text: Malmö (, äldre lokalt uttal ) är Sveriges tredje största tätort, och Nordens sjunde största med över 325 000 invånare, huvudsakligen belägen i Malmö kommun i Skåne län, men även innefattande Arlöv i Burlövs kommun och en mindre del i Lomma kommun. Malmödelen av tätorten utgör centralort i Malmö kommun, medan Arlöv utgör centralort i Burlövs kommun. Malmö är även residensstad i Skåne län. Malmö ingår i storstadsområdet Stormalmö och tillsammans med bland annat Köpenhamn i Öresundsregionen, som med sina 4 miljoner invånare är Nordens befolkningsmässigt största samarbetsregion. Samhället ligger vid Öresund och finns omnämnt från 1100-talet och fick sina stadsprivilegier 1353. Staden har en rik industrihistoria med några av Skandinaviens största industrikoncerner som Kockums, Skanska och Scania, vilka haft en betydande roll i Malmös näringsliv. Idag karaktäriseras staden istället av många små och medelstora företag inom medicinteknik, logistik, IT, bygg- och fastighetsmarknad. Historiskt har Malmö kallats Parkernas stad med grund i det stora antalet parkanläggningar som grundades under stadens expansionsfas tidigt nittonhundratal. Under senare expansion har grönområden inte alls prioriterats och 2022 ligger Malmö näst lägst bland större skånska tätorter vad gäller andel grönområden. Malmö betecknas som en världsstad av Globalization and World Cities Research Network, med rankingen Gamma. Etymologi Namnet Malmö (belagt i formen Malmöghae cirka 1170) är en sammansättning av malm i betydelsen "sand" eller "grus" och pluralis högar av ordet hög. Orten låg ursprungligen vid nuvarande Triangelnområdet och avskars från Öresund av ett kuperat sand- och insjöområde. Namnet Malmö finns även på andra håll i landet med samma betydelse. Ordet malm är besläktat med mala och förekommer även som efterled, till exempel i stadsdelsnamn som Norrmalm. En infödd invånare i Malmö kallas malmöit medan en inflyttad kallas malmöbo. Namnet Malmö uttalas på traditionell malmödialekt med -e: Malme. Denna form uppkom enligt språkforskaren Ingemar Ingers redan vid medeltidens slut, och finns också belagd i skrift från 1550. Historia Malmö var under 1100-talet en kyrkby som låg på platsen för nuvarande Triangeln. Vid mitten av 1200-talet anlades en stad vid kusten som övertog byns namn. Staden kan ha anlagts av den danske ärkebiskopen som en kommunikationsort mellan kyrkans stad Köpenhamn och Lund. Det rika fisket i Öresund bidrog till stadens mycket kraftiga expansion runt åren kring 1300. Malmö övertog mer och mer från Lund rollen som den viktigaste staden i Skåne. Under 1500-talet inföll stadens andra stora ekonomiska glansperiod. Tunnelkomplexet vid Adelgatan och Sankt Petrikyrkan från 1300-talet är de äldsta bevarade byggnaderna i Malmö. Därefter kommer en del 1400- och 1500-talshus i centrum. Malmöhus slott byggdes under denna period. Under den så kallade Grevefejden 1534–1536 spelade Malmö en avgörande roll i försöken att få återinsatt den avhållne kungen Kristian II. Malmö förlorade kampen. Den nye kungen Kristian III lät gräva en vallgrav runt slottet Malmöhus och uppkastade också slottets vallar samt uppförde fyra kraftiga kanontorn för slottets beskydd. Här inlades en stark garnison. I samband med Roskildefreden 1658 hamnade staden utvecklingsmässigt i bakvattnet. Först i slutet av 1700-talet, när Frans Suell tog initiativet till att bygga en riktig hamn i Malmö, började staden att återhämta sig för att sedan börja växa på allvar i mitten av 1800-talet. Malmö blev sydlig ändstation åt Södra stambanan, på grund av närheten till kontinentfärjorna och Köpenhamn. Det skedde ungefär samtidigt som utresevillkoren till Danmark lättades. En rad tullagar som införts i Skåne för att hindra handel och kontakt med Danmark upphörde vid denna tid. På 1860-talet passerade Malmö Norrköping som Sveriges tredje största stad. En lång tid därefter fanns en stark rivalitet mellan arbetarstäderna Malmö och Norrköping, vilket inte minst syntes när fotbollslagen möttes i Fotbollsallsvenskan på 1950-talet. I mitten av 1800-talet expanderade staden också utanför kanalerna, som dock behölls för rekreation och som vackert inslag i stadsbilden. Stadsdelar som Lugnet och Rörsjöstaden, avsedda för arbetarna respektive borgarna, började byggas. Kring sekelskiftet skedde stora kommunala satsningar, som tillkomsten av elektricitetsverk och ett nytt gasverk. Man elektrifierade hästspårvägen, byggde ut kloakverket och inrättade ett kommunalt slakthus. En stor höjdpunkt var Baltiska utställningen 1914, vilken hölls på platsen för nuvarande Pildammsparken. Inför utställningen skedde stora satsningar även i andra delar av staden. Spårvägsnätet utvidgades, nya broar byggdes och stenläggningen i gatorna gjordes om. Det byggdes nya hotell och andra byggnader och husfasader renoverades. Året därpå inkorporerades Limhamns köping av Malmö stad. På sommaren 1918 spreds spanska sjukan till staden och skördade 725 liv i tre vågor fram till 1921. Influensan spreds från Tyskland till Malmö. Staden fortsatte att växa under mellankrigstiden, trots depression och näringslivskriser. Socialdemokraterna, med Nils Persson i spetsen, tog makten i stadsfullmäktige 1919, en position som de behöll fram till 1985. Under samma tid tillkom Bulltofta som blev stadens och Sveriges första riktiga flygplats. Efter andra världskriget kom nästa tillväxtboom, som varade fram till 1970-talet. På 1950-talet tillkom nya bostadsområden som Mellanheden och Augustenborg, samtidigt som Simhallsbadet och Malmö Stadion byggdes. Något senare tillkom bostadsområdena Segevång och Lorensborg. På 1960-talet påbörjades uppförandet av flera stora bostadsområden som Videdal, Söderkulla och Nydala–Hermodsdal–Gullviksborg. Senare tillkom Rosengård, Kroksbäck, Lindängen, Holma och Lindeborg inom ramen för miljonprogrammet. En del av dessa storskaliga stadsdelar kom att kritiseras redan innan de färdigställts. Samtidigt genomfördes omfattande saneringar av äldre bebyggelse i centrala staden, då områden som Lugnet revs. I Gamla staden uppfördes Caroli City och kvarteret Erik Menved. På 1960-talet tillkom även Kronprinsen, som kan betraktas som dåtidens motsvarighet till Turning Torso. Det blev snabbt ett av Malmös populäraste områden trots att kritikerna avfärdade projektet redan på planeringsstadiet. Rivningarna fortsatte på olika håll i staden fram till början av 1990-talet och lämnade till att börja med obebyggda tomter efter sig. Flertalet av de avrivna tomterna från saneringsperioden under 1960- och 1970-talen har bebyggts. I dag är höghus mer accepterat i Malmö. Staden har sedan 1800-talet haft gott om torn, kampaniler och industriella byggnadsverk som reser sig högt i skyarna på den annars så platta slätten. Under 1970-talet drabbades Malmö av flera kriser. En utflyttningsvåg åderlät staden på tusentals personer varje år. Det var framförallt medelklassens barnfamiljer som sökte sig till nybyggda villaområden i Vellinge, Staffanstorp och andra småkommuner utanför Malmö eftersom Malmö kommun inte upplät tillräckligt många byggklara tomter för villor utan prioriterade flerbostadsbyggen för att spara på den värdefulla marken. Samtidigt började Kockums varv, som under 1970-talet var stadens största arbetsgivare, att skära ned på antalet anställda. Detta pågick fram till 1986 då den civila fartygsproduktionen helt upphörde. Även andra industrier som textilindustrin och kalk- och cementindustrin i Limhamn påbörjade en i många fall utdragen avvecklingsprocess. Denna näringslivskris varade omkring 1975–1995, med avbrott för "kasinoekonomin" i slutet av 1980-talet. Då byggdes bland annat Sheratonhotellet vid Triangeln (sedermera Hilton, numera Scandic) med glashiss i 20 våningar. Saab-fabriken i Malmö byggdes på samma område där Kockums en gång hade legat. När fabriken väl var igång lades den ned efter att man gjort 200 bilar i testproduktion och Sverige drabbades av lågkonjunkturen 1991. Saab-fabriken ersattes av Malmömässan. 1990–1994 förvärrades krisen i Malmö. Vart fjärde arbetstillfälle försvann när mycket av det som fanns kvar av tillverkningsindustrin och bland annat kalkindustrin i Limhamn lades ned. Stadens befolkning ökade dock med tusentals nya invånare varje år under denna tid till följd av en kraftig invandring från främst Jugoslavien, som befann sig i inbördeskrig. Under 1995 påbörjades byggandet av Öresundsbron, vilket gav arbetstillfällen i en byggbransch som hade drabbats hårt av byggkrisen i det tidiga 1990-talet. Samma år beslutades även att Malmö skulle få en från Lund fristående högskola med egna utbildningar. Malmö högskola blev sedermera kvalificerat att bli ett universitet, vilket kommer att infrias 2018. Samtidigt bestämdes även att hålla en bomässa, Bo2000, som senare blev Bo01, och att Kockumskranen skulle flytta från Malmö hamn. Under perioden 1994–2003 blev samtidigt staden fattigare räknat i invånarnas sjunkande skattekraft. 2000 invigdes Öresundsbron. 2001 hölls Bo01, som blev början på en ny stadsdel, Västra hamnen. 2002 flyttades Kockumskranen till Sydkorea. Nedmonterandet av Kockumskranen blev symbolen för att det gamla "Arbetarmalmö" försvunnit. 2005 påbörjades byggandet av Citytunneln som öppnades för trafik den 12 december 2010. Malmö blev Sveriges första Fairtrade City 2006 (Rättvis handel-stad). Under 2011 stod Malmö värd för världens femte internationella Fair Trade Towns-konferens. Malmö högskola bildades 1 juli 1998 med högskoleutbildningar som redan tidigare fanns i Malmö och som tillhört Lunds universitet eller Malmö kommun som bas, bland andra tandläkar-, lärar- och sjuksköterskeutbildningar. Högskolan, från 2018 universitet har varit viktigt för den tillväxt av arbetstillfällen (inom bland annat IT-sektorn) som skett de senaste årtiondena. Flyktingkrisen vid mitten av 2010-talet innebar extrema påfrestningar för Malmö stad med emellanåt tusentals nyanlända asylsökande varje dygn. Andelen utrikes födda invånare har efter hand ökat markant, liksom inflyttningen från andra delar av Sverige och Öresundsregionen, inte minst av studenter vid regionens många utbildningsinstitutioner. Det stora inflyttnings- och nativitetstalet har skapat allt större tryck på snabba nybyggnationer av skolor och förskolor. Militärstaden Staden har genom åren huserat ett flertal staber och förband. Kronprinsens husarregemente (K 7), var förlagda på Regementsgatan 52–54 åren 1897–1927. År 1960 revs hela området. Skånska luftvärnskåren (Lv 4), förlades 1943 till Husie kyrkoväg och verkade där fram tills 1982, då förbandet omlokaliserades till Ystad. Skånska flygflottiljen (F 10), var förlagd på Bulltofta åren 1940–1945, då förbandet omlokaliserades till Ängelholm. Malmö försvarsområde (Fo 11), var förlagd vid Stora Nygatan och från 1982 även vid Husie kyrkoväg. Öresunds marindistrikt (MDÖ), var förlagda till Terminalgatan 18 fram till den 30 juni 2000. Södra militärdistriktet (MD S), hade under åren 2000–2005 viss stabsverksamhet i staden. Den militärhistoriska föreningen Malmöhusgardet strävar efter att på ett tidstroget sätt åskådliggöra Malmöhus slotts soldatliv på 1500-talet. Sedan 1958 finns även Kronprinsens Husarregementes Kamratförening och Minnestropp samt sedan 2007 finns även Husartroppen Malmö Militärkulturhistorisk förening för att på liknande sätt levandegöra minnet av Kronprinsens husarregemente med olika evenemang och aktiviteter i tidstrogna uniformer med mera. Administrativa tillhörigheter Malmö stad ombildades vid kommunreformen 1862 till en stadskommun. 1911 införlivades Västra Skrävlinge socken/landskommun, 1915 Limhamns köping, 1931 Fosie socken/landskommun, 1952 Södra Sallerups socken/landskommun och 1967 Oxie landskommun. 1971 ombildades stadskommunen till Malmö kommun med Malmö som centralort. Tätorten växte 1965 samman med Arlöv i Burlövs kommun. I kyrkligt hänseende var den ursprungliga stadsförsamlingen Malmö Sankt Petri församling. 1683 utbröts Malmö Tyska församling (Malmö Caroli församling) som 1813 omdöptes till Malmö Karoli församling och som återuppgick 1949 i Malmö Sankt Petri församling (och delvis i Kirsebergs församling). Malmö Sankt Pauli församling bildades genom en utbrytning ur Malmö Karoli församling 1884. Malmö Sankt Johannes församling bildades genom en utbrytning ur Malmö Sankt Petri församling och delvis ur Malmö Sankt Pauli församling 1906. Möllevångens församling bildades 1949 genom utbrytningar ur Malmö Sankt Johannes församling och Västra Skrävlinge församling. Slottsstadens församling utbröts ur Malmö Sankt Petri församling 1969. Inkorporerade landskommuner bibehöll till dessa hörande församlingar. Eriksfälts församling bildades genom utbrytning ur Fosie församling 1969 och Sofielunds församling ur Västra Skrävlinge församling samma år. Kulladals församling bildades 1969 genom en utbrytning ur Fosie församling. Husie och Södra Sallerups församling samt Möllevången-Sofielunds församling bildades 2002 av fyra församlingarna. 2014 sammanslogs de olika församlingarna till sex, Malmö S:t Petri, Malmö S:t Johannes, Limhamn, Fosie, Husie och Hyllie församlingar, alla ingående i Malmö pastorat. Orten ingick till 1971 i domkretsen för Malmö rådhusrätt. Sedan 1971 ingår Malmö i Malmö domsaga. Befolkningsutveckling Stadsdelar Några av tätorten Malmös stadsdelar: Bellevue Borgmästaregården Eriksfält Fosie Fridhem Gamla Rosengård Gamla staden Heleneholm Holma Husie Hyllie Höja Kirseberg Klagshamn Kroksbäck Kulladal Limhamn-Bunkeflo Lindeborg Lindängen Lorensborg Mellanheden Möllevången Nydala Oxie Ribersborg Rosengård Rönneholm Rörsjöstaden Segevång Sibbarp Slottsstaden Sofielund Söderkulla Toftanäs Värnhem Västra Hamnen Västra Sorgenfri Östra Sorgenfri Från 1996 till 30 april 2017 var Malmö indelat i kommundelsnämnder, kallade stadsdelsfullmäktige, senare stadsområdesnämnder, med tillhörande förvaltningar för de kommunala tjänstemännen. Se vidare Malmö kommun#Stadsområden. Bebyggelse (Siffrorna i parentes hänvisar till kartan här bredvid.) 1300-tal Sankt Petri kyrka (1), från 1300-talet Tunneln (2) från tidigt 1300-tal Dringenbergska gården (3) från 1300-talet Kalendehuset i Malmö vid Kalendegatan, från 1300-talet 1400-tal Krämarekapellet (4) från 1460-talet Ärkebiskopsgården (5) från 1400-talet Tegelkällaren (6) från sent 1300-tal–tidigt 1400-tal Malmö Latinskola grundades 1406 och fick sin första skolbyggnad invid Sankt Petri kyrka. 1500-tal Malmöhus slott (7) från 1520-talet med konst-, natur- och historiskt museum, samt det intilliggande Tekniska museet Jörgen Kocks hus (8) vid Stortorget från 1522–1524 Rosenvingeska huset (9) vid Västergatan från före 1534 Niels Kuntzes hus (10) vid Östergatan från 1530-talet Kompanihuset (11) invid rådhuset från 1539 Malmö rådhus (12) vid Stortorget från 1546 Thottska huset (13) vid Östergatan från 1558 Residenset (14) vid Stortorget från sent 1500-tal Flensburgska huset (15) vid Södergatan från 1596 Lilla torg (16) från 1590-talet med sina restauranger och uteserveringar 1600-tal Kvarteret S:t Gertrud (10) vid Östergatan Hedmanska gården (17) vid Lilla torg Diedenska huset (18) vid Östergatan från 1620-talet 1700-tal Annellska huset (19) vid Jacob Nilsgatan från 1705 Claus Mortensens hus (20) från 1600-talet Faxeska huset (21) vid Lilla torg från 1760-talet 1800-tal Caroli kyrka (22) från 1880-talet Malmö centralstation, invigd 1856, ombyggd under 1900–2000-tal för bland annat Citytunneln 2010 Sjöbergska magasinet (24) vid Humlegatan i Carolikvarteren från 1860-talet Katrinetorps herrgård söder om city med sin vackra parkanläggning från 1813 Apoteket Lejonet (23) vid Stortorget från 1890-talet Malmö Idrottsplats, invigd 1896, hem för FC Rosengårds allsvenska damfotbollslag och IFK Malmö Fotboll Folkets Park, världens första allmänna folkpark från 1891 med kulturbyggnaden Moriska Paviljongen i orientalisk stil, danspalatset Amiralen med flera byggnader Hippodromen, 1899 hypermodern cirkus- och teaterbyggnad, sedan 1994 Malmö stadsteaters nya huvudscen, Hipp Latinskolan invigdes 1878 på dåvarande Rörsjömarken. 1900-tal Ribersborgs kallbadhus, som invigdes 1898 och är öppet året runt Museispårvägen i anslutning till Tekniska museet Malmö stadsbibliotek (25) med sina 3 byggnader: Slottet från 1901, samt nybyggda, prisbelönta Cylindern och Ljusets Kalender av Henning Larsen från 1997 Malmö Högskola med Orkanen med flera byggnader Malmö stadsteater, Intiman och Hipp Malmö Opera (ursprungligen Malmö stadsteater) ritad av Sigurd Lewerentz (tillsammans med David Helldén och Erik Lallerstedt) från 1944 Nöjesteatern, tidigare en av Malmö stadsteaters scener under namnet "Nya teatern" Malmö Konsthall ritad av Klas Anshelm från 1974 Malmö Konstmuseum, beläget vid Malmöhus slott Malmö museum, Kommendanthuset, Teknikens och sjöfartens hus vid Malmöhus slott Malmö konserthus, 1985–2015 hem för Malmö Symfoniorkester Malmö musikhögskola Malmö konsthögskola Möllevången med sin torghandel, butiker och restauranger från hela världen Malmö stadion, tidigare idrottsstadion för Malmö FF och Malmö Allmänna Idrottsförening från 1958 Stadionområdet, Europas största idrottsområde med bland annat Stadion, Malmö stadion, Baltiska hallen, Idrottsmuseet, Stadionmässan och Pingstkyrkan Europaporten samt skolanläggningar Simhallsbadet från 1956; åren 1988–2015 kallat Aq-va-kul Limhamns kalkbrott var en gång Europas största dagbrott. Det är 1 600 meter långt, 800 meter brett och 60 meter djupt Fiskehoddorna intill Teknikens och Sjöfartens Hus där det säljs färsk fisk i gamla klassiska fiskehoddor Motorami-huset ett särpräglat exempel på 1950-talets arkitektur. Scandic Hotel Triangeln, höghus vid Triangeln tillsammans med Triangelns köpcentrum 2000-tal Öresundsbron från Lernacken till Köpenhamn Citytunneln, järnvägstunnel under Malmö med Station Triangeln, Station Hyllie och Malmö centralstation, invigd 2010 Västra hamnen, namnet på stadsdelen som byggdes upp i och med Bomässan Bo01 Turning Torso, Sveriges och en av Europas högsta byggnader av Santiago Calatrava från 2005 samt Turning Torso Gallery från 2007 Kulturhuset Mazetti, tidigare bland annat chokladfabrik för Mazetti, sedan 2006 kulturhus med Teaterhögskolan i Malmö, Bryggeriteatern, Inkonst och övriga kulturverksamheter Malmö Arena, ishockey- och evenemangsarena, hem för Malmö Redhawks, invigd i Hyllievång 2008 Stadion, fotbollsstadion, sedan 2009 hem för Malmö FF Hyllievång, nytt expanderande stadscentrum i södra Malmö med butiker, hotell, kontor, bostäder, Malmömässan, Malmö Arena, Hylliebadet, Hyllie vattentorn etc Emporia, ett av Nordens största köpcentra med utpräglad arkitektur, invigt i Hyllievång 2012 World Maritime University, ny avancerad byggnad från 2015 Malmö Live, konsert-, hotell-, konferensanläggning från 2015 Religiösa byggnader Svenska kyrkan Fosie kyrka, 1896 Helgeandskyrkan, Malmö, 1962; avsakraliserades 2013 Heliga Trefaldighetskyrkan, Malmö, 1940-tal Husie kyrka, 1857 Hyllie kyrka, 1985 Kirsebergs kyrka, 1928 Sankta Maria kyrka, Malmö, 1960-tal Sankt Andreas kyrka, Malmö, 1959 Sankt Johannes kyrka, Malmö, 1903–1907 Sankt Matteus kyrka, Malmö, 1983 Sankt Mikaels kyrka, Kulladal, 1978 Sankt Pauli kyrka, Malmö, 1882 Sankt Petri kyrka, Malmö, 1300-tal Västra Skrävlinge kyrka, 1860-tal Caroli Kyrka, 1880; avsakraliserades 2011 Östra kyrkogården, Malmö Betaniakyrkan (EFS), 1894 Betlehemskyrkan (Evangelisk Luthersk Mission) Katolska kyrkan Vår Frälsares kyrka Sankta Maria i Rosengårds kyrka Frikyrkor Charisma och Christian City Church Frälsningsarmén Limhamn (FA) Hyllie Park Kyrkan (EFK) Immanuelskyrkan (EFK) Korskyrkan (EFK) Linné- och Wesleykyrkan på Limhamn (Equmeniakyrkan) Malmö Bethel Missionary Baptist Church (Baptist) Malmö International Church Pingstkyrkan Europaporten (Pingst) Stadionkyrkan (Equmeniakyrkan) Ulricedalskyrkan (Equmeniakyrkan) United Öresundskyrkan (Pingst) Andra samfund Adventkyrkan (Adventistsamfundet) Malmö Församling, Vikingagatan 88-90 (LDS) Synagogor Malmö synagoga, tidigt 1900-tal Egalitära Synagogan Moskéer Moskébyggnader med minareter: Malmö moské, 1984 Mahmoodmoskén, 2016 Umm Al-Mu’minin Khadijah-moskén, 2017 Ett flertal "källarmoskéer" Köpcenter I centrala Malmö: Caroli City Hansa Kronprinsen köpcenter Triangeln Entré, under ombyggnad till "Malmö Plaza" I utkanten eller utanför Malmö: Burlöv Center Jägersro Center Mobilia Svågertorp Emporia Parker Malmö har länge ofta kallats "Parkernas stad" på grund av sina stora gamla parkanläggningar mitt i staden, men rent statistiskt har Malmö numera totalt näst minst grönyta i Sverige. Under 2010-talet har kraven på en ökad förtätning av den ständiga nybyggnationen gjort att antalet grönytor tenderar att krympa än mer. Exempel på Malmös parker är: Beijers park – anlades 1885 Bulltoftaparken – Naturpark invigd på 1980-talet Folkets park – En grön oas och en familjevänlig nöjespark, världens äldsta folkrörelsedrivna folkpark. Kroksbäcksparken – invigdes på 1970-talet Kungsparken – Kung Oscars park, invigdes 1872 Käglingeparken – Naturområde i Malmös utkant Pildammsparken – anlades efter Baltiska utställningen 1914 Rönneholmsparken – omger Rönneholmsgården, byggd på 1800-talet Rörsjöparken – omger Rörsjöstaden, byggd på 1890-talet Scaniaparken – invigd på 1990-talet Sibbarps stora badpark – invigdes på 1950-talet Slottsparken – bredvid Malmöhus Slott, invigdes 1900 Stapelbäddsparken – invigdes hösten 2005 Öresundsparken – invigdes på 1920-talet Kanalerna Runt om den äldsta delen av Malmö, med förgreningar till Malmöhus slott, finns "Malmö kanaler". Här förekommer rodd, kanot, vattencykeluthyrning etcetera. Kanalerna utgörs delvis av gamla vallgravar, medan Östra och Södra Förstadskanalerna anlades efter att stadens befästningsverk raserats i början av 1800-talet och staden därigenom utvidgats. Temalekplatser Malmö har satsat på lekplatser med särskilda tema. I Västra Hamnen handlar det om ekologi, i Augustenborg om musik, i Slottsparken om sagor, i Lindeborg om rymdfärder och i Pildammsparken om teater. Totalt finns ett 20-tal temalekplatser (2014). Malmö stad var först i landet med temalekplatser. De har väckt mycket intresse både nationellt och internationellt hos stadsplanerare och pedagoger. Lekplatserna har kostat cirka fem miljoner att bygga. I en artikel i Sydsvenskan berättar en lärare från Rönnens förskola att de har ett testteam, barn ur utegruppen, med vilka de åker runt och testar alla lekplatserna. Slutsatsen är att träd och grönt är viktigare än man tidigare trott och att gungor är lite överskattat. Kartor som visar var man hittar de olika lekplatserna och vilket tema de har kan laddas ner från kommunens hemsida. Följande teman finns utöver de tre som nämnts: djungellekplats, hav- och strandlekplats, betonglekplats, rymdlekplats, fiskelekplats, cirkuslekplats, tillgänglighetslekplats, musiklekplats, vattenlekplats, djurlekplats, bondgårdslekplats, fruktlekplats, magilekplats, skogslekplats, sagolekplats, spindellekplats och slutligen rörelselekplats. Under 2010 byggdes en äventyrslekplats. Kommunikationer Vägar Det går att komma till Malmö via E6, E20, E22, E65, Riksväg 11 och Länsväg 101. E20 går dessutom via Öresundsbron från Köpenhamn. E22 från Malmö till Lund är Sveriges äldsta motorväg och invigdes 1953. Över huvud taget är området runt Malmö Sveriges motorvägstätaste. Yttre ringvägen startar vid trafikplats Kronetorp södra och fortsätter som Öresundsförbindelsen (E20). Inre ringvägen byggdes på tidigt 1970-tal och startar vid trafikplats Sege vid Lundmotorvägen (numera länsväg). Därutöver finns radiellt ut/ingående motorvägar i riktning till/från Trelleborg (E6), Ystad (E65) och Staffanstorp (länsväg); samtliga dessa tre fungerar dessutom som förbindelse mellan Inre och Yttre ringvägen. Dessutom finns motorvägen från E6:an mot Malmö hamn (länsväg) vilken senare övergår till Inre ringvägen – det saknas dock cirka två kilometer för att få "hamnmotorvägen" att övergå till Inre ringvägen som sammanhållen motorväg. Trafikplatserna Petersborg, Fredriksborg, Sunnanå och Kronetorp södra är så kallade fullständiga motorvägskorsningar av vilka det hösten 2009 endast finns 7 st i Sverige, och endast en utanför Skåne (i Gävle). Sedan tillkomsten av Yttre ringvägen har problemen på Inre ringvägen avhjälpts genom att nästan all genomgående lastbilstrafik (som är västra Skånes största trafikproblem) avlägsnats. Problemen E6 norr om Kronetorp södra (förbi Lund) och infarten till staden från Lundmotorvägen är numera de största trafikproblemen.. Angående källor se även länken om motorvägskorsningar. Lokaltrafik Lokaltrafiken i Malmö startade 1887 i form av hästspårvägstrafik, vilken drevs av det privatägda Malmö Spårvägs AB. Den första linjen sträckte sig från Hamnen via Stortorget och Gustav Adolfs torg till Södervärn. 1890 invigdes en ny sträcka från Stortorget via Drottningtorget till Värnhem och fyra år senare utbyggdes denna linje till Östervärns järnvägsstation. Hästspårvagnarna var gula. 1898 kompletterades hästspårvägstrafiken med en hästomnibuslinje mellan Stortorget och Fridhem vilken drevs av Malmö Omnibus AB. 1905 kommunaliserades spårvägen och Malmö stads spårvägar (MSS) bildades. MSS började omedelbart förbereda övergången till elektrisk drift. I februari 1907 togs de sista hästspårvagnarna ur trafik och i september samma år hade man färdigställt följande linjenät: Linje 1: Lundavägen–Gustav Adolfs torg–Södervärn Linje 2: Hamnen–Gustav Adolfs torg–Ystadsvägen Linje 3: Ringlinjen Linje 4: Möllevången–Gustav Adolfs torg–Fridhem Dessa linjer trafikerades med gröna spårvagnar, och tillkomsten av linje 4 innebar också att hästomnibustrafiken upphörde. Linjenätet utbyggdes efterhand och spårvägstrafiken nådde sin största utsträckning under tidigare delen av 1930-talet. Då fanns följande linjer: Linje 1: Lundavägen–Gustav Adolfs torg–Rosengårdsstaden Linje 2: Hamnen–Gustav Adolfs torg–Ystadsvägen Linje 3: Ringlinjen Linje 4: Gustav Adolfs torg–Limhamn Linje 6: Värnhem–Hohög Linje 7: Schougens bro–Frihamnen. 1929 hade dock MSS börjat driva busstrafik och efterhand kom spårvägslinjerna att försvinna och ersättas av busstrafik, samtidigt som nya busslinjer tillkom. Linje 2 nedlades 1936 följt av linjerna 6 och 7 1949. 1957 nedlades linje 1 på sträckan Gustav Adolfs torg–Lundavägen och 1964 ersattes spårvagnarna på linje 3 av bussar. Vid högertrafikomläggningen 1967 upphörde den återstående delen av linje 1 (Gustav Adolfs torg–Rosengårdsstaden) och därefter återstod endast spårvägstrafiken på linje 4, vilken upphörde 1973. 1971 hade också MSS ändrat namn till Malmö Lokaltrafik (ML), som således från 1973 bedrev all trafik med bussar. Sommaren 2005 förändrades Malmös stadsbusslinjenät genomgripande. De nya busslinjerna följer delvis samma sträckningar spårvägslinjerna en gång gjorde. Trafikansvaret ligger numera hos Skånetrafiken, för vilket det privata bussföretaget Nobina kör. Stadsbussarna är gröna i Malmö liksom i andra städer i Skåne. För regiontrafiken finns det gula bussar som går till de flesta orter inom sydvästra Skåne. Öresundstågen och Pågatågen tillsammans med Skånetrafikens bussar utgör tillsammans ett stort trafiknät över Skåne. Järnvägar Malmö är en viktig järnvägsknut och staden utgör den södra ändpunkten för Södra stambanan. Från Malmö centralstation avgår interregionala tåg, Öresundståg till Köpenhamn, Kalmar, Göteborg och Karlskrona, SJ, främst X 2000, till Stockholm och Göteborg samt Snälltåget till Stockholm och säsongsvis Duved, samt sommartid (och vissa andra tider på året) till Berlin. Genom Öresundsförbindelsen är tågtrafiken tät till Danmark med tre tåg varje timme till Köpenhamn under dagtid och ett tåg i timmen nattetid. Även den lokala tågtrafiken till övriga Skåne från Malmö är tät. Lokala linjer inom Skåne från Malmö C är (2017) Malmö–Kristianstad, Malmö–Helsingborg–Ängelholm via Landskrona, Malmö–Helsingborg via Teckomatorp, Malmö–Trelleborg samt Malmö–Ystad–Simrishamn. Dessa linjer trafikeras oftast av Pågatågen. Järnvägen till Lund öppnades den 1 december 1856. Den blev, skulle det visa sig, en katalysator för stadens långvariga uppsving. 2005 påbörjades arbetet med Citytunneln i staden. Den blev klar 2010. Tunneln har medfört att tåg kan passera Malmö utan att behöva vända. Två nya stationer byggdes, en underjordisk vid Triangeln och en i Hyllie. Den äldre banhallen, en säckstation, används för t.ex. tåg norrifrån med Malmö C som slutstation. "Malmöloopen" Inom Malmö tätort fanns sedan 2011 fem järnvägsstationer och sedan 2018 finns nio. Malmö centralstation är den station där alla passerande tåg stannar. På Hyllie och Triangelns station stannar både Öresundståg och Pågatåg. I Burlövs, Oxie station och Svågertorps station stannar bara Pågatåg. Stationerna Persborg, Nya stationen som blev färdigställd 2018 Rosengårds station och Östervärn ligger på Kontinentalbanan, och här öppnades en lokal stadsringlinje i december 2018, med stationerna Malmö C (nedre)–Triangeln–Hyllie–Malmö Syd/Svågertorp–Persborg–Rosengård–Östervärn–Malmö C (övre). Turtätheten Malmö C–Hyllie är stor, något mindre till Svågertorp, och från denna station tillbaka till banans slut råder 30-minuterstrafik. Flyg Cirka 28 km från centrala Malmö, i Svedala kommun, ligger Malmö Airport, även känd som Sturups flygplats. Reguljärtrafiken trafikerar inrikes och utrikes och chartertrafik trafikerar semesterorter. För utrikesflyg är Köpenhamns flygplats Kastrup den mest använda och nås med Öresundståg inom 20 minuter från Malmö C. Båttrafik Det går dagliga lastbilsfärjor till Travemünde. Innan Öresundsbron byggdes fanns betydande båttrafik till Danmark; bilfärjor från Limhamn och svävare, en sorts fartyg på luftkuddar, mellan Malmö hamn och en hamn vid Kastrups flygplats som passagerare på väg till Kastrup kunde använda. Cykel Biltrafiken har under lång tid varit ett prioriterat trafikslag, men enligt kommunen är Malmö en cykelstad. Det finns 410 km cykelvägar och 30 % av resorna i Malmö sker med cykel. År 2013 blev Malmö utsedd till världens sjunde bästa cykelstad enligt The Copenhagenize Index 2013, som listat de mest cykelvänliga städerna i världen. I motiveringen nämns Malmös kontinuerliga och stora cykelsatsningar, i form av bland annat kampanjen ”Inga löjliga bilresor” och namngivning av cykelstråk som gör det lättare för cyklister att hitta. En undersökning har visat att Malmö under 2006–2007 var Sveriges farligaste cykelstad. Malmö hade då fler omkomna och skadade cyklister än vad Göteborg och Linköping hade tillsammans. Tunnelbana Eftersom Malmös befolkning växer snabbt finns det lokala planer på att ansluta staden till Köpenhamns tunnelbana och, i förlängningen, bygga ett lokalt tunnelbanesystem. Planerna har funnits sedan 2010-talet och har blivit aktuellt i takt med att Öresundsbrons kapacitet inte längre projiceras räcka till efter att Fehmarn Bält-förbindelsen tas i bruk 2029. Staden utreder (2023) tunnelbanans dragning samt placeringar av tunnelbanestationer. Politiskt har det beslutats om att kunna ansluta Malmö till Köpenhamns Metro. Köpenhamn har valt att undvika dragningar som försvårar en sådan anslutning, men i övrigt är planeringen svensk. Skulle anslutningen till Köpenhamn förverkligas skapas världens första internationella tunnelbana. Näringsliv Den tunga industrin har tidigare varit betydande för Malmö. Till exempel har svensk gjuterinäring varit koncentrerad till Skåne och Malmöregionen. Bland annat varvsindustrin och Kockums har varit en central del i Malmös näringsliv. I dag är situationen annorlunda. Malmö är mitt uppe i en förvandling från industri- till kunskapsstad. Näringslivet karakteriseras inte längre av ett fåtal stora företag utan av många små och medelstora. Privata tjänsteföretag är den sektor som växer snabbast. Starka sektorer i Malmö är logistik, detalj- och partihandel samt bygg- och fastighetsmarknad. Det kunskapsintensiva företagandet i Malmö omfattar flera välrenommerade företag inom bio- och medicinteknik, miljöteknik, IT och digitala media. Dataspelsindustrin växer snabbt i staden. Nyföretagandet är generellt på en högre nivå än både Skåne och riket. Malmö har haft en av de starkaste sysselsättningsökningarna i Sverige under perioden 1998–2016, men många av jobben tillfaller personer som bor i Malmös kranskommuner. De mer familjevänliga kranskommunerna är samtidigt en viktig faktor för Malmös dragningskraft på högutbildad arbetskraft som i sin tur lockar många huvudkontor till staden. Malmö har dock alltjämt högre arbetslöshet än riksgenomsnittet. Industrihistoria Historiska industrier: I Malmö fanns 1820 tre tobaksfabriker. Störst och äldst var Suells tobaksfabrik, som grundades 1726. Den var fortfarande en av Sveriges största 1981. I 186 år ägdes den av familjerna Suell och Kockum. De flesta tobaksarbetarna var kvinnor och barn, 1839 var två tredjedelar barn. Det tillverkades cigarrer, spunnen och kardustobak samt snus. Liksom svärfadern Erenst Hindrich Stein, som i många år drev tobaksfabrik, skaffade sig Frans Suell den äldre den 26 juli 1726 kungligt privilegium att driva en "tobaksmanufaktur", samma dag som handelsmannen David Sölscher och konsorter skaffade sig ett liknande privilegium. Suell drev sin tobaksfabrik i sin fastighet på Adelgatan. Omkring 1739 sammanslogs Suells fabrik med den sölscherska och 1741 med handelsmannen Mathias Morsings fabrik. Tobaksfabriken övertogs av Niclas Suell i mitten av 1740-talet. Då Niclas Suell dog köptes fabriken av Henrik Falkman och 1771 blev Frans Suell den yngre delägare. Lorens Kockum, som var gift med Suells dotter, hade tagit över tobaksfabriken 1821. Då han dog 1825 övertogs den av Frans Henrik Kockum, endast 22 år gammal. Efter Frans Suells död 1817 hade fabriken skötts några år för dödsboets räkning, men under Lorens Kockums chefskap 1821–1825 hade fabriksrörelsen gått alltmer tillbaka. För fabrikens skötsel förskaffade sig Frans Henrik Kockum den 16 oktober 1826 Kommerskollegiums tillstånd att i Malmö driva tobaks- och snusfabrik. Fabriken blomstrade upp på nytt och gick stadigt framåt. F H Kockums Tobaksfabrik blev aktiebolag 1866, disponenter blev L P och F H Kockum, fabriken låg sedan 1874 på hörnet av Väster- och Mäster Johansgatorna. Utbildning Malmö högskola som startade 1998 har vuxit kraftigt under 1990- och 2000-talen. År 2018 fick högskolan universitetsstatus och blev Malmö universitet. Antalet studerande 2013/2014 var cirka 24 000. Innan högskolan öppnade var universiteten i Lund och Köpenhamn de närmaste lärosätena med ett bredare utbud av högre utbildning. Vissa högre utbildningar har dock bedrivits länge i Malmö, bland annat finns en tandvårdshögskola, en lärarhögskola samt World Maritime University. För närvarande finns 14 kommunala gymnasieskolor och 65 grundskolor. Till detta kommer ett antal folkhögskolor, friskolor och fristående gymnasieskolor. Ett diagnostiskt prov gjort 2011 av Malmös gymnasieelever i årskurs ett visar att var tredje elev kan för dålig svenska och har behov av stödåtgärder. Utöver det visade provet att Malmö har oproportionerligt låg andel toppresterande elever. Under perioden 1996 till 2009 hade Malmö med 167 näst flest anlagda skolbränder i landet efter Göteborg. Malmö kommun låg på 144:e plats av landets 290 kommuner i 2020 års Bästa skolkommun. Exempel på grundskolor i Malmö är Apelgårdsskolan, Geijerskolan, Johannesskolan, Kryddgårdsskolan och Rosengårdsskolan. Kultur och nöje Kultur Malmö Live, nytt konserthuskomplex, invigt sommaren 2015. Malmö opera och musikteater visar opera, operett och musikal. Malmö symfoniorkester hade 1985–2015 sin hemvist i Malmö konserthus, men finns sedan sommaren 2015 i det nybyggda Malmö Live. Malmö Stadsteater disponerar tre scener, Hipp, Intiman och Studion. Malmö Museer innefattar bland annat Malmö museum och Malmö konstmuseum på Malmöhus slott, samt Teknikens och sjöfartens hus, Kommendanthuset och Slottsmöllan i dess omgivning, dessutom Ebbas hus och Wowragården. Skånes Dansteater (Sveriges största fristående dansinstitution) har sin hemmascen i Västra Hamnen Malmö stadsbibliotek (benämnt som "Europas femte främsta bibliotek") Konst Malmö konsthall, med inriktning på internationell samtida konst Malmö konstmuseum, beläget på Malmöhus slott, har en av landets största samlingar av 1900-talskonst. Moderna museet Malmö, en del av statliga Moderna museet Skånes konstförening, med inriktning på nordisk och internationell samtidskonst, bildades redan 1904 Nöje Restaurang Kungsparken byggdes 2001 om till Casino Cosmopol, Malmö fick därmed ett av Sveriges fyra statliga kasinon. Folkets Park är världens äldsta folkrörelseägda folkpark. Fram till 2013 fanns där bland annat Axels Tivoli med ett av norra Europas högsta pariserhjul med sina 45 meter tills Liseberg byggde sitt "Göteborgshjul" på 60 meter. 2013 beslutade kommunledningen att ändra parkens inriktning, ett ännu oklart projekt under projektering. I övrigt har folkparken ett science center (Cool Minds), ett terrarium (Malmö Reptilcenter), dansstället Amiralen, restaurang Far i Hatten, Nöjesteatern, minigolfbanor med mera. Hylliebadet, som invigdes den 15 augusti 2015, har bland annat en 50-metersbassäng, undervisningsbassänger, en familjedel med vattenrutschkanor, gym, relaxavdelning, bastur och café. Malmö har fem biografer. SF Bio driver tre: Filmstaden Storgatan, Filmstaden Entré samt biografen Royal med Sveriges största filmduk. Biograferna Spegeln och Panora är båda inriktade på kvalitetsfilm. I city vid och kring Lilla torg finns ett antal populära och trendiga restauranger samt barer. Mat och dryck Malmö har fler än 1000 restauranger, kaféer och barer. Evenemang Återkommande evenemang Malmöfestivalen – föregångaren till Sveriges stadsfestivaler. Åtta dagar med gratis konserter, shower, dans, teater och mycket annat. Dessutom kantas gator och torg av allehanda stånd med försäljning av allt från träskor till krokodilbiffar, en tradition sedan 1985. BUFF Filmfestival – en årlig, internationell barn- och ungdomsfilmfestival. Nordisk Panorama – Nordic Short & Doc Film Festival - Nordisk kort- och dokumentärfilmsfestival grundad 1990 och som sedan 2013 hålls i Malmö varje år. MAFF – Malmö Arab Film Festival – Europas största filmfestival för arabisk film, grundad 2011. Malmö Fotobiennal – Internationell fotografi visas i samarbete med lokala museer och gallerier. Hålls vartannat år sedan 2003 med centrum i Malmö, och med utställningar även i närliggande städer. På Pildammsteatern har det under många decennier sommartid spelats folklustspel och liknande utomhus ända fram till 1990-talet. Denna tradition har sedan ersatts av det kommunala, internationella sommarprogrammet Sommarscen Malmö med en stor mängd konserter och scenkonst-gästspel från hela världen för alla åldrar större delen av sommaren. Sedan 2009 arrangeras vid havet i Västra hamnen de dagliga solnedgångskonserterna Goodnight Sun med främst svenska gästartister under ledning av gitarristen Peter Tegnér. Jalla Jalla en Jul för Alla - en årlig julfest för hemlösa och behövande som arrangeras av Cool Minds. Varje år välkomnas runt 1000 besökare som bjuds på julmat, julklappar och underhållning. Vinterspelen - en spelfestival för barn och ungdomar. Tidigare evenemang i urval Under perioden 15 maj–4 oktober 1914 hölls Baltiska utställningen, en konstindustri- och hantverksutställning i Malmö. Vissa lämningar från denna utställning finns kvar i Pildammsparken. Med anledning av första världskrigets utbrott möttes regenterna för Sverige, Norge och Danmark i Malmö 18–19 december 1914 i det så kallade Trekungamötet. Skånemässan arrangerades årligen i Malmö 1919–2009 samt 2012. Idrott I Malmö hölls det flera fotbollsmatcher under Fotbolls-VM 1958. Malmö Stadion var då arenan för dessa matcher, bland annat en semifinal. Även under Europamästerskapet i fotboll 1992 användes Malmö Stadion som arena. Världsmästerskapen i badminton 1977. Världsmästerskapen i bowling 1967. De enda separata världsmästerskapen i 50 km gång den 18 september 1976 (därefter har gång avgjorts vid VM i friidrott). Världsmästerskapen i speedway 1961 (första VM som hölls utanför Storbritannien). Europamästerskapen i bordtennis 1964. Kultur Eurovision Song Contest 1992 hölls i Malmö, det efter att Carola Häggkvist hade vunnit för Sverige året innan. Festivalen hölls i Malmö isstadion, där Malmö hade vunnit SM-guld i ishockey en tid innan festivalen. Även Eurovision Song Contest 2013 hölls i Malmö, sedan Loreen vunnit tävlingen året innan i Azerbajdzjan. Denna gång hölls festivalen på Malmö Arena. Teaterbiennalen 1995 och Scenkonstbiennalen 2015 / Scenfest (den dittills största i Sverige) hölls på Malmös många olika scener på försommaren. Media Tidningar Sydsvenskan Skånska Dagbladet ETC Malmö Kvällsposten Radio Sport Som sportstad är Malmö mest berömd för fotbollslaget Malmö FF som bildades 1910, vars främsta meriter är att ha vunnit Allsvenskan fler gånger än något annat svensk klubblag samt finalplatsen i Europacupen för mästarlag 1979 på Olympiastadion i München. Förvisso förlust 0–1 mot Nottingham Forest, men det gav klubben Svenska Dagbladets bragdmedalj. Stadens första Allsvenska lag var dock IFK Malmö, med ett 15-tal säsonger i denna serie. Malmö FF har även haft ett framgångsrikt damlag, under en tid med namnet LdB FC, numera under namnet FC Rosengård, som bland annat blivit svenska mästarinnor flera gånger. Inom handboll har stadens främsta lag varit IFK Malmö. Från slutet av 1980-talet började Percy Nilsson storsatsa på den i staden tidigare lite undanskuffade ishockeyn och Malmö IF, numera känt som Malmö Redhawks. Denna storsatsning ledde fram till Elitserien samt två SM-guld under första halvan av 1990-talet. Efter att Percy Nilsson slutade sponsra "rödhökarna" levde klubben under ett antal år en mer undanskymd tillvaro utanför högsta serien. Att klubben flyttat från Malmö ishall till den nybyggda Malmö Arena, Sveriges andra största arena för ishockey, tycks inte hjälpt klubben sportsligt sett. Våren 2012 kom Redhawks i ekonomisk kris, och tvingades skära ner sina omkostnader. Det publika sportintresset i Malmö också har sedan 2000-talets början utan tvekan åter övergått till fotbollen och Malmö FF, som numera också spelar på en helt ny och utpräglad fotbollsarena (utan löparbanor), Stadion. Malmö Redhawks återkom till högsta serien (SHL) 2015 och har sedan dess hållit sig kvar och oftast även gått till slutspel. Staden har periodvis även haft en basketklubb i högsta serien. Malbas och senare Heta Skåne, den senare spelade dock hemmamatcher i åtskilliga andra skånska städer. Intresset för basket i staden har aldrig varit särskilt högt. Limhamn Griffins är stadens lag i amerikansk fotboll och har vunnit SM-guld tre gånger 1993,1994 och 2007. De spelar 2014 i Superserien. Bland idrottsklubbar för icke-lagsporter märks främst den framgångsrika friidrottsföreningen MAI. De så kallade Kvällspostengalorna drog 25 000 åskådare till Malmö Stadion under flera år kring 1980-talets slut och 1990-talets början. Malmö kommun utsågs till Sveriges bästa idrottsstad 2014 och 2015. Klimat Malmö, liksom hela Skåne, har ett milt tempererat klimat med kalla till milda vintrar och mycket milda somrar. Vintrarna är ofta molniga med kort dagsljus, medan somrarna erbjuder långa dagar och halvklart väder. Årsnederbörden är omkring 603 mm, med 169 regniga dagar om året. SMHI:s mätstation vid Tekniska museet kallas numera "Malmö 2". Den är ersatt av en likadan station mellan Jägersro och Oxie som sedan sent 1980-tal mäter de officiella temperaturer SMHI meddelar media. Den ligger på 40 meters höjd och långt från havet. Den gamla stationen vid Tekniska museet är dock fortfarande i bruk och har alltid varit Sveriges varmaste mätstation. Temperaturer från åtminstone 1930-talet kan laddas ned från SMHI, (Station "Malmö 2"). Skillnaden mellan Jägersrostationen och Tekniska museet gäller främst vinternätter, temperaturen är avsevärt högre i centrum. Malmö har en årsmedeltemperatur på +8,4 grader i centrum. Under de senaste 15 åren ligger årsmedeltemperaturen på +8,9 grader. Som jämförelse hade Stockholm 1991–2005 medeltemperaturen +6,5 grader. Hela skillnaden ligger mellan slutet av augusti och början av juni. I juli är Stockholm till och med 0,1 grad varmare. Genomsnittliga temperaturer för klimatnormalen 1961-1990: Se även Bombningarna av Malmö och Lund S/S BORE HMS Malmö Lista över Nordens största tätorter Sociala förhållanden i Malmö kommun Spårvägsstäder i Sverige Sydnytt - Regionalnyheter Referenser Noter Webbkällor Malmö historia i Fotevikens Museums databas Det medeltida Malmö. Detektivarbeten under mer än ett sekel i en gammal stads historia. Malmö 2016. Vidare läsning Malmöguiden (Lund 2007) Malmö stads historia del 1-8, Malmö 1971-94 Tykesson, Tyke & Magnusson Staaf Björn Arkitekterna som formade Malmö Stockholm 1996 Tykesson, Tyke [red] m.fl. Guide till Malmös arkitektur Stockholm 2001 Tykesson, Tyke [red] Malmös kartor Lund 2003 Externa länkar Orter i Öresundsregionen Tätorter i Sverige Gränsorter i Europa Orter i Malmö kommun Orter i Burlövs kommun Riksintressen för kulturmiljövården i Skåne län


source: wikipedia

text: Michelangelo kan syfta på: Ett förnamn som man tror uppstått genom sammanslagning av det hebreiska namnet Michael med det grekiska namnet Angelo. Michelangelo Buonarroti (1475–1564), en konstnär Michelangelo Merisi da Caravaggio 1571–1610), en italiensk barockmålare Michelangelo Antonioni (1912–2007), en italiensk filmregissör Michelangelo (sång) – en sång med Björn Skifs Michelangelo (TMNT) – en av de tecknade figurerna i den amerikanska serien Teenage Mutant Ninja Turtles 3001 Michelangelo – en asteroid Michelangelo (datorvirus) – ett datorvirus


text: Mona Lisa (, ) är renässanskonstnären Leonardo da Vincis mest berömda porträtt av, enligt tradition, florentinskan (Mona) Lisa Gherardini, framför allt omtalad för sitt hemlighetsfulla leende. Målningen är ett av världens mest berömda, lovordade och reproducerade konstverk. Konstverkets namn Leonardo själv gav aldrig sitt konstverk någon titel. Namnet Mona Lisa fick konstverket av Giorgio Vasari som publicerade en biografi över konstnären 31 år efter dennes död. I denna biografi identifierade han modellen som Lisa, hustru till den förmögne florentinske köpmannen Francesco del Giocondo. Mona är ett vanligt italienskt diminutiv av Madonna och Mona Lisa betyder helt enkelt Hennes nåd/damen Lisa. Konstverkets franska och italienska titel är femininum av familjenamnet Giocondo som kan utläsas som den muntra, den levnadsglada (jocund på engelska) – en dubbelbetydelse som mycket väl passar ihop med det gåtfulla leendet. Konstverkets titel blev vedertagen under 1800-talet. Innan dess omnämns det en beslöjad kurtisan eller en viss florentinsk dam, utförd i hennes närvaro på begäran av den store Giuliano de' Medici. Historia Leonardo fick beställningen på Mona Lisa 1503 och verket påbörjades utan tvekan då, av Francesco del Giocondo. del Giocondo betraktade sig själv som en mecenat, och ville ha ett porträtt som kunde hängas i matsalen – därav tavlans ringa storlek. Efter otaliga avbrott som berodde på att Leonardo (enligt sina egna dagböcker) var lat och (enligt omgivningen) temperamentsfull, blev tavlan klar 1506. Under den tiden blev beställaren otålig och vägrade betala för tavlan, så när Leonardo 1516 antog kung Frans I:s inbjudan och flyttade till Clos Lucé intill slottet i Amboise i Frankrike, tog han tavlan med sig. Att han tog med sig just den tavlan – och få andra – antyder att den betydde mycket för honom. Sedermera köpte den franske kungen konstverket för 12 000 franc. Målningen hamnade först i slottet i Fontainebleau och därefter i slottet i Versailles. Efter den franska revolutionen flyttades den till Louvren. Napoleon I lät flytta konstverket till sitt privata sovrum i Tuilerierna. Det återfördes senare till Louvren för att under det fransk-tyska kriget (1870–71) gömmas någonstans i Frankrike. Konstverket förblev tämligen okänt fram till mitten av 1800-talet då symbolisterna kom att associera verket med sina föreställningar om den kvinnliga mystiken, en föreställning som kanske bäst uttryckts i Walter Paters avhandling om Leonardo från 1867 där Mona Lisa beskrivs som förkroppsligandet av den ”eviga kvinnligheten”, ”äldre än klipporna som omger henne” och som ”varit död många gånger och lärt sig av gravens hemligheter”. Målningens ryktbarhet växte då det stals från Louvren den 21 augusti 1911. Den franske avantgardepoeten Guillaume Apollinaire, som tidigare krävt att museet skulle brännas ned, fängslades den 7 september misstänkt för stölden. Även hans nära vän Pablo Picasso förhördes. De båda släpptes dock snart och målningen antogs sedan förlorad för alltid. Emellertid visade det sig att en anställd på museet, Vincenzo Peruggia, stulit konstverket utklädd till byggnadsarbetare genom att helt enkelt gömma det under sin rock och promenera ut ur byggnaden. Stölden utförde han på uppdrag av Eduardo de Valfierno som i sin tur hade givit den franske förfalskaren Yves Chaudron i uppdrag att ta fram en serie reproduktioner av målningen som skulle säljas som det saknade originalet. Chaudron behövde dock inte originalmålningen för sitt värv och kontaktade därför aldrig Peruggia efter stölden. Peruggia, som stulit konstverket av patriotism och hållit det gömt i sin lägenhet under två år, tappade tålamodet och greps till slut då han den 10 december 1913 gav sig till känna hos en florentinsk konsthandlare i hopp om att få den hittelön som utlovats. Mona Lisa ställdes därefter ut på flera olika platser runt om i Italien innan det 1913 återfördes till Louvren. Under andra världskriget flyttades Mona Lisa åter från Louvren: Först till slottet i Amboise, därefter till klostret Loc-Dieu och till sist till Ingres-museet i Montauban. Den nedre delen av målningen skadades svårt 1956 genom en syraattack och några månader senare kastade någon en sten på tavlan. Idag är målningen skyddad av pansarglas. Mellan den 14 december 1962 och mars 1963 lånades tavlan ut till USA där den visades i New York och Washington, D.C. Konstverket turnerade i Japan och Moskva 1974 men har därefter permanent förvarats i Louvren. Före turnén 1962–63 försäkrades målningen för 100 miljoner dollar och enligt Guinness rekordbok gör det konstverket till världens högst värderade konstverk. Som dyrbart konstverk har det emellertid överträffats av Pablo Picassos Garçon à la pipe som såldes för 104 miljoner dollar den 4 maj 2004. Om man tar hänsyn till inflationen, motsvarar emellertid 100 miljoner dollar 1962 omkring 602 miljoner dollar 2004. Efter en omsorgsfull dokumentation, analys och restauration av konstverket flyttades det 6 april 2005 till en ny plats i Louvren där det idag återfinns i Salle des États i en särskild inhägnad bakom reflexfritt pansarglas. Motivets identitet Mona Lisa kan vara ett porträtt av en verklig kvinna. Vasari identifierade motivet som Lisa Gherardini, den framgångsrike Francesco del Giocondos hustru, och det är känt att del Giocondo, en framgångsrik silkeshandlare i Florens och en prominent statsman, verkligen existerat. Mycket lite är dock känt om hans hustru Lisa Gherardini förutom att hon föddes 1479, växte upp i familjens residens Villa Vignamaggio i Toscana och gifte sig 1495. Hon var hans tredje hustru, och nitton år yngre än sin make. Under senare delen av sitt liv nämnde Leonardo ett porträtt av en ”viss florentinsk dam utfört på begäran av Giuliano di Lorenzo”. Inga bevis finns dock som bekräftar en koppling mellan Lisa Gherardini och Giuliano de' Medici. Citatet kan därför lika gärna referera till andra porträtt av kvinnor som Leonardo utförde under samma tid. En betydligt senare referent omnämner Mona Lisa som ett porträtt av Francesco del Giocondo själv vilket förmodligen ligger bakom föreställningen att målningen egentligen föreställer en man. Professor Lilian Schwartz vid Bell Labs har föreslagit att målningen i själva verket är ett självporträtt. Genom att använda digitala verktyg har hon lyckats visa att Mona Lisas anletsdrag exakt passar Leonardos egna. Kritiker har dock påpekat att detta kan förklaras genom att båda målningarna skapats av samma konstnär och konstnärens självporträtt skapats i en likartad stil. Maike Vogt-Lüersson har, å sin sida, framfört teorin att motivet skulle vara Isabella av Aragonien, hertiginna av Milano. Leonardo var hovkonstnär hos hertigen av Milano under elva år och Ludovico och Maximilian var viktiga mecenater. Enligt denna teori skulle mönstret på Mona Lisas dräkt indikera att hon hör till ätten Visconti-Sforza. Teorin förmodar dock att det var den första officiella målningen av hertiginnan vilket skulle innebära att den utfördes redan 1489. Tyska och ryska forskare har sett en porträttlikhet mellan Mona Lisa och Caterina Sforza som hon avbildats i ett porträtt av Lorenzo di Credi. Caterina Sforza levde i Forli och Imola samtidigt som Leonardo och Cesare Borgia verkade i Romagna, enligt denna teori. Tidigt påstods det att det var Isabella d'Este som var modell. Hon var dotter till Ercole I av Ferrara och en välkänd konstälskare. Det finns forskare som tror att målningen är motivet är Leonardos mor Caterina. Porträttet avbildar kvinnan från brösthöjd med ett avlägset landskap som bakgrund. Någon gång efter Leonardos död beskars målningen – där modellen ursprungligen flankerades av två kolonner vars lägre delar fortfarande kan skönjas i målningen. Gestalten kan inskrivas i en pyramidform med hennes sammanhållna händer som pyramidens ena hörn. Hennes bringa, hals och ansikte lyser i samma mjuka ljus som hennes händer. Ljuset ger en balans mellan den underliggande geometrin och ytverkan. I hennes berömda leende, som passar väl in i den geometriska kompositionen, har Sigmund Freud sett konstnärens erotiska förhållande till sin mor. Andra har beskrivit det som både oskuldsfullt och inbjudande. Många forskare har försökt förklara varför leendet har uppfattats på så olika sätt av olika betraktare och förklaringarna varierar mellan försök till rent vetenskapliga teorier om våra ögons beskaffenhet och mer psykoanalytiska idéer om Mona Lisas identitet och känslor. Margaret Livingstone, professor vid Harvard-universitetet, hävdar att leendet är målat så att det framför allt framträder i det perifera synfältet som är bäst lämpat för att uppfatta skuggor. Enligt denna teori uppstår ansiktets dynamik därför att betraktaren bara uppfattar leendet då han eller hon betraktar andra delar av bilden. Christopher Tyler och Leonid Kontsevich vid Smith-Kettlewell Eye Research Institute i San Francisco har argumenterat för att leendets ombytliga natur ska bero på de små variationer som orsakas av normalt brus i människans öga. Dina Goldin vid Brown University menar, å sin sida, att Leonardo genom den subtila plasticiteten i Mona Lisas ansikte skickligt lyckats återge ansiktsmusklerna i dynamiska positioner så att betraktaren själv omedvetet ”skapar” rörelser i hennes ansikte vilket uppfattas som att leendet förstärks och ständigt förändras. Porträttet är ett av de första som avbildar modellen framför ett fiktivt landskap och trots att det kan uppfattas som egentligen tämligen konventionellt har, förutom leendet, även det harmoniska mötet mellan modellen och landskapet i bakgrunden gjort bilden till en av konsthistoriens mest omtyckta och analyserade. Bilden behärskas av en harmonisk balans mellan detaljrikedom och den atmosfär som Leonardos sfumatoteknik åstadkommer. De sensuella kurvorna i Mona Lisas hår och kläder återkommer i det böljande landskapets dalar och floder. Djupet i bilden som skapats genom luftperspektiv förstärktes av kontrasten mot den loggia som ursprungligen omgav Mona Lisa. Att landskapet till vänster och höger om modellen tycks befinna sig på olika höjd har lett till hypotesen att hela landskapet utgör ett senare tillägg. Den lugna harmonin i bilden, den dramatiska kontrasten mellan ljusa och mörka partier är välkända kännemärken för Leonardos konst och återspeglar också konstnärens föreställning om en kosmisk länk mellan människan och naturen. Målningen har restaurerats vid flera tillfällen och genom röntgenundersökningar har man kunnat konstatera att det finns åtminstone tre Mona Lisa dolda under den synliga. Poppel-pannån under målningen har på senare tid uppvisat allt fler tecken på tilltagande sönderfall, vilket väckt oro för konstverkets framtid. Vissa av restaureringarna har varit allt annat än lyckade. Bland annat har forskaren och uppfinnaren Pascal Cotte, med hjälp av en specialkamera, lyckats visa att Mona Lisa en gång hade både ögonbryn och ögonfransar. Vid närmare titt kan man se tydliga tecken på restaurering, till exempel att krackeleringen runt ögonen nästan helt saknas men syns tydligt överallt annars på tavlan. Mona Lisa i populärkultur och avantgarde Mona Lisa och hennes leende har uppnått så kallad kultstatus inom populärkulturen. Det konstnärliga avantgardet har vid flera tillfällen siktat in sig på konstverkets ikonstatus. Mest välkända är förmodligen dadaismens och surrealismens parodier: Marcel Duchamp dekorerade 1919 en billig reproduktion av målningen med mustasch och pipskägg. Under bilden la han till LHOOQ som på franska kan utläsas som ”Elle a chaud au cul” (bokstavligen: ”Hon är het om häcken”, med betydelsen ”Hon är kåt som en hynda”). Duchamps konstverk refererar till Freuds analys av Mona Lisa och anspelar på Leonardos homosexualitet. Enligt Rhonda R. Shearer är Duchamps bild ett självporträtt av honom själv, något som återkommer i Salvador Dalís Självporträtt som Mona Lisa från 1954. Andy Warhol utförde 1963 ett stort antal färgintensiva serigrafier med Mona Lisa som motiv och utsåg henne därmed till en modern ikon liksom han gjort med Marilyn Monroe och Elvis Presley. Samtidigt kritiserar Warhol genom sin ”vulgära” färghantering och repetitiva massproduktion det moderna samhällets sätt att handskas med målningens estetiska värden – Mona Lisa hittar man idag på allt från pussel till musmattor. Förutom alla reproduktioner av målningen har Mona Lisa även besjungits i ett otal sånger. Mest känd är Nat King Coles sång Mona Lisa från 1950 (skriven av Jay Livingston och Ray Evans), där Cole jämför sin älskade med målningen, som låg som etta på Billboards singel-lista i åtta veckor och såldes i tre miljoner exemplar. Sången har belönats med en Oscar och använts i flera filmer. Målningen omnämns även i Bob Dylans sång Visions of Johanna 1966. Andra som skrivit sånger om Mona Lisa inkluderar Elton John 1972, countrysångaren Willie Nelson 1981, hiphop-artisten Slick Rick 1988 och rockbandet Counting Crows, som 1992 spelade in den outgivna låten A Mona Lisa. I låten Miracle av rockbandet Queen nämns hon genom texten Super powers always fighting But Mona Lisa just keeps on smiling. Mona Lisa nämns även i sången Främling av Carola Häggkvist i texten ”Som Mona Lisa har sitt leende så gömmer också du en hemlighet”. I Björn Skifs Michelangelo skulle dock Mona Lisa be om att få bli nerplockad om sångens du-person visar världen sitt leende. Även i flera filmer, tv-produktioner och böcker förekommer Mona Lisa antingen som en viktig del av handlingen eller bara som en del av titeln, bland annat i Dan Browns Da Vinci-koden. I avsnittet Tower of Power i 1987 års tecknade tv-serie om Teenage Mutant Ninja Turtles syns sköldpaddorna besöka Louvren, där de bland annat ser tavlan Mona Lisa. I filmen Tintin och Hajsjön berättar Dupondtarna om tavlor som blivit stulna och ersatts av kopior; i en scen ser man Mona Lisa bytas mot en dålig kopia. I avsnittet The Art of Evil i James Bond Junior stjäl Kameleonten och hans kumpaner dyrbar konst från Louvren och andra museer i Paris, bland annat Mona Lisa. Mona Lisa syns i avsnittet Mrs Hudson is taken hostage i anime-serien Sherlock Hund. Hon finns även med i ett museum i serien Magi på Waverly Place. Se även Renässans Konstens historia Konstverk Referenser Noter Allmänna källor Sassoon, Donald, Mona Lisa: den fängslande historien om världens mest berömda målning. Stockholm: Forum 2005. Externa länkar Målningar av Leonardo da Vinci Målningar på Louvren Renässansmålningar Målningar från 1500-talet Porträttmålningar