på Harbo SKÅNES FAGERHULT Harbo i Skånes Fagerhult försattes i konkurs den 30 april. Besökare ska kryssa sig till klämdagsfesten ÖRKELLJUNGA Nya inslag ska lyfta Örkelljungadagarna. Ett lokalt korsord ska få folk till byn och lokala kändisar ska vara med om att tjuvinviga utescenen i Dalen. Huvudnyheter JUST NU: Rånarna jagas mot Höganäs Ängelholm Gärningsmännen som rånat en guldsmedsbutik och skjutit tre personer kör enligt vittnen i en mörk Audi i riktning mot Höganäs. "Det här kan bli värre" Skånes Fagerhult Släckningsarbetet på torvmossen Flåssmyr kan mycket väl komma att pågå under hela helgen. Det finns även risk för ytterligare spridning. Helsingborgs bryggeri firar två år med vinst Helsingborg Först gick det neråt, men nu går det uppåt. Så kan man beskriva Helsingborgs bryggeris ekonomi under deras två första år. TEXT+TV "Han har allt som hör till den här tävlingen" Eurovision Vem talar Marjan Svab om? Vi laddar inför finalen i kväll med HD:s osannolika eurovisionduo. Bonnie Tyler trivs med ESC Nöje När hon hade sin första stora hit var de flesta av deltagarna i årets Eurovision Song Contest inte ens födda. Ung svensk död i fall från fest Oslo En 20-årig svensk omkom när han föll från en fest på en takterrass i Oslo natten till lördagen. Dna ska spåra stulna kyrkoskatter Stockholm Kyrkorna hoppas stoppa stölder genom att märka sina kulturskatter med konstgjort dna. Fängelse för kofotsattack HÖGANÄS En Nyhamnsbo som gav sig på en höganäsare döms till ett år och tre månaders fängelse. Ventrafiken lovar bättring LANDSKRONA Efter den senaste tidens hårda kritik gör Ventrafiken en pudel. Skolresultaten sänker Helsingborgs rankning HELSINGBORG Helsingborg rankas som en medelkommun i Fokus jämförelse. Bättre skolresultat hade kunnat höja nivån. I Landskrona steg "Zlatanaktien" rejält LANDSKRONA Om Zlatan var kung i barnens ögon tidigare än han i det närmaste gud i dag. Åtalas för vattendåd mot Jehovas vittnen ÄNGELHOLM Misstänkte köpte vattenslangar, borr och växtgift samma dag som villor vattenfylldes och trädgård förgiftades. På 95-årsdagen kom La Nilsson hem igen Båstad Hovsångerskan Birgit Nilsson är tillbaka i Båstad i keramisk form.


source: fineweb

text: 11Jun 2011Sommarhus att drömma om rots att man bara får se utsidan av det här gulliga sommarhuset på Long Island så finns det mycket idéer att hämta. För vad sägs om tallrikar på fasaden, en utomhusdusch och gulliga meddelanden på en griffeltavla vid entrén? Väldigt charmigt och ombonat och hela reportaget ska finnas i Martha Stewart Living – jag undrar om man får se hur det ser ut inuti också? Via Apartment Therapy. Translation: I love this little summer house on Long Island, but I want to look inside as well!


text: tisdag, 25 september 2012, 09:47 Återigen är det då ett sånt här inslag på TV som bara visar en bild av historien. Det är inte ofta men det händer då och då. Jag ser eller hör något som jag får en olustkänsla inför men kan inte riktigt sätta ord på det. När jag ser såna här klipp så tycker jag inte vi kommer fram till något. Dessutom när det målas upp på det här sättet att allt jag gör på nätet registreras av företag som bara väntar på att hugga mig i rätt situation när jag inte kan motstå att förköpa mig helt okontrollerat... Så kan man också vända på det. Hur kommer det sig att jag fortfarande får så många irrelevanta och ointressanta erbjudanden på nätet. Om nu företag har ALL information om mig. Är de så lata så de inte kan anstränga sig det minsta?? Om jag skriver något i mina mail om Canon kameran så tar jag gärna ett bra erbjudande på det. Å andra sidan så är det självklart att jag ibland oroar mig för att min dotter ska ha svårt att få det arbetet hon verkligen vill ha för att missvisande information om henne finns på nätet. Vänner kan tagga henne i alla möjliga situationer, hon kanske i tidig ålder gått med i en grupp som ger en felaktig bild av henne och så vidare. Men har inte den här diskussionen stannat på en konstig nivå? Jag gillar inte att frågan tas upp om och om igen men att vi aldrig kommer fram till något konstruktivt utan bara stannar vid “förfasandet” över att det finns små gubbar som följer efter mig och kollar allt jag gör...


text: Blev inspirerad av att skriva ett inlägg om bara X-Can V8P. Egentligen inte om uppdateringen från de tidigare modellerna, utan mer som ett koncept. Burken du ser på bilden är en hörlursförstärkare. Inget nytt, marknaden för dessa har ökat rätt mycket. Det är inte så konstigt. En hörlursförstärkare kan tyckas som en onödig produkt. De flesta cd-spelare och i stort sett alla förstärkare har ju hörlursutgångar. Men de är oftast inte så bra. Till denna burk kopplar man alltså sin ljudkälla, till exempel en cd-spelare. Sedan stoppar man in sina dyra stora hörlurar och njuter. Man behöver alltså ingen förstärkare i mellan. Det är det klassiska sättet att använda dessa på. Men nu har utvecklingen gått framåt. Burken ovan fungerar även som en DAC, digital to analog converter. Varför? Det finns en bra anledning. De analoga utgångarna på dagens datorer och mp3-spelare är oftast riktigt usla. Koppla datorn till denna via USB och njut av välljudet. Givetvis finns det även utgångar, så du kan koppla vidare till förstärkaren, när du vill lyssna på högtalarna. Så det är alltså både en hörlursförstärkare och en DAC. Strålande. Det är dessutom en förförstärkare. Bra till vad? Två saker. Du behöver ingen annan förstärkare, köp ett maffigt slutsteg med massor av kraft, så har du en grym, och relativt billig kombination. Det andra är att du kan koppla den till ett par aktiva högtalare, dvs med inbyggda förstärkare. Sådana finns i alla prisklasser, även uppåt. Man kopplar alltså in sin dator, sin cd-spelare och sin ipod (om det går via USB). Ut strömmar ljuv musik via hörlurar och högtalare. Ska man lyssna på vinyl finns en matchande RIAA-förstärkare. Det finns dessutom en extern strömförsörjare, som man kan koppla både denna och RIAA-förstärkaren till. Vad kostar kalaset? Som exempel, två av världens absolut bästa hörlurar, Denon AH-D5000 resp. AH-D7000 kostar 6000kr resp. 10.000kr. Sennheiser har nyligen släppt ett par i samma klass. Vi pratar fantastiska hörlurar här. Skulle tro att om du vill köpa högtalare i samma klass pratar vi minst 100.000kr. Den här hörlursförstärkaren, X-Can V8P, kostar 4490:- på Reference Audio i Stockholm. Så för cirka 10.000:- får du ljud värt 10 gånger mer. En dator (som du förmodligen redan har), en X-Can och ett par bra lurar. Ett par lurar för 3-4000kr räcker förmodligen väldigt långt. Jag är i alla fall väldigt sugen på att köpa en. Ska provlyssna med ett par bra lurar nästa gång jag är i storstan. Tillverkarens sida: Musical Fidelity.


text: Din varukorg är tom.. Välkommen till LSG Communication AB Vi har kommunikationslösningar för 3G GSM HF VHF UHF. Många telefonanvändare har idag problem med att 3G och även GSM telefoner inte fungerar i vissa byggnader och lokaler. Det beror på att signalerna från basstationen inte tränger in i byggnaden. Byggnaden kan ha plåttak eller plåtväggar som skärmar signalen eller tjocka betong eller stenväggar som absorberar signalen. Lokalen kan också ligga under mark eller befinna sig i radioskugga. Att ha fullgod tal och datakommunikation är en förutsättning för effektivitet och produktivitet. Vi har kostnadseffektiva lösningar på dessa problem. En repeatern tar in 3G eller GSM signalen från en yttre antenn, förstärker och filtrerar samt återutsänder signalen i lokalen där signal tidigare saknades. Vi samarbetar med profesionella installatörer i hela landet som kan erbjuda en helhetslösning med garanterat bra resultat. Vill ni installera själv ger vi konstnadsfri installationssupport


text: Idag hade vi avskedslunch för den skuggstyrelse som vi nu har haft i ett år. Det har varit åtta underbara tjejer och killar, och jag kommer verkligen att sakna dem. Som tur är kommer en av tjejerna att stanna kvar i styrelsen även nästa år, och två av tjejerna kommer att vara kvar, åtminstone under hösten, som adjungerade. Resten av förra styrelsen kommer att sprida sig över världen, och jag längtar redan efter att kunna läsa Twitter, Facebook och bloggar om hur de kommer att ha det i sina nya, spännande vardagar! Det här har varit första gången som vi haft en skuggstyrelsen, och det var lite osäkert från bägge håll i början. Vi funderade rätt mycket på hur mycket information de ville ha, hur mycket av deras tid som vi vågade ta in anspråk. De funderade i sin tur en hel del kring vad vi egentligen förväntade oss av dem, hur man skulle agera vid ett styrelsemöte till exempel. Hur “vilda” vågade de vara i sina förslag och funderingar? Samtliga verkar vara mycket nöjda med det år som varit, och vi enades om att det verkligen har varit win-win, med stora fördelar för bägge parter. Förutom att man fått en riktig styrelseutbildning genom Styrelseakademien och möjlighet att skriva en extra rad i sitt CV, har man också genom mötena med den ordinarie styrelsen fått en hel del insikter i vad styrelsearbete innebär. Även den ordinarie styrelsen och vi som är anställda på Mjärdevi Science Park har verkligen uppskattat skuggstyrelsens arbete. Från dessa tjejer och killar har vi inte bara fått värdefull input och bra förslag, utan de har också aktivt gått in och drivit olika typer av projekt för att öka kännedomen om Mjärdevi Science Park bland studenter. Exempel på detta är bland annat marknadsföring av Mjärdevistafetten ( som arrangeras den 6 september 2012), tävlingar med VD-luncher i pris och tillsättandet av studentambassadörer för Mjärdevi Science Park. Skuggstyrelsen har haft sina styrelsemöten före den ordinarie styrelsens möten, med samma mötesagenda och med samma ordförande. Det innebär att deras beslut och tankar kunnat föras över till den ordinarie styrelsen, och det har inte varit ovanligt att deras tankar kunnat påverka den ordinarie styrelsen och därmed gett dem ett ännu bättre beslutsunderlag. Den kommande skuggstyrelsen för 2012-2013 är i dagarna i stort sett utsedd, och i år kommer vi dessutom (på förslag av den förra skuggstyrelsen) att tillsätta studentambassadörer. Tanken är att styrelsen ska arbeta mer strategiskt och ambassadörerna mer operativt. Det ska bli mycket spännande att se hur det kommer att fungera, på vilket sätt vi allihop kommer att hitta våra olika sätt att samarbeta och vilka nya, roliga projekt vi därmed kommer att genomföra tillsammans!


text: Pharoes är ett fyramannaband från Malmö som spelar alternativ rock med tydliga influenser från nittiotalets metal-scen. Det är dock svårt att genrebestämma Pharoes. Metal har alltid tyngd, men saknar ibland variation. Så är inte fallet för skåningarna i Pharoes. De plockar influenser från vitt skilda genrer och skapar på så sätt ett mångfacetterat och originellt sound. Pharoes är aktuella med sitt debutalbum Circle of Seasons. Den digitala releasen var 1 april. Den fysiska releasefesten äger rum på Babel fredagen den 13 april. Rockfotos Johannes Melender träffade Pharoes för att höra vad de själva anser om sina musikaliska influenser, skivinspelning och annat. Q: Hur bildades Pharoes? A: Vi spelade alla i olika band och kände varandra genom det. Vi hade ganska fast bestämda punkter som vi ville ändra på jämfört med de andra banden vi spelade i. 2010 började delar av bandet bildas. Efter att ha repat ihop en tid så kom Jonathan som spelar bas in i bilden och bandet blev komplett. Q: Hur skulle ni beskriva ert sound? Jag hör vissa influenser tydligt, men inte som en helhet. Finns det några band som har influerat er särskilt mycket? Ge gärna exempel. A: Vi kände oss jävligt trötta på mycket ny musik. Som att mycket gjordes enbart för att passa in i en viss scen eller genre som var populär då. Många av banden vi växte upp med är för oss tidlösa och verkar inte ha spelat för att nödvändigtvis bli kända. De förmedlar en genuin känsla i sin musik. En känsla som vi hoppas kunna återskapa genom vår musik. Faith No More, Deftones, senare Silverchair och Cave In är viktiga influenser för oss. Utan dom banden hade vi inte låtit som vi gör. En punkare kallades oss en gång för ”jättebra arena-emo”. Det stämmer ju så klart inte, men vi förstår tankegångarna. Vi spelar storslagen rockmusik med mycket känsla. Q: Hur var det att arbeta med ert debutalbum Circle Of Seasons? A: Det har varit en jävligt lång process, men det visste vi för att vi skulle få den att låta som vi ville. Det har varit många processer. Syntharna spelades in hemma i Ebbes vardagsrum. All stämsång la Ebbe i replokalen. Vi har gjort många budgetlösningar. Vi tycker att skivan låter betydligt mer påkostad än vad den är. Matte Persson och Gustav Brunn på Studio Bengt har gjort ett fantastiskt jobb.


text: Feminister har bättre sex bygger någonstans på den tröttsamma myten om att ”vanliga” män inte är särskilt bra i sängen och inte vidare intresserade av tjejens njutning. Likaså bygger den på myten om ”vanliga” kvinnor som är dåliga på att ta för sig och säga vad de vill och att vanligt heterosex alltid består av en maktskillnad i obalans mellan mannen och kvinnan. Feminister däremot, är per definition bra på att knulla. Har man studerat samhällets ojämlikhet är det naturligt att man tar med det i sängen och killen blir en tillgiven giver och tjejen en frigjord jävla härlig tjej som kräver orgasmer på löpande band. Eller? De enda som tjänar på myten om att män generellt är kassa i sängen, inte vet var klittan sitter och är ointresserad av hur bruden har det, är faktiskt män och deras ego. Det räcker med att man hittar till klittan och gör ett försök att få tjejen att komma, så är man automatiskt bra. Det blir något slags good guy-komplex där en kille blir bra, bara för att han inte är dålig. Det leder också till att ”bra i sängen” blir något universellt epitet, oavhängt liggsällskap och situation, där kriterierna kan bockas av på en lista. For real, hör jag fler killar prata om att de är bra i sängen för att de är ”intresserade av att få tjejen att komma” eller ”gillar att gå ner”, så kräks jag. Ni är inte unika på något sätt, jag är hemskt ledsen. Män är generellt jävligt bra i sängen, om man ska gå på de kriterierna. Huruvida man sedan synkar och det blir ett bra liggande i stunden är en helt annan sak. ”Bra i sängen” är inget universalepitet. Det finns faktiskt inga diplom till den som hittat klittan, som kommer att funka att dra fram i alla situationer. Och fuck no att en feministisk analys av samhället har ett shit med de skillsen att göra. Det jag kan skriva under på är att man gemensamt kan analysera och tänka till om hur det gemensamma sexet funkar, relaterat till strukturer och stereotyper. Det uppskattar jag verkligen. Men i helvete heller att det automatiskt leder till bra sex. Men ännu värre är att Feminister har bättre sex anspelar på myten om att feministiska tjejer har bra sex. Som feminist vet man automatiskt bättre än de stackars icke-upplysta offertjejer som fejkar orgasmer, inte kräver något av killen, har ont under sex, har ställa upp-sex de egentligen inte vill ha och så vidare. Feminister är ju jämlika i sängen och med sina upplysta roller i att känna till strukturer och vilja frigöra sig från dem, är vi också frigjorda i sängen. Ja, eller så skapar feministepitetet ännu värre skuldkänslor över att man inte lyckas leva upp till det där idealet kring orgasmerande, frigjord feministtjej. Så skäms man ännu mer över att som sexualpolitiskt medveten feminist ändå fejka orgasmer, ställa upp eller anpassa sig. Jag är så fruktansvärt trött på politiska rörelser som bara behandlar idealism och inte mänskligt felande. Könsmaktsordningens feminism är på många sätt en av de starkaste i det slaget. Det finns så oerhört många fel i den här typen av feministisk åskådning. Rätt sorts sex, rätt sorts porr, rätt sorts syn på sin egen kropp och rätt sorts sätt att organisera sitt privatliv och sin relation. En heteronormativ åskådning där alla skavanker och felanden putsas bort, istället för att lyftas fram i ljuset så att den kan analyseras och arbetas på. I queerteorin har jag hittat ett större utrymme för olika sorters mänsklighet, men inte heller här går man fri från idealismen. Jag förstår inte hur vi ska kunna förändra samhället om de enda som får visas upp är de som lever upp till idealen och där perfektion har blivit ett politiskt krav på de som ska uttala sig. I det politiska samtalet ryms bara idealister eller de som gått ur något icke-politiskt (ojämställd relation, misshandel, varit homofob osv.) och blivit starkare människor. Det känns jävligt obehagligt om inte allt vårt mänskliga felande och våra skavanker också får plats. Jag vill ha en feministisk rörelse som rymmer fejkade orgasmer, tjocknojor, destruktiva relationer, opererade bröst, ansiktssprut och för mycket smink. Där alla våra smutsigaste sidor och begär är tillåtna. Där det inte finns några "kvinnliga förebilder" som ska bära idealism-oket. Där det varken finns något rätt eller fel, utan bara ett kontinuerligt samtal om hur vi vill leva, vad som begränsar oss till att leva på det sättet och hur vi kan frigöra oss från de begränsningarna. Det är egentligen bara det som är intressant.


text: Försäkringar av alla de slag som ger en tryggare tillvaro. Jag heter Göran och under hela mitt yrkesverksamma liv har jag arbetat med försäkringar i olika former. Jag har sett hur människors liv har slagits i spillror endast på grund av att de har saknat eller haft fel försäkring. Inte så konstigt att jag då är väl införstådd med hur viktigt det är att bara bra försäkrad. Nu är det givetvis så att det finns en hel del försäkringar som är ganska onödiga att teckna så det gäller att se upp. Man bör ha bra koll på alla sina försäkringar och när man tecknar en ny så ska man givetvis kolla upp den noga så det inte är en försäkring som man egentligen redan har. Det gäller att vara uppmärksam för det finns många försäkringsbolag som är intresserade av att dra in pengar på andras bekostnad. Jag har då som sagt arbetat med försäkringar av olika slag och det jag är bäst på är de vanligaste försäkringarna som vänder sig till privatpersoner. Den allra vanligaste försäkringen, hemförsäkringen, kan skilja sig mycket i pris och villkor beroende på bolag. Då gäller det att jämföra och läsa på så man får en bra försäkring utan att behöva betala för mycket. Det är konsumentens uppgift så man måste vara vaken och hålla ögonen öppna. Bil är det många som har och här är det många som har dålig koll, det måste jag säga. De flesta känner säkert till att man måste ha en försäkring på en bil som inte är avställd. Däremot är det inte många som vet vad skillnaden mellan hel- och helförsäkring är. Det är där jag kommer in i bilden. Med min expertis kommer man snart att bli lika bra på försäkringar som jag är och det är därför som jag nu ska börja blogga. En riktigt försäkringsblogg som vänder sig till alla som behöver råd när det är dags att teckna eller se över sina försäkringar. Nu tror jag att min blogg kommer att vara ganska unik, jag vet i alla fall att mina kunskaper är det. Tanken är att man ska kunna få bra information om allt från barnförsäkringar till reseförsäkringar så att man kan känna sig trygg. Om man har rätt försäkringar så slipper man en massa onödiga problem.


text: Å andra sidan räcker tyvärr inte goda medarbetare för att lernu! ska finnas till och fungera. För att kunna ta emot många användare använder lernu! en dyr webbserver. För att kunna följa nätets och olika nätteknikers utveckling, för att växa och förbättras, behöver lernu! skickliga programmerare. För att användarna hela tiden ska få stöd och svar på sina frågor på rätt språk och från rätt person, måste någon alltid finnas där för att samordna kommunikationen. Om lernu! vill mer aktivt informera om esperanto, belöna de flitigaste användarna eller förbättra läromedel och ordböcker på esperanto, kostar naturligtvis även det pengar. Skulle du vilja stödja lernu! ekonomiskt? Forskningsstiftelsen Esperantic Studies Foundation har finansierat projektet under de gångna åren (2002-2012), men skulle nu gärna trappa ner sitt finansiella stöd. Därför är ditt bidrag viktigt, litet eller stort! Vi tackar hjärtligt de personer, som redan har bidragit till projektet! Om du har möjlighet och vill, kan du stödja lernu! finansiellt på något av följande sätt: Gåvor till lernu! och ESF är avdragsgilla i USA, oavsett om man ger via PayPal, check eller kontoöverföring. Om du vill få ett kvitto, skicka din e-post- eller papperspostadress till . Om du vill kan du ange vilken del av lernu!s verksamhet du vill stödja. Du kan också, till exempel, själv skicka ett pris till vinnaren/vinnarna i någon lernu!-tävling, bestäm det bara med oss först. Alla bidrag är välkomna! Tack på förhand, lernu!-teamet och användarna


text: Kroppen anpassar sig till graviditeten Under graviditeten förändras kroppen på flera olika sätt. Till exempel skapas moderkakan, som är ett helt nytt organ, så att kroppen ska kunna ge näring till ett eller flera foster. Den växande livmodern kommer att trycka undan andra organ i magen. Graviditetshormonerna påverkar kvinnan både fysiskt och psykiskt. Omställningen kan påverka både kvinnan och hennes partner, som båda kanske börjar fundera på hur livet som förälder kommer att utveckla sig. Moderkakan Moderkakan sitter fäst på insidan av livmoderväggen och växer precis som fostret under graviditeten. En moderkaka som från början sitter långt ned flyttas ofta upp under graviditeten, eftersom den dras uppåt när även livmodern växer. Mot slutet av graviditeten väger den omkring ett halvt till ett kilo. Runt moderkakan finns miljontals små sjöar av mammans blod där fostret kan ta upp syre och näring utan att det blir direkt kontakt mellan fostrets och mammans blod. Genom moderkakan kommer också fostrets slaggprodukter över till kvinnans blod, och bryts sedan ner i hennes lever och njurar. Rh-negativ blodgrupp Moderkakan är konstruerad så att kvinnans och fostrets blod inte ska kunna mötas. Trots allt kan det ibland hända. Om man har en blodgrupp som kallas Rh-negativ och bär på ett foster som har Rh-positiv blodgrupp, kan man börja bilda antikroppar mot fostrets blod. Om man är Rh-negativ kontrolleras det därför flera gånger under graviditeten om man har börjat bilda antikroppar. För att det inte ska bildas antikroppar får man en spruta om man till exempel ska göra ett fostervattenprov. Efter förlossningen får man också en sådan spruta om barnet är Rh-positivt. Fosterhinnorna och fostervattnet Fosterhinnorna täcker hela insidan av livmodern och även navelsträngen. Det är i fosterhinnorna och i moderkakan som fostervattnet produceras. I början finns det bara en liten mängd vatten men senare blir det mer, upp till två liter. En anledning till att fostret ligger i vatten är att det ska kunna röra sig ordentligt. och använda leder och muskler. Forstervattnet behövs också för att fostret ska kunna öva sig att göra andningsrörelser och att svälja. Vätskan skyddar också fostret om man skulle råka ut för stötar eller få ett slag mot magen. Fostervattnet behövs även för att fostret ska kunna öva sig att göra andningsrörelser och att svälja. Det bildas hela tiden nytt fostervatten och ungefär varannan till var tredje timme har hela mängden förnyats. Navelsträngen Navelsträngen är förbindelsen mellan fostret och moderkakan. I början av graviditeten är navelsträngen kort, och kallas då för häftstjälken. Den kommer att växa ut och när det är dags att föda är den cirka 50 centimeter lång. Den innehåller tre blodkärl, en som transporterar näring och syre till fostret, och två som för bort slaggprodukter till moderkakan. Det är inte ovanligt att barnet föds med navelsträngen runt halsen eller runt kroppen. Det är sällan ett problem eftersom den ofta sitter löst då navelsträngen är så lång, men många oroar sig för detta. Då kan det vara skönt att veta att navelsträngen oftast kan föras över barnets huvud eller klippas av under födseln om den sitter för bårt. Skyddande barriärer Moderkakan och fosterhinnorna skyddar även barnet mot infektioner, främst de som orsakas av bakterier. Som skydd mot bakterier bildas det också slem i körtlarna i livmodertappen. Slemmet, som ibland kallas slemproppen trots att det inte är någon propp, fungerar som en barriär mot bakterier så att de får svårt att passera in till livmodern. När man sedan närmar sig förlossningen börjar livmodertappen öppna sig och slemmet rinner ut. Immunförsvaret förändras En del kvinnor blir lättare förkylda under graviditeten. Det beror på att immunförsvaret förändras under graviditeten, för att man inte ska stöta ut fostret. Vissa som har så kallade autoimmuna sjukdomar kan i stället må lite bättre under graviditeten. Exempel på sådana sjukdomar är ledgångsreumatism och inflammatoriska tarmsjukdomar. Att gå upp i vikt Man kan vara orolig för att gå upp i vikt när man är gravid, och då är det bra att prata med sin barnmorska om det. Att man ökar i vikt är en naturlig del av graviditeten. De flesta brukar öka ungefär tio till femton kilo under hela graviditeten. Om man var mycket smal innan man blev gravid behöver man oftast gå upp mer, och om man var kraftigt överviktig behöver man i stället se till att man inte går upp fullt så mycket. Viktuppgången beror på flera saker. Dels väger fostret, moderkakan och fostervattnet en hel del tillsammans. Man får också en ökad blodmängd på flera kilo. Brösten växer och blir tyngre, och det är vanligt med en viss svullnad i kroppen. Dessutom behöver man lagra en del fett för att klara den första ansträngande tiden med amning och nattvak. Under den sista tredjedelen av graviditeten börjar många kvinnor känna sig tunga och stora. Det är vanligt att man under vissa veckor kan öka så mycket som ett kilo i veckan. Går man upp ännu mer kan det vara tecken på att vätska börjar samlas i kroppen. Att banta under graviditeten brukar inte rekommenderas, eftersom det är bra att få i sig allsidig kost. Man kan dock begränsa viktuppgången om man lever sunt och äter rätt. Om man är kraftigt överviktig kan man behöva stöd under graviditeten, från sin omgivning och barnmorskan. Man kan begränsa viktuppgången rejält om man lever sunt och äter rätt. På barnmorskemottagningen eller MVC kan man ibland få hjälp att till exempel träffa en dietist eller läkare och barnmorskor som är kunniga på området. Slemhinnorna kan svullna Under graviditeten ökar mängden blod i hela kroppen, även i slemhinnorna. De blir tjockare, mer svullna och lättblödande. Det kan märkas på att tandköttet lättare börjar blöda,när man borstar tändern, att näsan kan vara täppt och att man kan få till exempel näsblod eller blodblandade flytningar från underlivet. Huden kan förändras Under graviditeten ökar mängden pigment i huden och bröstvårtorna och vårtgården blir ofta mörkare. Även området runt naveln kan bli mörkare och vissa får ett streck från naveln och nedåt. Det kan också bildas mörkare fläckar i ansiktet. Allt detta bleknar efter graviditeten och försvinner. Ibland kan huden se ut som att den har spruckit, framför allt på brösten, magen, låren och stjärten. Hudförändringarna kallas striae, med vardagligare ord bristningar eller strimmor. De orsakas troligen av hormonförändringarna i kroppen snarare än av att huden tänjs ut. Strimmorna försvinner inte men de bleknar efter graviditeten. Det är osäkert om det går att förhindra att det uppstår strimmor genom att smörja in huden, men det kan kännas skönt att göra det. Blodvärde och järntillskott Tidigt i graviditeten sjunker blodvärdet, halten av ämnet hemoglobin, som oftast förkortas och kallas Hb. Det beror på att mängden blod ökar för att fostret ska få all syre och näring det behöver, och halten Hb sjunker då även om totala mängden blod kan vara densamma. Kroppen förbereder sig även inför förlossningen så att man har tillräckligt med blod även om man skulle förlora en del när barnet föds. Man behöver mer järn än vanligt under graviditeten. Om man inte får i sig tillräckligt med järn kan blodvärdet sjunka mer än normalt och man får blodbrist, som också kallas anemi. Då kan man känna sig trött. Barnmorskan tar blodprov, oftast genom ett stick i fingret, för att kontrollera att man har tillräckligt med järn i kroppen tidigt i graviditeten. Det är bra om man kan få i sig extra järn via sin kost. Man kan ibland ändå behöva ta järntillskott för att inte få blodbrist. Järntabletter ska man inte ta tillsammans med läkemedel som hindrar kroppens upptag av järn. Man kan fråga på ett apotek hur de läkemedel som man annars tar passar ihop med järntabletter. Det är också bra att äta mat som är rik på c-vitaminer för att öka kroppens upptag av järn. Hjärtklappning och andfåddhet Både kvinnan och fostret behöver mer syre under graviditeten. För de allra flesta är det inget problem, kroppen klarar av den naturliga förändringen. Fostret använder det syre som blir kvar efter att kvinnan har fått sitt. De röda blodkropparna hos fostret är extra bra på att ta upp syre, och fostret har en unik förmåga att använda sina resurser så att det får det syre det behöver. Mot slutet av graviditeten, när mer blod ska pumpas runt och hjärtat får arbeta hårdare, kan man känna det som att man får hjärtklappning. Man kan också bli andfådd i slutet av graviditeten. Det beror på att lungorna har mindre plats, så att man får mindre luft i varje andetag och måste andas lite snabbare i stället. Brösten växer Redan i början av graviditeten känner många att brösten blir ömtåliga och spända. Det är ofta ett av de första tecknen på att man är gravid. För många fortsätter brösten att vara spända och lite ömma under hela graviditeten och det kan ibland rinna lite vätska från dem. Extra fett lagras i brösten och dess körtlar växer. Alla får redan innan barnet är fött en viss mängd mjölk i brösten. Denna första mjölk kallas råmjölk och är gul. Ibland brukar det komma enstaka droppar av den gula vätskan redan under graviditeten men det är heller inte ovanligt att man inte har sett någon mjölk alls före förlossningen. Trots detta så finns den färdig i bröstvävnaden. Sammandragningar Ibland drar livmodern ihop sig och blir hård, i så kallade sammandragningar. De kan till exempel komma när man är ute och går fort eller ibland vid fosterrörelser. Många kvinnor känner av sammandragningarna oftare i slutet av graviditeten. Livmodern som är en stor muskel behöver träna sig inför förlossningen. Stress kan också påverka hur mycket sammandragningar man får. Om man har mycket sammandragningar eller om man inte tycker att livmodern slappnar av mellan dem kan man prova att dra ner på takten och försöka vila mer. En sammandragning håller oftast i sig 10 till 30 sekunder. Det gör oftast inte ont, men kan kännas obehagligt. För att det ska släppa behöver man stanna upp. Om sammandragningarna gör ont eller börjar komma regelbundet ska man kontakta sin barnmorska eller läkare. Förvärkar Det som skiljer förvärkar från sammandragningar är att värkarna kommer mer regelbundet, och gör ont även efteråt. Först blir magen hård, precis som tidigare. Men efteråt kan en molande känsla finnas kvar. Smärtan sitter långt ner i magen eller ländryggen och påminner om mensvärk. Vissa kvinnor har mycket förvärkar, det kan starta flera veckor före beräknat förlossningsdatum. Förvärkar är vanligare hos kvinnor som tidigare fött barn, men även förstföderskor kan ha förvärkar. Men långt ifrån alla får någon förvarning om att förlossningen är på gång. För vissa är de första förlossningsvärkarna det enda tecknet på att det är dags. Livmoderhalsen öppnar sig Exakt vad som gör att förlossningen startar går inte att säga. Det är troligen barnet som sätter igång det hela. Trycket från barnets huvud mot livmoderhalsen kan påskynda förlossningsstarten. Trycket gör att det utsöndras prostaglandiner, hormoner som signalerar till livmodern att den ska dra ihop sig, och till livmodertappen att den ska bli mjukare. När livmodern drar ihop sig allt oftare och starkare, trycks barnets huvud ännu mer ner mot den mjuknande livmoderhalsen. Den ger efter så småningom och börjar öppna sig. Slemmet rinner ut När livmoderhalsen börjar öppna sig rinner slem ut. Ibland ser man att det har kommit en geggig klump av lite stelnat vitgrått slem, och därför talas ibland om en slempropp, men oftare ser det mer ut som en slemmig flytning. Vissa märker ingenting. När det börjar komma slem i flytningen kan det vara allt ifrån någon dag, ända upp till över en vecka kvar, innan förlossningen startar.


text: Jag har nog hittills bara hört talas om användning av insprutning av hyaluronsyra i en led när det gäller artros, broskförtunning, i knäleden. Hyaluronsyra är inget undermedel, det är högst måttliga förbättringar som ses. I knät har kortison ofta bättre effekt än hyaluronsyra när det förutom broskförtunningen även finns inslag av sekundär inflammation. Då kan man ofta känna att det finns ökad mängd vätska i knät. Man brukar i dessa fall punktera knät, suga ut vätskan och spruta in lite kortison. De flesta blir då lite bättre under ett par månader. När vi sprutar kortison i axeln så sprutar vi oftast inte in i själva ledhålan och anledningen är oftast inte någon broskförtunning i leden. Kortison i axeln används i stället för att minska lokal inflammation i muskelfästen. Broskförtunning, artros, är inte alls så vanligt i axelleden som det är i höft- eller knäleden. Ibland händer det att man sprutar kortison i självaste axelleden, då oftast på personer med kronisk ledgångsreumatism. Enda anledningen att inte använda hyaluronsyra, tuppkamsextrakt, skulle vara allergi mot medlet. Detta medel används än så länge bara vid artros, så det är inte avsett för, eller utprovat vid, andra typer av inflammationssjukdomar i leder. Har man gett tre injektioner hyaluronsyra i ett knä, de brukar ges med en veckas mellanrum, och personen tycker det haft god effekt kan man prova på nytt efter något halvår.


text: Person död efter smitningolycka Misstänkte smitaren flydde från polisen En oidentifierad person dog efter att ha blivit påkörd på väg 583 utanför Söderhamn. Föraren smet från platsen. Vid 18.13 blev en person påkörd av en personbil på väg 583 i Sandarne, efter olyckan smet föraren. Den ännu oidentifierade personen dog av sina skador. Hur olyckan har gått till är i nuläget okänt. Cirka 15 minuter senare greps en person misstänkt för brott i samband med smitningsolyckan. – En man i 20-årsåldern är frihetsberövad och anträffades i närheten av platsen efter att allmänhet sett ett fordon som kopplats till händelsen, säger Max Forsström, vakthavande befäl vid Gävleborgspolisen. Mannen försökte smita från polisen också men stannade efter ett kort efterföljande. Han misstänks nu för vållande till annans död. Den gripne är hemmahörande i Hälsingland och är känd av polisen sedan tidigare. Han var enligt polisen påverkad av alkohol och eventuellt också av droger när han greps, skriver TT.


text: Svenska muslimer döms på förhand – och ingen bryr sig Det är möjligt att de svenskar som i början av sommaren dömdes som terrorister i Köpenhamn faktiskt är skyldiga. Det föreligger en del bevisning i form av beslagtagna vapen och, givetvis, avlyssnade telefonsamtal och buggning av privatbostäder. Ändå finns det skäl att hysa tvivel. Det handlar, som oftast, om ett brott som inte har ägt rum. Och det var en dansk terroristrättegång och i Danmark slutar alla sådana med fällande dom, ungefär som i svenska spionmål under det kalla kriget. Och den påstådde terrorist som synbarligen hoppade av, han lämnade den bil som var på väg till Köpenhamn, dömdes hårdast. Det ser som vanligt underligt ut men vi vet för lite eftersom den svenska mediebevakningen var så gott som obefintlig. Svenska journalister är nämligen aktivt ointresserade av att bevaka terroristrättegångar utom i fallet Breivik. Det beror i första hand på att de svenska medierna förhandsdömer alla terroristmisstänkta. Gången är alltid densamma. Vår särskilda terroriståklagare Agneta Hilding Qvarnström belägger försvarsadvokaterna med yppandeförbud, munkavle vid vite och risk att förlora advokatyrket. Därefter förser hon själv och Säpo medierna med en målande dramatisk och ofta mycket fantasifull version av vad de misstänkta är skyldiga till. Lika beredvilligt som okritiskt kan medierna därefter servera allmänheten bloddrypande detaljer som aldrig kan dementeras. Eftersom advokaterna inte har yttrandefrihet. När det långt senare blir dags att visa beviskorten i rättegång behöver åklagaren inte oroa sig. De påstådda våldsdåden, som visserligen inte har ägt rum, har redan skildrats så utförligt i medierna att inget finns att tillägga. Och även om Expressen är villigast att låna sig till den här trafiken är de ingalunda unika. Också mer ansedda institutioner som Aktuellt och TT har betett sig lika svekfullt mot det egna yrket. Inom prestigejournalistikens särskilda priskategori ”avslöjanden” är annars justitiemord högt värderade. Åtminstone om det gäller opolitiska brott som sexövergrepp och vanliga mord. Men lika angelägna som exempelvis ”Uppdrag granskning” kan bli när det gäller att avslöja en sjuksköterska för felbehandling eller svartskallar som fuskat med socialbidragen, lika ointresserade blir de av ett pågående justitiemord mitt under näsan i deras egen stad. Som förra året, när tingsrätten i Göteborg dömde två unga somalier till långa fängelsestraff för att de i sina telefonsamtal och hemma i köket fantiserat om olämpliga ting utan att förstå att de var avlyssnade. Eller i år när två nya liknande förmågor åtalades för att ha planerat att mörda en rondellhundskonstnär. Det handlar om två processer som framstår som litterära mardrömmar i Franz Kafkas stil och där bevisningen mest bestod av politiska funderingar. Något tydligare exempel på hur vår bodströmska lagstiftning fungerar som ren förföljelse av den muslimska minoriteten blir svårt att leta upp. Det borde vara ett självklart mål för ”Uppdrag granskning”, ”Kalla fakta”, ”Kaliber” och allt vad dessa avslöjarnissar i prestigejournalistiken kallar sig. Men ingen av dem lyfte ett finger. Det är mycket talande. Och nedslående. Den svenska föreningen för inbördes beundrande undersökande journalister må dela ut allehanda guldspadar till varandra men är samtliga för fina för att ta i frågan om en systematisk juridisk förföljelse av en svensk minoritet. Vilket ändå är en demokratisk grundfråga, till skillnad mot vad de vanligtvis ägnar sin avslöjariver. Att förklara denna omoraliska hållning är inte lätt, eftersom det bara kan finnas omoraliska förklaringar. Avslöjarna är rädda för ledarsidorna i DN och SvD, som man onekligen får på halsen om man kritiserar orättfärdiga terroristdomar, särskilt när man har rätt. Avslöjarna vill inte riskera sina guldspadar genom att berätta impopulära historier. De är kanske rädda för nätmobben och att få Sverigedemokraterna efter sig eller Gud vet vad. Ändå – och nu kommer äntligen den goda nyheten – har Sverige klarat sig bättre från politiserad minoritetsförföljelse än vad Danmark har. I Danmark frikänns ingen terroristanklagad muslim. I Sverige har elva muslimer ställts inför rätta anklagade för terrorism. Bara två dömdes, de andra frikändes. Skandaldomen på 4,5 års fängelse för våldsfantasi i Göteborgs tingsrätt upphävdes av en enig hovrätt. Det är alltså vår konservativa juristkår som stått emot, utan något som helst stöd från guldspadejägarna. Advokatsamfundet tillhör terroristlagarnas hårdaste kritiker. Inom domarkåren är misstänksamheten mot de nya raslagarna utbredd. Därför har det för det mesta slutat med frikännande när Säpo kommer dragandes med sina inspelningsband. Det vill säga frikännande i domstolen, vilket blott föranleder notiser. Eftersom samarbetet mellan åklagaren och Säpo och villiga medier redan klarat av förhandsdomen. Och de två kurder som dömdes i domstol var icke skyldiga. Det rör sig om ett justitiemord som vore enkelt att avslöja. Om någon av våra guldspadehjältar blott gitte. För övrigt anser jag att ... ... Sverige, efter norsk förebild, bör införa en oberoende instans för att pröva resningsansökningar i brottmål. Sedan Gjenopptakelsekommisjonen trädde i funktion 2004 har dubbelt så många felaktiga domar kunnat undanröjas, jämfört med det tidigare, svenska, systemet. ... EM i fotboll ändå fick ett roligt slut när Italien äntligen fick rejält med stryk utan möjlighet att filma sig ur svårigheterna.


text: De som följer fri media har knappast undgått att läsa om gruppvåldtäkten på en elvaårig flicka som utfördes av ett tjugotal “ensamkommande flyktingbarn”. Under gårdagen genomförde Nordisk Ungdom och andra nationalister en aktion mot “transitboendet” (som mer påminner om en herrgård där slottet bland annat utrustats med biljardbord och pingisbord) där man höll tal och sedan bombarderade slottet med ägg. Det har ryktats på en del forum och jag har även kontaktats av media som velat veta ifall det stämmer att jag numer är medlem i Svenskarnas parti (SvP). Av denna anledning väljer jag att här berätta om mitt beslut och anledningen till det. Vi läser ofta om det politiska våldet, och för många som engagerar sig politiskt är det en del av engagemanget. Det har också uppmärksammats i media de senaste dagarna, då bland annat ett antal vänsterextremister dömdes till fängelsestraff för att ha misshandlat och knivhuggit nationalister. Även nationalisterna dömdes till fängelse, dock kortare straff, för “förberedelse till grov misshandel”. Nu är det officiellt att jag är inbjuden som utländsk gästtalare på den stora förstamajdemonstrationen i Heilbronn. Heilbronn ligger ca 150km söder om Frankfurt. Är du intresserad av att delta så hör av dig till mig på firstname.lastname@example.org så kan jag ordna med gemensamma resor och övernattningsplatser. Fick just ett minne från 2003-2004 någon gång när vi försökte oss på slagordet “Mer nationalister på våra gator”. Tyvärr lät det precis som vi skrek “Mera journalister på våra gator”. Slagordet lades ganska snabbt på hyllan. Det händer spännande saker i debatten kring invandring, mångkultur och integration just nu. Förra året kunde vi se hur en mycket omtalad bok av den tyske socialdemokraten Thilo Sarrazin (Deutschland schafft sich ab / Tyskland avskaffar sig självt) låg etta på de tyska försäljningslistorna i flera månader, något som orsakade ramaskri över hela Europa. Boken i sig borde inte vara speciellt kontroversiell, och för oss som orkat ta oss igenom boken kan vi se att Sarrazins åsikter inte alls samstämmer med nationalisters – till exempel vill Sarrazin se en ökad invandring av judar till Tyskland. Därför blir det minst sagt komiskt när Wolfgang Hansson i Aftonbladet kallar honom för “Hitlers arvtagare”. Har två färdiga manus för filmer jag tänkt spela in, och en handfull utkast som nog ska kunna snyggas till. Därför är det oerhört typiskt att jag lyckats utveckla pollenallergi vid nästan 30 års ålder. Så nu sitter jag här, snuvig och dann. Tänker inte spela in några filmer så länge jag riskerar att nysa mig igenom hela manuset, så ni får hålla er några dagar till. Att något i textformat kommer upp rätt snart är däremot inte omöjligt. Centerpartiet håller just nu kommundagar, och alldeles nyss höll partiledare Maud Olofsson tal. Bland annat talade hon om invandring och integration. Jag hade tyvärr inte möjlighet att se talet utan fick förlita mig på twitter, och Olofsson verkar ha sagt en del intressanta saker. Raubtiers bästa låt hittils – “En hjältes väg” – har äntligen fått en musikvideo. Och vad mer kan man kräva än att E-type spelar viking?


text: Göteborgs gator räcker ända till Paris Den sammanlagda längden av alla Göteborgs gator är 1405 kilometer - ungefär lika långt som mellan Göteborg och Paris. Gatornas sammanlagda yta i hela Göteborg är 14 miljoner kvadratmeter. Det är lika mycket som 2000 fotbollsplaner. På Göteborgs drygt sextusen gator finns 20 379 gatunamnsskyltar, enhetligt utformade i mellanblått med vit text. Innanför Vallgravarna finns 101 gator. Varje år tillkommer 50-60 nya gatunamn. Göteborg är en skrivbordsprodukt som efter kungligt påbud placerades mitt i en vassruggig sankmark, mellan Kvarnberget, Otterhällan och Gullbergsvass. Från början fanns bara tio gator. I Göteborg finns runt 6650 gator. En del är stenlagda med gammaldags gatsten, en del är asfalterade och några enstaka småvägar på Hisingen har vägbanor av grus. Stadens gator är pusselbitar som berättar om livet i stan. Mitt inne i Göteborg är det en 400-årig historia, på andra ställen en 1900-talshistoria, och en del gator i de nyaste områdena är bara några år gamla, som i Amhult i Torslanda, eller Trollåsen i Askim. Inga gator i innerstan i Göteborg är äldre än 400 år. Göteborg är en skrivbordsprodukt som efter kungligt påbud placerades mitt i en sankmark mellan Kvarnberget, Otterhällan och Gullbergsvass. Innan kung Gustaf II Adolf gav order om grundläggningen 1621 fanns varken boplatser eller handelsvägar där Göteborgs centrum ligger i dag. Första stadsplanen gjordes av holländska stadsplaneproffs som tränat på stadsplanering både hemma i Amsterdam och i de holländska kolonierna. Samma år som Göteborg grundades byggde holländare en annan ny stad i sin indonesiska koloni. Det var den blivande huvudstaden Batavia som fick nästan exakt likadan stadskärna som Göteborg. På Göteborgs första stadsplan fanns bara tio gator. Några få av de gamla gatunamnen från 1621 finns kvar. Konungzgatun var det ålderdomliga namnet på Kungsgatan, och Kyrkogatan hette från början Kyrkiogatun. Andra gator har bytt namn flera gånger under århundradena. Ibland avspeglar gatunamnet vad som har hänt på gatan, eller vem som har bott där. Ett exempel på detta är Lilla Torget – som tidigare hette tidigare Fiske Torgett – på 1600-talet såldes fisk från båtar och från en stor flotte: Fiskebryggan. Ibland kunde gatorna ha både ett officiellt namn, och flera andra namn som användes till vardags av göteborgarna. Kronhusgatan kallades på 1600-talet också Wintergatun, efter en man som bodde i ett av husen längs gatan, hans efternamn var Winter. Gatan hade också ytterligare ett namn: Gamle Kyrkogatan efter en gammal nu försvunnen kyrkogård som låg vid Kvarnberget. Det officiella namnet finns registrerat i Rådstuvurättens politieprotokoll om namngivning i Göteborg från den 19 februari 1666, där står: "Gamle Kyrkogatan skall heeta Cronehuusgatan". Det var vanligt på den tiden att gatorna fick sitt namn efter en känd byggnad vid gatan. Först på 1700-talet började man sätta upp gatuskyltar i Göteborg. Då försvann efter hand de folkliga gatunamnen och de officiella namnen användes allt oftare både till vardags och i mer formella sammanhang som i husförhörslängder, vid mantalsskrivning och i skattelängder. En av de allra äldsta gatorna är Köpmansgatan i Nordstaden. Både gatan och namnet är lika gamla som Göteborg och finns med på kartor från 1621. På 1600-talet skrevs namnet på ålderdomlig svenska Kiopmansgatun. Köpmansgatan är 500 meter lång, börjar i väster vid Smedjegatan, går österut förbi Gustaf Adolfs torg, tvärs genom Östra Nordstan, och fram till Nils Ericsonsgatan. Längs gatans fem kvarter kan man följa en del av Göteborgs historia. Äldsta huset är Tyska kyrkan, som har kvar sina murade väggar från 1630-talet. Lite yngre är fältmarskalken greve Rutger von Aschebergs gravkor, som han lät bygga 1681, och som står kvar än i dag, tätt intill rådhusets bakvägg. Det är de enda resterna från 1600-talet som finns längs gatan. Men gatunamnet berättar om gatans äldsta historia: köpmännens speciella gata. Från början låg trähus med torvtak längs gatan, liknande de hus som fortfarande finns kvar i Gathenhielmska reservatet i Majorna. På 1970-talet revs hela Östra Nordstan med många 1800-talshus med bostäder, krogar och butiker, och shoppingpalatset Nordstan byggdes. Två gamla hus på Köpmansgatan 27 och 29 är det enda som påminner om en försvunnen stadsdel. På 1600-talet måste den som var ute sent ha med sig egen lykta. Första gatubelysningen i Göteborg sattes upp först år 1700: det var 35 oljelyktor på bryggorna över kanalerna, som eldades med rovolja. Från år 1776 infördes allmän gatubelysning. Husägarna ålades att sätta upp gatlyktor på sina hus, och hålla dem tända från mörkrets inbrott till midnatt, utom när det var månsken. På 1840-talet förbättrades gatubelysningsstandarden: Sveriges första gasverk byggdes i Göteborg och gasnäten för gatubelysning byggdes ut. Varje kväll gick lykttändare runt och tände gaslyktorna, och vid midnatt gick de runt igen, och släckte dem. 1921 elektrifierades gatubelysningen i Göteborg. I dag finns här totalt 91 000 gatlyktor.


text: Jitex får klara sig utan försvararen Frida Höglund resten av den damallsvenska säsongen. Hon bröt nyckelbenet när hon landade efter en höjdduell i matchen mot Malmö i lördags. – Jag fick ont i nacken också men det var ingen hjärnskakning, säger Höglund till damfotboll.com. – Jobbigt att bara vänta på att det ska ha läkt så mycket att jag kan börja träna igen. Sex till åtta veckor är det normala. Av TT


text: Nu är det gjort. Och än så länge verkar allt under kontroll. Abbe har inte mått illa, inte kaskadkräkts och inte fått några utslag på kroppen. Trots att han druckit mjölk. För två år sedan blev han riktigt dålig bara han fick i sig minsta lilla sked barnmat med skummjölkspulver i. Vanlig modersmjölksersättning eller välling var inte att tänka på. De är mjölkbaserade. Och sedan dess har vi läst det finstilta på varenda paket vi köpt och frågat servitörer och servitriser, i sverige och utomlands vad maten innehåller. Vi har gjort vänner och bekanta generade för att de inte tänkt på att fixa specialgrejer till Abbe, något man omöjligen kan begära av folk. Vi har fått gå omvägar runt glasskiosker som sålt fel varumärke. Isglass är inte alltid frusen saft om du trodde det. Vissa märken har skummjölkspulver även i den oskyldigaste lilla ispinne. Och vi har gång på gång fått förklara att bara för att något är laktosfritt så behöver det inte vara mjölkfritt. Men det är vanligt att barn med mjölkallergi växer ifrån det. Så idag var det äntligen dags för en kontrollerad provokation. (Lustigt uttryck förresten. Kontrollerad provokation. Hur skull det gå till om det handlade om något helt annat? Någon står och förolämpar någon annan, medan ett par stora starka vakter kontrollerar om något går snett. De rycker bara in om det hettar till. Ja, ungefär så kanske.) Abbe fick dricka mjölk idag. Riktig mjölk. Först fem milliliter. Sedan tio. Så femton. Och slutligen tjugo milliliter. Och mellan varje liten dos väntade men en halvtimme och observerade honom. När förmiddagen var över hade han fått i sig sammanlagt en halv deciliter. Och som sagt. Än mår han bra. Vi ska rapportera till barnläkarmottagningen på fredag hur det står till, och om han inte reagerat kan vi gradvis börja med mat som innehåller mjölk. Jag tror bannemig att jag ska fira lite redan nu. Med ett glas mjölk. Andra bloggar om: mjölkallergi, provokation, laktos, barn


text: Om du hittar ett lägre pris inom 48 timmar på en identisk bokning får du tillbaka mellanskillnaden. Mer information Hotell i när och fjärran Med över 80 000 hotell över hela världen erbjuder vi en rad olika platser, rum, bekvämligheter och erbjudanden. Ange ditt resmål, hitta ett hotell som passar dig och spara pengar. Ɨ Hotellrabatter baseras på befintliga Hotwire Hot Rate-bokningar som har gjorts den senaste månaden. Rabatterna baseras på de lägsta priserna som publicerats på ledande resewebbplatser. Priserna är rörliga och kan variera beroende på vilka datum som bokas, vistelsens längd och vilken produkt som bokas. Det finns ingen garanti för att de här priserna gäller när du gör din sökning. Tillgängligheten är begränsad. 1. "Priser från" är Hotwire Hot Rate-erbjudanden som har hittats det senaste dygnet för ett bestämt datumintervall. Priserna kanske inte längre är tillgängliga och kan variera beroende på vilka datum som du har valt. Priserna är rörliga och det finns ingen garanti för att priserna som visas är tillgängliga förrän du har bokat. 2. Rabatten baseras på det lägsta publicerade priset som hittades på ledande resewebbplatser de senaste två dygnen i samma område, med samma stjärnklassificering, vistelse och datum. Tillgängligheten är begränsad och priserna kan ändras. Priserna är rörliga och kan variera beroende på vilka datum som bokas, vistelsens längd och hotellets stjärnklassificering. Det finns ingen garanti för att de här priserna gäller när du gör din sökning. Skatt och andra avgifter ingår inte i priset. Hotwire skiljer sig från andra resewebbplatser. Med Hotwire anger du datum och plats. Hotellnamnet avslöjas först efter bokningen.


text: Avhandlingen bygger på nya data över inkomst- och förmögenhetsfördelningens utveckling i Sverige och ett flertal andra länder. Genomgående ligger fokus på toppen av fördelningen eftersom den dels återspeglar viktiga samhällsaktörer och dels är relativt väl historiskt dokumenterad vilket möjliggör analyser över långa tidsperioder. Resultaten visar att ojämlikheten i 1800-talets förindustriella samhälle var hög och att den inte sjönk nämnvärt under den tidiga industrialiseringen. Istället var det under 1900-talets politiska och ekonomiska reformer, särskilt utbildningsreformer, progressiv inkomstbeskattning och utökat privat husägande, som ledde till en drastiskt minskad ojämlikhet, inte bara i Sverige utan i hela västvärlden. Kring 1980 avstannade dock utjämningen och i många länder har den ekonomiska ojämlikheten därefter ökat till följd av ett flertal samverkande faktorer. Daniel Waldenström är sedan tidigare docent i nationalekonomi. Han disputerade i nationalekonomi vid Handelshögskolan i Stockholm år 2003 och var därefter lärare och gästforskare vid University of California at Los Angeles (UCLA). Daniel är forskare vid Institutet för Näringslivsforskning (IFN) sedan 2006. Han blev docent i nationalekonomi vid Handelshögskolan i Stockholm år 2009. Daniels huvudsakliga forskning berör inkomst- och förmögenhetsfördelning i svenskt och internationellt perspektiv. Kontakta Daniel Waldenström för mer information om avhandlingen eller läs mer på bloggen Ekonomistas.


text: Bjud mor på en kryssning med buffé och underhållning för hela familjen, söndag 26 maj. Vi bjuder på kaffe med tårta. Direktflyg fr Luleå - Side, All Inclusive. Del i dubbelrum Hotell Club Arinna i Bodrum. Dansa runt bland blinkande lampor, UV-lampor i mängder och gungande musik. Alley Night's ger dig en häftig upplevelse tillsammans med dina vänner du sent ska glömma!


text: Ropen skalla – mjöd och långskepp till alla! Den 4 mars kommer våra vikingabröder och favorithedningar i Amon Amarth till Brewhouse. Med sig har de finska Profane Omen. Detta är en av två exklusiva spelningar på svensk mark innan bandet ger sig ut på ett omfattande plundringståg i Sydamerika. Biljetterna släpps den 17 januari och köps här.


text: Samma dag som lätta flingor av snö föll över Luleå tekniska universitet fick LTU besök av Sveriges kung och Ingenjörsvetenskapsakademin (IVA). På sin årliga teknikresa var universitetet ett givet besöksmål av vetgiriga och intresserade medlemmar av (IVA), där man bl. a fick information om det nyligen etablerade SKF-LTU University Technology Centre. - Jag har varit här några gånger förut och jag tycker väldigt mycket om LTU, säger Björn O. Nilsson VD för Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademin. IVA som tidigare under lång tid varit representerat i syd- och västsverige har ny nyligen etablerat IVA Nord i Luleå. Vad föll sig då naturligare än att akademin förlade sin årliga teknikresa till Kiruna och Luleå med Kung Carl Gustav i spetsen, som är IVA:s högste beskyddare. Det Luleå tekniska universitet är särskilt bra på, är ett nära samarbete med näringslivet, som också ligger IVA varmt om hjärtat. Det var bl. a om detta som kungen, VD Björn O. Nilsson, IVA:s presidium med ordföranden Leif Johansson m fl. fick information om vid besöket på LTU under tisdagen. - Att hitta en vinn/vinn situation och skapa förståelse inom universitetet för drivkrafterna inom näringslivet och vice versa. Det handlar om förtroende och om tillit, sade LTU:s rektor Johan Sterte. Han gav besökarna från IVA en rejäl genomgång av universitetets utbildning och forskning. LTU är inte bara civilingenjörsutbildningar utan även ett universitet med bredd inom två fakulteter där även t.ex. musik-, teater-, media-, och sjuksköterskeutbildningar ryms. Han lyfte även fram att LTU rekryterar mer än hälften av sina studenter till civilingenjörsutbildningarna från södra sidan av Dalälven. Vidare att LTU satsat på ett antal forskningsområden av både regionalt och nationellt intresse, där energi- och gruvteknik är två strategiska områden. Inom det förstnämnda området är LTU ledande i Europa och världen. Process IT och tribologi var två andra områden som rektor nämnde i sin genomgång. Han lyfte även fram universitetets konkreta samarbete med näringslivet i olika forskningsprojekt, där relationen till LKAB särskilt nämndes, men även genom att näringslivet är representerat i olika nämnder och styrelser inom universitetet och inom universitetets olika centrumbildningar. Besökarna från IVA fick även en snabb inblick i forskning om smörjning, nötning och friktion, bl. a inom området kompositer där biträdande professor Nazanin Emami berättade om utveckling av nya, mera hållbara material som kan ersätta konventionella material vid tillverkning av knä- och höftleder. SKF-LTU University Technology Centre som nyligen etablerats vid LTU och är under uppbyggnad fick en särskild presentation. Det introducerades av Roland Larsson professor i Maskinelement vid Luleå tekniska universitet och presenterades av Fredrik H. Larsson VD för SKF Condition Monitoring Center AB i Luleå. Under introduktionen berättade professor Roland Larsson först att de doktorander som utbildas inom tribologiområdet, som t ex rör smörjning och nötning i kullager, nästan alltid får direkt jobb inom industrin, inte bara i Sverige utan även utomlands. Vad som ska utvecklas inom SKF-LTU centret är bland annat något som kallas matarlager som ska kunna sköta sin egen energiförsörjning och trådlöst skicka information vidare om lagrets kondition för nödvändigt underhåll. - Ett projekt som kommer att starta under hösten är att använda de smarta lagren i malmvagnar och då skulle LKAB och Trafikverket kunna dra nytta av detta genom att kunna planera drift och underhåll, säger Roland Larsson. I SKF-LTU centret, som invigdes i april i år ingår flera avdelningar vid Luleå tekniska universitet, förutom Maskinelement även EISLAB samt Drift och underhåll. I centret som är under uppbyggnad finns det första demonstrationslagret som är avsett för en järnvägsvagn. Det är ett lager försett med sensorer, som är inmonterade i lagret, som känner av vibrationer, temperatur, hastighet, akustisk energi och så småningom även uppgifter om last. - Då kan man börja mäta vad som egentligen händer inte bara i lagret men även hur hela maskinen mår, hur man kör maskinen och hur det påverkar hela utrustningen, säger Fredrik H. Larsson SKF:s lokala VD i Luleå. Han berättar att det pågår arbete med självförsörjande system som ska förse lagret med energi kallat ”power harvesting”. - I slutändan så är det industrin som ska dra nytta av det här och målet är att komma ner i kostnad, säger han. Kung Carl Gustav undrade om varje lager har sin egen identitet. - Det finns inne i lagret via sensorerna. Informationen som sänds från ett lager till ett ”remotcenter” vet från vilket lager den kommer, svarade Fredrik H. Larsson.