Ett samtal med Siewert Öholm 2003 om Israel och USA | Ronie Ronie Berggren publicerar en intervju han gjorde 2003 med den nu bortgångne mediaprofilen Siewert Öholm, där de samtalar om Israel, USA, svensk kristenhet och svensk media. Någon vecka innan jul 2016 satt jag på universitetsbiblioteket i Umeå och gick igenom några arkiv när telefonen ringde. Det var Siewert Öholm. Han ville berömma mig för en debattartikel jag skickat in till den kristna tidningen Världen idag om varför amerikanska evangelikala stöttade Donald Trump. Öholm, som då arbetade som debattredaktör för tidningen, ansåg att jag var oerhört balanserad och att han med stor glädje skulle publicera den. Vi småpratade en del om USA-intresse och kristen dagspress. Han var besviken på tidningen Dagen, sa han till mig. Men glad för att det fanns någon som jag. Nu hade vi en kontaktlina, sa han, och lät publicera min inskickade artikel. Någon mer kontakt blev det inte. En kort tid därefter insjuknade Öholm i levercancer. Den 15 januari 2017 skrev han på Facebook: Jag håller på att avsluta mitt fb-konto, och jag ser att mitt liv håller på att rinna ut. Jag är inte rädd, jag vet vad jag tror på, jag är trygg. Jag tror heller inte att Gud, när vi möts, behöver kommunicera genom Facebook. Tack vänner och följare. Tio dagar senare avled han. Öholm var en stor personlighet. Både inom svensk frikyrklig miljö och inom svensk media. Det som gjorde honom speciell var att han alltid vågade stå för det han trodde på och debattera dessa saker i en svensk majoritetsomgivning som oftast trodde helt motsatta saker. I vårt telefonsamtal hann jag inte påminna Öholm om att vi faktiskt haft kontakt tidigare. Jag intervjuade honom 2003 för en lokal kristen hemsida i samband med att han då talade inför Samfundet Sverige-Israel i Örnsköldsvik den 3 november 2003. Rubriken som han talade utifrån var: ”Är Israel busen i Mellanöstern?” En rubrik satt i kontrast till den oftast negativa framställningen av Israel i svensk media. En intervju som nu är femton år gammal men där frågor diskuteras som fortfarande är dagsrelevanta. Jag publicerar därför intervjun på nytt här. Siewert Öholm med sin alltid så klara ton. Håll till godo. Är Israel busen i Mellanöstern? Är Israel busen i Mellanöstern? På den frågan skulle de flesta svenskar idag svara ett obetingat ja. Det var också kring denna fråga som Siewert Öholm diskuterade när han inbjuden av Samfundet Sverige-Israel, gästade Örnsköldsvik den tredje november 2003. Siewert Öholm, som tidigare varit känd som journalist, debattledare och programledare i teve, slutade på SVT för att han ville börja ”tycka själv”. Och alla som följt Öholms karriär vet att han är en man som inte bara vill, utan också vågar göra detta – inte minst i debatten om Israel, som ligger mycket nära hans hjärta. Under föredragets gång beskrev Siewert Öholm hur svensk massmedia på ett tämligen häpnadsväckande sätt framställer Israel, som just busen i Mellanöstern – medan den verklige busen i själva verket är Yasir Arafat och ingen annan. Den svenska regeringens hållning till Israel har, inte minst sedan Olof Palmes tid, varit tämligen fientlig. Den som ändrade detta var Göran Persson, som en gång sa att ”vi ska lyssna på israelerna också”, och sen gjorde han detta. Tyvärr följer media dock inte hans exempel, menade Öholm och gav under kvällen en mängd exempel på nyhetsrapportering som ensidigt framställde palestiniernas lidande under det ”israeliska förtrycket” utan ta i akt vare sig motiven till israelernas agerande, eller det lidande som finns också på den israeliska sidan. En annan sak som slätas över är Islamsk fanatism. Öholm visade ett nyhetsklipp med Sheik Yasin – ledaren för den Islamska terroristgruppen Hamas, som gjort sig kända för sina självmordbombningar inne i Israel, där denne inför internationell teve sa att självmordsbombningarna skulle fortsätta och sedan på frågan om hur han ser på att Israel kan komma att utföra nya attentat mot en Hamasledare, svarade: ”Det blir min bröllopsfest... Eftersom jag flyttar från denna usla värld till himmelriket, lika brett som himlen och jorden. Här på jorden får man en hustru, i himmelriket får man sjuttiotvå. Jag förflyttas från helvetet till himmelen.” Hamas har lyckats med vad den palestinska administrationen medvetet försummat, – att vinna sitt folks sympatier. Arafat stjäl folkets biståndspengar, – Hamas har däremot förstått att man måste ge folket utbildning, arbete, mat mm. Det gör man också och därför har man fått folkets förtroende. Men Hamas är militanta, och i deras värld existerar inte Israel. Siewert Öholm menade att man måste vara medveten om att det är så här situationen är. Om den andlige ledaren helt utan att blinka sitter framför ett av världens tevebolag och säger detta, så måste vi förstå att folket lyssnar, och då måste vi förstå vad det handlar om. Vi måste säga ifrån när vi möter Islamism som är av det slaget att den framställer mord på judar som en fullt tillåten handling. Den stora busen i Mellanöstern är dock, menade Öholm, PLO:s ledare Yasir Arafat. Hamas vill inte ha en palestinsk stat sida vid sida med en Israelisk – de vill i själva verket döda varje jude och kasta judarna i havet. Arafat vill heller inte i första hand ha en palestinsk stat bredvid Israel, – även om han säger så när han talar engelska, men säger en helt annan sak när han talar arabiska. Han talar med kluven tunga, och på så sätt går det inte att förhandla med honom. Efter föredraget ställde vi en del frågor till Siewert Öholm om situationen i Israel och Mellanöstern, och om Sveriges syn på denna konflikt. Sverige och Israel: Ronie: Vad anser du är det största problemet med svensk medias rapportering av Mellanösternkonflikten? – Ja, det är att den är så oerhört ensidig. Man kan säga att den är vinklad också, men det är inte hela svaret, utan att den dessutom bara belyser den ena parten. Media gör inte det Göran Persson gjorde när han vände den Svenska Israelpolitiken genom att säga att man måste lyssna till båda parter, – men det gör den alltså inte. Den är opportunistisk och spelar på folks känslor vilket gör den ytlig. Palestinska tårar är känsligare än ett bombdåd med tjugo döda i Tel- Aviv. Man bygger alltså upp en bild av situationen på känslor istället för sakliga fakta? Vad anser du om den nuvarande svenska regeringens Israelpolitik? Tycker du att den är vettig? – Den är oförsonlig i flera stycken, och det finns anledning till att man kritiserar det man är frågande inför, som jag gjorde här ikväll. Men det är lätt för oss att sitt här och säga att ”ingen mur ska man ha” – men hur ska man göra då istället? Jag har svårt också för de här riktade missilattackerna, – man verkställer dödstraff, och som humanist och kristen ser jag inte dödstraff som en metod överhuvudtaget. Men man måste också veta att landet befinner sig i krig. Det är inte som vi tror att det är bara ett litet terrordåd lite nu och då, utan det här är en krigssituation. Det är alltså inte den situationen att palestinierna är den lilla David, mot jätten Goliat? – Jag tycker inte att det är det. Dessutom är det så att palestinierna bakom sig har tre Goliat, -minst. Det är snarare Israel som faktiskt fortfarande är David. Den upprustning och de resurser och den kraft som arabstaterna och palestiniernas vänner har – är mångdubbel mot den Israeliska. Sen är det klart att Israelerna ibland hamnar i situationer där de blir ovisliga, där de bär sig åt så som de inte borde göra. Men de är också inpressade i ett hörn, och oerhört pressade. Du har varit med rätt länge – hur anser du att Sveriges bild av Israel och situationen i mellanöstern har förändrats genom åren? – Ja, Palme förstörde mycket. Palme och Sten Andersson har skändligen helt enkelt förfalskat bilden av Israel. Tage Erlander och femtiotals socialdemokratin – arbetarrörelsen, var ju mycket Israelvänliga och stod upp för att bilda staten. Så man kan säga att det tog en markant förändring i och med Palme? – Palmes handslag [med Arafat] i Alger 1973 var förödande för svensk Israelpolitik. Palme förde in Arafat i salongerna. Palme skapade den hårda attityden, och detta gjorde han av opportunistiska skäl – han följde vänstervågen. Han var t.o.m medlem några år i Samfundet Sverige-Israel, men lämnade sedan det. Tycker du att det är några stora skillnader mellan socialdemokratiska och borgerliga regeringar i synen på Israel? – Nej, det har det inte varit. Genombrottet kom ju inte med den borgerliga regeringen, utan genombrotten för en ny Israelpolitik kom med Göran Persson. Det finns idag en ökad förståelse hos MUF och hos Liberal Ungdom för Israel, – inte i Folkpartiet generellt, men i MUF och bitvis i Moderata samlingspartiet och det finns hos Kristdemokraterna, och framförallt Alf Svensson. Centern är jag ytterst skeptisk till, och Maud Olofssons opportunistiska ställningstagande mot kriget i Irak, var ju direkt genant. Vänsterpartiet är ju en skam och Socialdemokratin, – där är det väldigt starka motsättningar. Men just nu har Persson bollen, och man får hoppas att han orkar hålla den... Hos Göran Persson och i hans Israelpolitik, liksom hos Per Nuder, finns det en genuin förståelse för Israels problem. Men man kan väl se en ganska stor skillnad mellan Anna Lindhs syn på Israel och Göran Perssons? – Det fanns ju en sådan men Anna Lindh var ändå lojal och det var väldigt tydligt att hon ställde krav på palestinierna, det är ingen tvekan om att hon gjorde det. I DN för någon tid sedan stod det att läsa om att arabisk antisemitism breder ut sig i Svenska skolor, och att antisemitism inte längre är förbehållet endast högerextremister. Hur anser du att detta bäst bör bemötas? – Det är ju väldigt viktigt att man pratar om det här i skolorna och att lärarna inte blir rädda, och att skolledningarna inte blir rädda. Det är det viktiga, – det är också viktigt att man i skolor kan tala och ge de här bilderna av Israel på flera nivåer. Sen är det naturligtvis väldigt svårt – det finns ju som sagt en extremhöger. Du har ju dels skinnskallehögern, och den är ju fascistisk fortfarande. Men du har ju också de fascistiska muslimska militanta strömningarna i Sverige, som man måste vara ytterst orolig för, och som är lika farlig som skinnskallefascismen. Men sen har vi ju en allmän främlingsfientlighet och jag tror att den också måste bemötas genom att vi tar vara på människor som ser annorlunda ut än vita bleka svenskar. Det räcker ju att jag känner judar som är brunögda, så kan de få veta av det. Några av mina judiska vänner säger att påhoppen har ökat från vanliga svenskar sida, och det blev jag lite överraskad av. Bland vänstern, och inte minst bland ungdomar – har ett väldigt starkt motstånd mot Israel och USA växt fram – vad tror du att detta beror på? Jag såg en gång en vägg där någon sprayat Bushs ord ”Ondskans axelmakter”, men vänt på det hela så att det stod ”USA, England och Israel = Ondskans axelmakter”, och S:et i Israel hade man bytt ut mot ett hakkors. – Det är antisemitism och inget annat. Och det ska man ha klart för sig, och det måste man orka stå ut med och stå emot. Men man ska också ha klart för sig att det tog femton sekunder från World Trade Centers sammanbrott, tills Al- Qaida skyllde på judarna, och detta är inget annat än antisemitism. Man måste skylla på någon, och vem då? Jo, judarna, – alltid skyll på judarna. Det är ganska märkligt, att det är legalt att skylla på judarna, men säger man någonting om Islam så går det inte för sig. – Nej det går inte. Vi måste alltså också i den här kampen ha en helt annan och mycket objektivare syn på faran med Islam. Och det handlar inte om religionskrig utan det innebär att vi precis som vi kritiserar fundamentalistiska kristna som skjuter abortläkare – dem ska vi jaga in i fängelset direkt – på samma sätt ska vi våga kritisera fundamentalistiska islamister. Om man ser på ungdomsvärldens politiska åsikter, hur tror du saker och ting kommer att se ut i framtiden? – Just nu är det ju en väldigt klar vänstervåg, där Ung vänsters Israelhat är tongivande. Och det är rätt otäckt, och därför är det ju väldigt viktigt att andra strömningar kommer till tals. Det är därför lite spännande med de här nya krafterna i MUF och även Liberal Ungdoms ordförande – det viktiga är att inte dom tappar taget och att de vågar ta debatten. Som jag sa här tidigare, vänta inte tills de skriver utan gå på själva. Utmana. Europas och USA:s syn på Israel: Varför tror du att européer generellt sett är mer mot Israel än amerikaner, varför har amerikaner en större förståelse för Israel än européer oftast har? – Dels blev ju USA ett skyddsland för så många judar, det finns ju så många judar där. De är en stark grupp i den amerikanska politiken, men det är inte bara det – det finns en genuin frihetskänsla i USA och jag tror att därför finns det där ett skydd för den lilla Israeliska nationen. Hur ser du på USA:s roll, då USA:s syn skiljer sig väldigt mycket från Europas? Och i synnerhet Bush-administrationen? – USA ska vi vara väldigt tacksamma för att dom finns. Det är ingen skillnad egentligen på Bush- administrationen och Clinton i det här fallet, för Clinton var ju den som också jobbade med det här, och Carter gjorde likadant. Först räddade USA Europa från andra världskriget, och då skällde vi på dem för det, sen räddade de Europa igen här nu, i Bosnien och det kriget. Sen räddade de oss från Saddam, och då skällde vi på dem för det. Och de enda som tycks ha klarsyn i Israelfrågan och Mellanösternfrågan och som vet vad det handlar om är USA. Det klart att de är starka nog att kunna göra det – de har sin egen ekonomi och är oberoende, medan vi sitter här och fryser om vi inte får någon olja – eller om fransmännen inte får exportera sina vapen till arabländerna, då blir de tokiga. Den franska politiken är ju oerhört skum i det här avseendet, där deras ovilja att ställa upp i Irakkriget var av ekonomiska orsaker. De skyllde på USA och menade att de var ute efter olja, medan fransmännen själva var ute efter vapenkontrakten. Har du några funderingar kring varför franska regeringen och även folket i stort är emot Israel? – Det är pengar. Det är vapenexport, och dessutom har de en antisemitisk historia. Kan det inte ha att göra med att det finns så många muslimer i Frankrike, som påverkar opinionen? – Nej det tror jag inte. Jag tror att det finns en genuin juderädsla. Redan under andra världskriget var judarna mycket förföljda även av fransmännen själva. Det var inte bara tyskarna utan det finns många exempel på franska myndighetspersoner, polischefer och andra som samarbetade med tyskarna om att deportera judar. Så det finns en gammal sådan tråkig historia. Men sen så har också de franska politikerna i alla frågor sett mammon som avgörande för besluten. Det gäller inte bara där utan även i Östasien. Tror du att exempelvis Tyskland och Frankrike som är mycket aktiva inom EU, var emot Irakkriget för att stärka EU på bekostnad av USA? – Ja, det tror jag. Det fanns ju från vänstern i Sverige också i EMU- valet. Såna som Jan Guillou ville ju att vi skulle rösta Ja för att stärka EU i förhållande till USA, som en motkraft. Och för närvarande är det ju svårt att hitta någon som är en bättre försvarare för demokrati än USA, tycker jag då – men jag är kanske väldigt vinklad. Fast å andra sidan håller vi med dig. – Ja, å andra sidan är det bra! Det sägs ju en hel del i media om den kristna neokonservativa högern och Bushs roll i det sammanhanget ... – Ja, Bush är ju born-again-christian på allvar alltså, han hymlar ju inte med det. Och träffar man, vilket jag gjorde för några månader sedan, pastorn för största Baptistkyrkan i Austin, Texas där Bush var guvernör, så visar det sig att det var inte hundraprocentigt stöd för Bush, utan det var hundratio procent. Och då är Bush metodist. Men det var inget hyckleri, hävdade pastorn som kände honom. Bushs kristna tro var inget hyckleri utan det var på allvar. Men man har läst ganska många gånger i vänstersammanhang där man vill sammankoppla just Bush och pro- Israeliska kristna i USA med en demoniserad föreställning av om en ”hemsk kristen höger”. – Dagens Nyheter försökte i Sverige att hävda det också. Men det är de klassiska angreppspunkterna att man försöker bunta ihop alla till fundamentalister. Man kan inte idiotförklara alla som inte delar ens egna åsikter, och det är det man försöker göra med Bush genom att klistra på ”den religiösa kristna högern” stämpeln. Men vad är då den kristna högern? Jag känner många inom den kristna högern som är ytterst respektabla. Men dom är inte anglikanska biskopar som är homosexuella, – det är inte den kristna högern. Om Siewert Öholms intresse för Israel: En lite mer personlig fråga till sist. Varför är då Israel och mellanöstern en så viktig fråga för dig? För du är ju ändå väldigt engagerad i den? – Ja, på något sätt har jag alltid varit det, och det var nog för att jag växte upp med den. Jag var ju bara i tioårsåldern när Israel bildades, jag minns det väldigt väl. För mig finns det ett förintelseperspektiv i det – det blev räddningen för judarna efter andra världskriget, och jag levde med andra världskriget då. Jag är född 1939 och var inte medveten om kriget, men jag blev ju medveten när mitt medvetande vaknade – och som tonåring kom sedan alla varför? Och då hade staten Israel också kommit till. Och man kände också här demokratins födelse där nere och deras rättigheters och trygghets födelse. Så det där har levt med mig och sedan dess har jag på något sätt haft en instinktiv spärrvakt mot vad som skulle kunna vara någon slags antisemitism. Men alla får passa sig, så att ens kärlek till Israel och ens kärlek till det Israeliska folket inte förblindar en att se mellan fingrarna för vadsomhelst. Det finns en tendens i kristna kretsar att hamna på andra sidan diket. – Ja, det gör det, men det får man passa sig för. Men å andra sidan får man heller inte mena att alla är lika goda kålsupare – för så är det inte. Vi måste ställa krav. Det är palestinierna som har bevisbördan när det gäller våldet. Tycker du själv att det är svårt att vara så politiskt inkorrekt som du ändå är? – Ja, det är det ju och jag stoppas ju bitvis från vissa saker, det kan jag säga. Men jag är så gammal och självständig att det rör mig inte. Jag är mera tillfreds med att jag säger vad jag tycker. Så du känner inte att du sitter i en svår situation som känns jobbig? – Nej det gör jag inte, då skulle jag inte hålla på. Men det finns ju ett riskmoment. Det var väldigt mycket folk här, och det var välannonserat – men det var ju inget behov av säkerhetsvakter här. I Göteborg hade vi Säpo där, men inget hände, och det hade jag heller inte väntat mig. I Luleå på årsmötet var det små incidenter, men det var fredliga demonstrationer. Folk brukar oftast bara veckla upp plakat och stå och skrika något men någon hotfullare situation har inte förekommit. Det har det däremot gjort mot judiska ungdomar på skolor, och lärare också. Ja, det blir lätt en hätsk stämning när man försöker stå upp för Israel i olika sammanhang. Vad är bästa sättet att stå upp för Israel på ett smart sätt? – Delta i diskussioner, och våga ta debatterna. Det kräver ju också mycket och är inte helt riskfritt. Insändare, tidningar – det ni gör nu är inte dåligt. Gör något själv och vänta inte tills Örnsköldsviks Allehanda skriver något.


Story av Kranz och Ziegler smycken - mode nyheter | RickyleFilm.com Möt din nya favorit smycken varumärke Få en bakom kulisserna titta på Story från Kranz & Ziegler, den senaste stjärn import från Köpenhamn. Vi har precis hittat vår nya smycken besatthet. Ta en titt vad som hände när vi träffade laget och fick reda på deras berättelse. Allvarligt skandal med en djävul-maj-care attityd, sparkade Storys uber glamorösa lanseringen av en månadslång mode fest nya säsongen presentationer. Vi bjöds på en titt inuti etikettens vixen vision i Köpenhamns coolaste vistelse Nimb, där modeller sysselsatte sig skapa en berättelse kring samlingen. Vår första tanke var ett par, delvis avklädd efter vad som såg ut att vara en hektisk natt med lite sömn - unkept, men perfekt accessorised, älskling. Hans och hennes kedja-link halsband, draperade deras halsar med högar av pärlarmband på handleden. Längre fram i badrummet, satt en rufsig flicka ovanför badkaret, som var täckt ökade kronblad, en Hitchcock film blaring i bakgrunden. Och stoppade ner en liten hall, Story A / W line-up av stapling ringar in och manschetter var formaterad så vi kunde ta en närmare titt. Andra berättelser ovikta runt sviten, med en modell till synes gått ut efter en boozy natt hennes Christian Dior klackar utspärrade ut framför henne, men order återställdes över hallen där en ståtlig ser dam med en mördare fransk twist - avundas alla journalister i närvaro - inspekterade en tumlare full av skotsk whisky och svartvita bilder av Hollywoodstjärnor, hennes rullad kant och skimrande ringar fånga ljuset. Den slutliga berättelse fokuserad på en klaff-esque flicka i en pool av tyll på salongen, modellering en pärlstav rep halsband och glittrande örhängen. Dag 2 ovikt med en rundtur i Henrik Vibskov är berusande utställning, som fokuserade på sig rollen som halsar. Stanna hos oss här. Från upp och ner flamingos och naturligt flätade ull stackar till designerns skissblock och mönster utskärningar, bjöds vi på en titt inuti designerns sinne. Säljs på Asos och Farfetch.com, Vibskov var en student vid Londons prestigefyllda Central St Martins. Som modevecka drar igång, kommer vi att accessorising med Story, så tweet oss din.


Sommarrea – bästa erbjudandet - Modefeed Sommarrea – bästa erbjudandet – I samarbete med Ideal of Sweden – 40% rabatt + en gåva på köpet. Wow vilket erbjudande och det gäller att vara först i kvarn. Den stora sommarrean startar idag 16/6 hos Ideal of Sweden och pågår fram till 6/7. Hela hemsidan har 30% rabatt och med min rabattkod: starby15 får du ytterligare 10% rabatt. Då blir det sammanlagt... Läs hela inlägget av Netti Starby här –> Sommarrea – bästa erbjudandet


Därför blir det inte Prahl Det är dags att uppdatera den illustra tränarlistan igen - men, lugn, bara för att ta bort Tom Nordlie, som vi i ärlighetens namn aldrig riktigt trodde var aktuell. Han tar nämligen över Viking Stavanger efter Thun Prahl, som utan vidare ceremonier och allt annat än överraskande fick kicken idag. Skadeglada motståndarfans har redan börjat invadera diverse grönvita internetplatser med förhoppningen om att Prahl blir Hammarbys nye tränare efter Anders Linderoth. Särskilt efter att Friedman (vad gör Friedman i Moskva?) givit ett ickesvar till TV-sporten som med lite illvilja kan tolkas som att Prahl vore "intressant" för Hammarby. För det första är Prahl en av de dyraste tränarna i Norden. Och även om han har ett antal segrar i ryggen har han de senaste två åren misslyckats med det mesta han företagit sig, trots stora resyurser till sitt förfogande. Om det beror på att han är en tränare som lyckas bättre med små resurser, eller om han tappat stinget, ska vi låta vara osagt, men hans CV är den diametralt motsatta mot den kravprofil som Hammarby har ställt upp för Anders Linderoths efterträdare (ett ungt, långsiktigt namn som förespråkar en attraktiv fotboll och som vill växa med klubben). Hammarbys nye tränare ska fortfarande - enligt uppgift - presenteras innan månaden är slut och även om Prahl har suttit löst i Stavanger rätt länge, kan man knappast ha spelat på att han skulle få sparken just nu. För köpa ut Prahl från ett gällande kontrakt med ungefär dubbla lönen mot Linderoths - nä, det händer inte. Sista ledtråden är förstås värvningen av Toni Nhleko. Han och Prahl har, sedan övergången blev offentlig, kastat stora mängder skit på varandra i media, och att Bajen skulle knyta till sig en tilltänkt nyckelspelare för ett antal miljoner, och någon månad senare knyta till sig en tränare som han inte verkar kunna samarbeta med; det vore bara för korkat. Efter Uruguay-affären (i vintras, inte i somras) har vi i och för sig fått lära oss den hårda vägen att inga dumheter är uteslutna... ...men sannolikt? Nej, nej och åter nej. Var hamnar Prahl då? Öster, gissar vi på. posted by ...grönvita sidan upp! at 11:47 AM Är Öster kända för att ligga i topp i Norden när det gäller tränarlöner? Precis som för dom flesta andra handlar det om tillgång och efterfrågan. Svennis tappar väl ett par tiotusenlappar om dagen i förväntad månadslön för närvarande. Han kanske ersätter Nordin i Jönköping till slut? En VM-tränare lik en annan... 9/14/2006 03:38:00 AM Robert: Riskkapital, vet du. Eller så är det bara raljans. Men, ok, Häcken då? 9/14/2006 03:58:00 AM Maskänslan säger nej till Prahl. Och magkänslan betyder som alla vet inte ett skit. 9/14/2006 06:20:00 AM Vad skiljer er kravprofil nu från när ni skulle ersätta Cratz? Förutom åldern så. 9/14/2006 02:24:00 PM Bruce: Ganska lite, antagligen, eftersom man om man ser REALISTISKT på förutsättningarna, som Bajare måste vara ganska nöjd med Linderoth-åren. Mer storvulna formuleringar vid det här bytet, dock. 9/14/2006 02:28:00 PM Jag tippar Prahl i ett annat lag som börjar på Ö. 9/14/2006 05:43:00 PM studiomannen: det vore rätt åt Prahl! Och rätt åt ÖSK! Jag vill inte bli skjuten nästa gång jag har obehaget att vistas i Närke. Annars hade jag med glädje skrivit signatur. 9/15/2006 04:35:00 AM Faktum är att jag tänkte på ett lag längre västerut än ÖSK som också börjar på Ö... 9/15/2006 05:34:00 PM En Bajare i Jordbro Som om det regnar Ibland finns det bara inte ord


Församlingens historia - Slottshagskyrkan Året 1861, då Hälsingborgs Baptistförsamling bildades, var den svenska baptismen ännu mycket ung. Blott tretton år hade förflutit sedan den första svenska baptistförsamlingen grundades av sex personer. Detta skedde den 21 sept 1848. Ehuru motståndet mot denna nya andliga rörelse var utomordentligt hårt, uppstod inte dess mindre baptistiska församlingar här och var i landet vilka är 1857 höll en första gemensam konferens i Stockholm. Därmed framträdde det Svenska Baptistsamfundet. Redan detta år begynte baptismen finna fast fot i Skåne. I mitten av 1850- talet började i Mala en rörelse. som år 1857 resulterade i att en församling bildades. Denna församling var den första i vår provins. 1857 karakteriseras som det stora dopåret i sydligaste Sverige. och innan det ännu nått sitt slut. hade inte mindre än 10 baptistförsamlingar bildats och omkring 500 personer döpts. 1857 är alltså ur baptisthistorisk synpunkt sett ett intressant år. Visserligen bildades inte Hälsingborgs Baptistförsamling förrän år 1861. men redan 1857 begynte baptistisk verksamhet här i staden. Detta är beskrivningen av Slottshagskyrkan och hur dess församling har blivit vad den är och vilka som har gått före oss! Texten är skriven av Bertil Casselbrant I pastor Erik Bergs trettiosjuårsberättelse heter det bl.a.: ”Man och man emellan kom dop- och församlingsfrågan på tal först 1856 här i Hälsingborg med omnejd”. Att denna fråga vid detta tidsskede väcktes till liv hos de troende som då funnos i dessa trakter, berodde, till stor del på kyrkoherde H. B. Hammars i Mjellby muntliga och skriftliga blottande av tillståndet inom statskyrkan. Hammar, som blivit kallad den svenska lutherska kyrkans reformator, berörde dels avfaIlet inom kyrkan i stort sett och dels speciellt det okristliga i statskyrkoprästernas förföljelsenit mot de s.k. läsarna. Troligen var det på hans initiativ, som en prästkonferens kom till stånd i Hälsingborg den 22 juli 1851. Vid denna konferens behandlades frågan: ”Kan en förföljande kyrka vara en kristlig kyrka?” Resultatet av överläggningen sammanfattades sålunda: ”Varje kyrka som förföljer oliktänkande är uti den delen icke en kristlig kyrka” Nämnda konferens resulterade emellertid även däruti att människor väcktes till att studera Bibeln och särskilt Nya testamentet för att vinna klarhet i dop- och församlingsfrågorna. En av dessa ivriga sökare var studeranden Helge Åkesson, född är 1831 Församlingen bildas på egendomen Hult i Stenestad på Söderåsen i Skåne. Tillsammans med snickaren Martin Åkerdahl från Hälsingborg reste han år 1856 till Stockholm för att deltaga i Evangeliska Alliansens möte. Där kom de i kontakt med flera baptister, bl.a. f. statskyrkoprästen Anders Wiberg. Genom läsningen av Wibergs tidskrift ”Evangelisten”, som samma år börjat utgivas, blev det mer och mer klart för dem, att den heliga Skrifts lära är att den som tror bör besegla denna sin tro genom att låta döpa sig, att dopet bör ske medelst hela människans neddoppning i vatten, samt att de som tro och låta döpa sig bör sammansluta sig till församlingar och inom sig själva välja tjänstemän såsom under apostlarnas dagar. Året därpå den 12 maj döptes snickaren Martin Åkerdahl i Hälsingborg och tillsammans med honom ännu någon. Helge Åkesson och jungfrun Assarina Nilsdotter från Hasslarp döptes sedan i Hasslarpsån den 21 maj samma år av predikanten J. A. Hanner eller S. Svensson från Ullstorp. Vem som döpte Åkerdahl är ej bekant. Frampå sommaren samma år döpte Helge Åkesson drängen S. Christensson från Hasslarp och jungfrun Margareta Jönsdotter från Broby. Denna dopförrättning ägde rum i Grytvad vid Åstorp. Kort därefter döptes hustrun Maria Hartelius från Strövelstorp på okänd plats och av okänd dopförrättare. I augusti samma är döptes ytterligare två hälsingborgare, nämligen folkskolläraren N. P. Wahlstedt med fru. De döptes i Kristianstad och förenades med baptistförsamlingen där, vilken bildades den 19 juli 1857. Så vitt man kan utröna är detta begynnelsen till baptismen i västra Skåne. Redan i slutet av augusti eller i början av september 1857 bildades en baptistförsamling i Hälsingborg av fem personer. Dessa var Martin Åkerdahl, i vars bostad vid Prästgatan 23 församlingsbildandet ägde rum. S. Christensson från Hasslarp, jungfrun Assarina Nilsdotter från Hasslarp, jungfrun Margareta Jönsdotter från Broby och hustrun Maria Hartelius från Strövelstorp. Åkerdahl valdes till den lilla församlingens föreståndare. Vid församlingsbildandet var även N. P. Wahlstedt närvarande. Han tillhörde såsom nämnts Kristianstads baptistförsamling. Att Helge Åkesson ej var med förklaras därigenom att han då var ute på missionsresa. Alldenstund församlingen bildades i Hälsingborg, borde även verksamheten ha blivit förlagd till staden, men så blev det icke, utan både församling och verksamhet förlades till Västra Broby, och församlingen fick namnet Broby Baptistförsamling. Att så skedde torde ha sin förklaring däri att staden var mindre mottaglig för den baptistiska tron än landsbygden däromkring. Det blev ej till fromma för baptisterna i Hälsingborg att fågå en och en halv mil till Broby för att få deltaga i nattvardsfirandet och brödragemenskapen, varför tanken på bildandet aven församling i staden mer och mer gjorde sig gällande och mognade till beslut i samband med N. P. Wahlstedts återkomst 1860 från Sölvesborg, där han hade varit bosatt omkring två år. Någon ny församlingsbildning kom dock icke till stånd förrän året därpå, hösten 1861. Vid ett möte hos M, Åkerdahl, varvid även brödsbrytelse förekom, yttrade Åkerdahl: ”Då vi ha sa långt till Broby, föreslår jag, att vi, som här bo, förena oss till en särskild församling”. Då de övriga instämde, bildades Hälsingborgs Baptistförsamling och anslöt sig till Svenska Baptistsamfundet, vilket hade bildats i Stockholm vid en allmän konferens den 13 16 juni 1857, och vilket samfund församlingen tillhört hela tiden med undantag av åren 1867, då den uteslöts på grund av att den praktiserade öppen kommunion. Den nybildade församlingen bestod av följande nio personer, av vilka sex var bosatta i staden: (namnen nämnas i den ordning de förekomma i församlingens första matrikel från år 1861) N, P. Wahlstedt, Selma Wahlstedt, Ingår Olsdotter, Amanda Thulin, M. Åkerdahl, Hanna Åkerdahl, Lovisa Eskilsdotter, Bothilda Svensdotter och Johanna Persdotter. Åkerdahl ansågs självskriven såsom föreståndare, men även Wahlstedt betraktades som församlings ledare och tjänade som sådan vid behov. Den första hölls sammankomsterna hos Martin Åkerdahl i vars hem församlingen även hade bildats. Till år 1869 var Åkerdahl församlingens värd, föreståndare och predikant, varefter han flyttade till Amerika. Att församlingen under denna tid inte blev så synnerligen segerrik hade sina orsaker i både yttre och inre förhållanden. Församlingen måste nämligen flytta sina sammankomster från den ena platsen till den andra allt eftersom Åkerdahl bytte bostad och vidare var den till största delen hänvisad till Åkerdahls tjänst i ordet och läran. Trots hans villighet att tjäna församlingen med den gåva han fått av Gud tog ovillkorligen hans hantverk den största delen av hans tid. Visserligen fick församlingen ett och annat besök av resepredikanter, men dessa besök var inte heller tillräckliga. N. P Wahlstedts högsta åstundan var att få giva sin kraft åt uteslutande evangelisk verksamhet men då han i och med sin övergång till baptismen hade gjort sig oanvändbar såsom folkskollärare i statens tjänst, tvangs han att genom sina händers arbete förtjäna ett torftigt levebröd åt sig och sin familj varför församlingen ej heller kunde påräkna någon nämnvärd hjälp av honom. Detta var emellertid inte allt. Förföljelse från oliktänkande kristna bekännare var en svår hämsko men den svåraste prövningen för den lilla hjorden var lärostrider. Helge Åkesson ”syndfridhetslära” verkade upprivande på verksamheten och den förut nämda kommunionstriden irriterade sinnena. Genom Guds nåd och vislig ledning inskränktes emellertid förlusten till tre medlemmars utträde ur fiörsamlingen. Pastor Erik Berg karakteriserar den första tiden, åren 1861-1868 med orden ”sakta framgång”, vilket betygas av följande statistik. 1861: döpta 1, inflyttade 1, antal medlemmar vid årets slut 11. 1862: döpta 1, antal medlemmar vid årets slut 12. 1863: döpta 5, inflyttade 2, utflyttade 2, antal medlemmar vid året slut 17.1864: döpta l, inflyttade 6, utflyttade 2, antal medlemmar vid årets slut 22. 1865: döpta 2, inflyttade 1, döda 1, antal medlemmar vid årets slut 24. 1866: döpta 1, inflyttade 2, döda 1, uteslutna 1, antal medlemmar vid årets slut 25. 1867: döpta 2, antal medlemmar vid årets slut 27. Ren tillökning under dessa år 18 medlemmar. Det är säkerligen av intresse för många att se på församlingens ekonomi under tiden 1861 1869. Vi återgiver följande från ”Journal över församlingens ekonomiska inkomster och utgifter från 1862”: 1862 inkomster 1:83 med 1:33 i kassabehållning. 1863: inkomster 6:44 med 1:77 i kassabehållning. 1864: inkomster 10:05 med 3:82 i kassabehållning. 1865: inkomster 2:37 med en kassabehållning på 3-95. 1866: inkomster 5:24 med 4:69 i kassabehållning. 1867: inkomster 4:24 med församlingen över en sal, som rymde 150 personer, samt över andra mindre lokaler. Holländaregatan 15 blev den nya bostaden. Där fanns en bra lokal, som rymde ca 350 personer. Den fick namnet Salemskapellet. Men icke heller där blev församlingen länge bofast. I oktober 1894 flyttade den till Godtemplarhuset vid Karl Krooksgatan 8- 10, där verksamheten bedrevs till den 28 nov 1897. ”Första gången, såvitt det är oss känt, som församlingen dryftade frågan insamlandet av medel till församlingshem, var vid det enskilda mötet den 10 maj 1886”, skriver pastor Josef Bothzen i en historik över kyrkfastighetens historia med anledning av 40 års minnet av dess invigning men först 1889 kom denna insamling i gång på allvar. Den direkta orsaken därtill var en gåva av 100 kr som byggmästare Nathan Persson i Göteborg, tidigare hälsingborgsbo, skänkte ”med uttrycklig önskan, att dessa medel skulle utgöra grundplåten till en fond för skapandet av eget gudstjänsthus för församlingen”. 1894 bildades byggnadssällskapet Upplysning och Sedlighet. Byggnadsfonden hade då stigit till 1005 kronor. Tabernaklet med altarmålningen som är utförd av Gunnar Wallentin på 1930-talet. Tre år senare var siffran uppe i 13.741 kronor. Då kände man sig stark nog att skrida till verket, och i mars samma år inköptes för 1.900 kronor den tomt varpå församlingens kyrka nu ligger. Den 16 juli så lades grundstenen, och den 28 nov kunde, invigningshögtiden hållas. Åtta år efter det att den ovan nämnda grundplåten skänktes stod kyrkan färdig med en skuld av blott 5.000 kronor. Den senaste renoveringen av kyrkan ägde rum är 1958. Bl.a. insattes nya portar både mot gatan och i själva byggnaden. Både övre och nedre våningarna fick noggrann översyn. Bl.a. byggdes talarstolen i stora hörsalen om, ny armatur installerades, och nya fönster insattes. I samband med denna restaurering beslutade församlingen att ändra namnet på kyrkan från Tabernaklet till Slottshagskyrkan. År 1960 upplöstes det gamla byggnadssällskapet Upplysning och Sedlighet och all dess egendom överfördes på Hälsingborgs Baptistförsamling, som nu också formellt står som ägare till sin fastighet. En Guds besökelsetid En Guds besökelsetid kom för Hälsingborg år 1878-79. Det synliga redskapet i väckelsen var den irländska lorden Granville Radstock. Även denna församling fick i sitt sköte mottaga själar vilka genom detta vittne kommit till tron på Kristus. De 14 personer, vilka år 1879 döptes och lades till församlingen torde ha kommit som en frukt av denna väckelse. Det var dock först på 1880-talet, som församlingen fick uppleva en verklig väckelse. Denna började då församlingen hade sin verksamhet förlagd till Drottninggatan 66. År 1882-83 förenades 82 personer med församlingen genom dopet. Väckelsen kom direkt från Gud utan något särskilt redskap utom den lilla kämpande församlingen, som just vid denna tid övade ett brinnande böneliv. N. P. Wahlstedt, som var föreståndare, arbetade mycket ivrigt under dessa besökelsedagar och fick uppleva mycken nåd och välsignelse i sitt arbete. Efter denna ljusa, segerrika tid kom rensningens och avfallets. Redan under år 1883 nödgades församlingen utesluta 29 och året därpå 18 personer. Dessa förluster berodde dock mera på lärostrider än på direkt avfall från Gud och hans ord. Medlemsantalet, som vid slutet av 1882 gått upp till 86, hade trots det stora antalet döpta under 1882-83, vid slutet av 1884 gått ner till 77. Redan året därpå blev det åter igen vind i seglen, och församlingen gick stadigt framåt så att den vid sitt 30 årsjubileum 1891 räknade 134 medlemmar. 1890-talet kan i flera avseenden sägas vara en lycklig och framgångsrik period. Ett trosprov ställdes församlingen inför vid Martin Åkerdahls avflyttning från staden och fäderneslandet. Från början hade församlingen varit van vid att ha både predikanter och predikolokaler gratis, men då Åkerdahl på våren 1869 begav sig till Amerika fick församlingen bereda sig på att betala hyra om den ville ha någon predikolokal. Få, ringa bemedlade och ovana vid uppoffringar som medlemmarna var, blev det nu att fortsätta i tro. Deras beslut att hyra lokal blev för dem en troshandling. På sommaren 1869 hyrdes ett större rum hos lantbrukaren Anders Olsson, Raus nr 5, ett gott stycke söder om staden. Den lokalen användes endast till påföljande vår då församlingen flyttade tillbaka till staden till Prästgatan 5 där ett rum förhyrdes för ett halvt år aven dragare Svensson. Nämnas bör att församlingen i båda dessa predikolokaler höll egen vardagsskola ehuru barnens antal var ringa. Under denna tid var f. folkskolläraren N. P. Wahlstedt föreståndare för församlingen, vilken dock icke kunde lämna honom något ekonomiskt stöd. Under åren 1862-66 reste Wahlstedt några månader årligen i Västra Skånes Missionsförenings tjänst, vilken förening på den tiden var en slags alliansförening. Från år 1871 blev Wahlstedt sjömansmissionär. Kallelse härtill erhöll han av American Seamen’s Friends Society. Detta sällskap, som högt värderade honom, lämnade honom understöd ända till hans död den 6 juni 1897. Hälsingborgs Baptistförsamling förestod han till den 17 nov 1890, då han själv avsade sig detta uppdrag. De sista åren av sin levnad var den nitiske missionsmannen bunden vid sjuklägret, men ända in i det sista bevisade han sin kärlek till Herren såsom en herde efter Guds hjärta. Det sista han läste högt, var Ps. 144′.1,2: ”Lovad vare Herren, min klippa, han som lärde mina armar att kriga, min händer att strida; min nåds Gud och min borg, mitt värn och min räddare, min sköld och min tillflykt, han som lägger mitt folk under mig”. Under N. P. Wahlstedts tid som församlingsledare växte församlingen till både utåt och inåt, så att den blev i stånd att år 1891 kalla sin första avlönade predikant och föreståndare. Vi återkommer till detta senare. Under åren 1867-79 företer verksamheten åtminstone statistiskt sett en växlande bild. Vid slutet av förstnämnda är hade medlemsantalet stigit till 27, men under de följande fem åren år en tillbakagång tydligt skönjbar, så att församlingen vid slutet av 1872 räknade blott 18 medlemmar. Nu tycks emellertid en liten ljusning inträda. Man hade kommit till en vändpunkt och medlemsantalet begynte åter stiga. Matrikeln för 1878 visar en medlemssiffra av 28. Den ständiga flytten En av orsakerna till att församlingen rönte så ringa framgång måste till stor del tillskrivas de ytterst olämpliga lokalerna och den ständiga flytten från den ena platsen till den andra i staden. Om församlingen alltså bildades i Åkerdahls hem vid Långvinkelsgatan 51 bytte den sedan bostad 11 gånger innan den flyttade in i Tabernaklet, vilket invigdes den 28 november 1897. Samma år som församlingen bildades, flyttade den från Långvinkelsgatan 51 till Drottninggatan 90, sommaren 1869 hyrdes ett rum vid Raus nr 5 och följande åt ett rum vid Prästgatan 5. Från Prästgatan flyttade församlingen år 1870 till Långvinkelsgatan 122 vilket hus ägdes även medlem Per Trulsson. Där bodde församlingen till 1876 och började alltså där sin söndagsskolverksamhet. 1876 började församlingen verksamhet vid Långvinkelsgatan 76, där en lägenhet i tro upp om fem rum och kök förhyrdes för 300 kr pr år. Vid detta tillfälle bestod församlingen av endast 22 medlemmar varför utgiften blev mycket betungande. 1882 blev det flyttning till Drottninggatan 66, där 2 rum och kök förhyrdes. Samma år på hösten flyttade församlingen åter till Långvinkelsgatan 76, där den vann sina största segrar i synligt motto. (1882 döptes nämligen 49 personer och år 1883 33 personer) 1886 flyttade församlingen till Hästmöllegränden nr 2 där två stora rum förhyrdes vilka tillsammans rymde ca 200 personer. Där firades församlingens 25 årshögtid. År 1889 måste församlingen flytta igen och detta på grund av klagomål från hyresgäster i samma hus, vilka fann baptisternas sammankomster alltför störande. I oktober bodde församlingen åter på Långvinkelsgatan i nr 5, där verksamheten bedrevs i två år eller till 1 oktober 1891. Här förfogade P. Granberg från Kattarp till föreståndare. Han tjänade till den 14 dec 1891. Under denna tid tog församlingen ett trossteg som den förr icke vågat ta, nämligen att kalla och avlöna sin egen predikant. Den utkorade blev pastor Ernst Hallgren från Alexandria, stad i Virginia, USA, vilken började sin verksamhet här vid nyår 1892. Vid sidan av sin församlingstjänst ägnade han mycken tid at att hålla nykterhetsföredrag och blev ivrigt efterfrågad såsom sådan. Men verksamheten i församlingen led härav och Hallgren tvangs till nykterhetsarbetet för sin existens skull varför Hallgren redan den 17 juli 1893 nödgades uppsäga sin plats som församlingens lärare. Han tjänade dock församlingen till 1 oktober nämnda år från vilken tid han helt ägnade sig åt nykterhetsarbetet. Nu fick åter N. P, Wahlstodt träda till som föreståndare tills pastor Erik Berg i Kristianstad flyttade hit den l oktober 1894. Under denne energiske ledares sexåriga verksamhet i församlingen uppfördes och invigdes Tabernaklet. Efter Erik Berg erhöll pastor Axel Söderberg församlingens kallelse och började sin verksamhet här i augusti 1900. Han tjänade församlingen till 1905 då han antog Malmöbaptistförsamlings kallelse. Pastor Söderbergs tid synes utgöra ett lugnt och lyckligt skede i församlingen historia. Efter honom kallades pastor A. W. Holm från Visby. Han upptog arbetet här i slutet av november 1905. Till den 1 oktober 1911 tjänade han församlingen med osviklig trohet då han upptog arbetet inom Linköpings II baptistförsamling. I februari 1912 tillträdde Sven Eklund som församlingens pastor och föreståndare. Nitisk och iderik sökte han föra verket framåt och under hans tid kom ganska många till församlingen. År 1916 lämnade han sin plats och efterträddes av pastor Ruben Swedberg som dock icke var föreståndare utan tjänade ett år som vakanspredikant. Detta år var rikt välsignat av Herren. År 1917 upptog pastor Reinhold Blomqvist från Halmstad arbetet inom församlingen. I nära 14 år tjänade denne begåvade man på sin post tills han i april 1931 efterträddes av pastor Hjalmar Carlsson från Nässjö, som ledde församlingen till den 25 mars 1934 då han övertog vården av Salemförsamlingen, vilken bildades den 26 januari 1934. Sedan dess har följande bröder var och en med sin gåva utfört ett av församlingen uppkallat arbete såsom föreståndare och predikanten: * Edvin Österberg (1934-1937) * Josef Bothzen (1937-1944) * Valter Berggren (1944-1949) * Arthur Franzon (1950-1955) Den 1 nov 1955 tillträdde Evert Petterzon samma tjänst. Vid sekelskiftet började församlingen utsträcka sin verksamhet till de folkrika samhällena omkring staden. Sålunda upptogs verksamheten i Ängelholm och Höganäs. De grupper av medlemmar som tillkom påresp. platser, beslöt sedermera att bilda egna församlingar. På detta sätt blev denna församling är 1918 moder till Ängelholms och 1920 till Höganäs baptistförsamlingar. Med Ängelholms baptistförsamling har sedan 1958 gemenskapen förnyats såtillvida att församlingens nuvarande pastor också tjänar som föreståndare där. År 1934 blev församlingen moder till ännu ny församling, nämligen Salemförsamlingen. vilken har sin verksamhet förlagd till de södra delarna av staden. Sedan sekelskiftet har församlingens medlemsantal endast obetydligt förändrats. Den högsta siffran kan antecknas från är 1905, då församlingen räknade 172 medlemmar. Sedan dess har medlemsantalet sjunkit, framför allt genom utflyttningar och dödsfall. De ovan nämnda församlingsbildningarna har givetvis inverkat mycket menligt på församlingens medlemsantal. Verksamheten under den senast förflutna 25-årsperioden har varit jämn och lugn. Till sin yttre gestaltning har den följt de linjer som vi idag är vana att finna i svensk frikyrklighet. Vid 75-årsjubileet omfattade församlingen 160 medlemmar. Baptistsamfundets årsbok för 1961 anger medlemssiffran 111. En närmare granskning av dessa siffror ger vid handen, att endast omkring 30 medlemmar från församlingen vid 75- årsjubileet finns kvar i församlingen vid lOO-årshögtiden. Församlingen har alltsånära nog helt förnyats under det sist för flutna kvartsseklet. Denna siffra belyser på sitt sätt verksamheten under de sista 25 åren. Också. under denna tid har en rad människor vunnits för kristen tro och baptistisk församlingssyn. Ville man så peka på några karakteristiska drag i utformningen av församlingen arbete, faller ögonen på den plats som ungdomsverksamheten har man också på den sångliga verksamheten. Intressant år vidare att lägga märke till en mer öppen attityd, som arbetar sig fram. Som ett uttryck för den får man väl se kyrkans namnbyte varom ovan har talats. Ett annat uttryck därför är den diskussion om en mer öppen form för ungdomsarbete. som just nu pågår. Denna öppenhet betyder inte på något sätt något avkall på de för baptismen väsentliga principerna men väl en besinning på evangelisationsuppgiften i vår tid. På det samfundsmässiga planet arbetar församlingen i hel och full gemenskap med det Svenska Baptistsamfundet, landets äldsta frikyrkosamfund. På det lokala planet arbetar den i den bästa gemenskap med det övrig, kristenfolket i vår stad. Till sin anda är den ekumenisk: trogen sin egenart men med öppen hand mot alla, som av årligt sinne vill tjäna vår gemensamme Herre och Frälsare. I ödmjuk tacksamhet för det gångna seklet och i ödmjuk förvissning om att det baptistiska budskapet har en uppgift att fylla också i var tid, ser vi med förtröstan, tro och hopp fram mot vårt andra sekel. Äldst av sådana är söndagsskolan. Den tog sin början redan 1872, och räknade då 20 elever. Verksamheten inom den utvecklades gynnsamt och tre år senare hade man 110 elever som undervisades av 9 lärare. 1877 hade skaran ökat till 160 barn och 14 lärare. Därefter inträdde en tillbakagångsperiod så att barnantalet inte var större än 65 år 1889. I och med det nya decenniet började kurvan åter stiga i höjden, så att man i mitten av 1890 talet räknade in omkring 300 elever i de olika klasserna. Lärarnas antal var då 20. Att en så kraftig söndagsskoleverksamhet kunde bedrivas när församlingen inte ens hade egen fastighet är ett tydligt bevis på det intresse, med vilket denna verksamhet omfattades. Efter söndagsskolan kommer i ålder Kvinnoföreningen Dorkas som begynte sin verksamhet år 1874. Med olika mål i sikte har denna förening arbetat. Man har stött missionen, varit socialt verksam och icke minst givit församlingen verksamt ekonomiskt bistånd genom åren. Ungdomsföreningen bildades är 1894 och juniorföreningen 1929. Yngst av föreningarna är GK, uttytt Goda Kamrater, samlingspunkten för barn mellan 9- 12 år. Arbetet bland denna åldersgrupp är uniformerat. 1946 började detta arbete, som senare förgrenats också till att gälla förskolbarn. Sång- och musiklivet har länge vårdats inom församlingen. Både kör och musikförening har under åren utfört en god och uppskattad gärning. Organisatoriskt sett finns vid sekelskiftet blott en sammanslutning av sångare, men inom den odlas både körsång och musikföreningssång. Både inom och utom kyrkan år den flitigt verksam. Statistiken visar, att under de gångna hundra åren 1132 personer har tillhört församlingen. Därav har 567 döpts inom denna. Under de tilländalupna hundra åren har 683.366 kronor insamlats. ”Gud är trofast, Forntid, nutid, framtid Lysas upp utav hans trofasthet.” ”Sveriges historia är deras konungars”, skrev Geijer. Man kan med samma rätt hävda att församlingens historia är deras pastorers. Sedan 1964 har vår församling upplevt tre perioder med pastorer, som starkt präglat församlingens liv. Vi har därför valt att skildra denna tid i tre delar som beskriver var sin pastors period. ”Under de senaste decennierna har arbetet flutit relativt jämnt och i välkända spår” Så skriver författarna till minnesskriften år 1961. Vår församling var vid denna tid en typisk svensk frikyrkoförsamling. Det rådde ordning i församlingen. som leddes av en älskad och uppskattad herde. Ambitionsnivån var hög. Man hade fler sammankomster i veckan än vi har idag. Men det börjar bli svårt att samla folk till veckomöten och söndagskvällsgudstjänster. Medlemsantalet pendlar kring 100 att jämföra med den högsta noteringen 172 år 1905. Mänskligt sett hade man att se fram emot en krympande medlemsutveckling. När Gunnar Kjellander kom till Helsingborgs baptistförsamling var han 30 år. Han hade arbetat som ungdomskonsulent i Östergötlands distrikt och hade haft uppdrag på riksplanet som styrelseledamot i SBUF, som lägerchef etc. I Helsingborg engagerade sig Kjellander även utanför församlingen. Han var ordförande i den lokala broderskapsgruppen, tillhörde arbetarkommunens styrelse, och stadsfullmäktige och var ordförande i skolstyrelsen. Vid sin sida hade Kjellander ett lag av medarbetare med kompetens och iderikedom: Åke Larsson, församlingens ordförande, Gösta Skogh, pådrivande i byggnadskommitten. Göran Dahlström, lärare vid Betelseminariet, Ulf och Annie Svedberg, Charlie Nilsson, drivande kraft i Öppet hus- kvällarna. Gunilla och Lars-Eric Forsberg, ungdomsledare Bengt Roslund, sedermera TV-chef i Malmö m.fl. Ledningen hade modet att avveckla verksamheter som inte längre svarade mot något behov. 1964 beslutar man att inte längre anordna söndagskvällsmöten. I stället satsar man på nya aktiviteter. 1967 anordnas ett första församlingsläger på Limmernäs ungdomsgård i Östergötland. Lägren hade flera syften: stärkt sammanhållning bland medlemmarna, andlig uppbyggelse, planering av verksamheten etc. 1976 års läger hade 115 deltagare. Det var förlagt till Bydalen i Jämtlandsfjällen med tema Den missionerande församlingen. Sommaren 1972 deltog 13 medlemmar i en resa till baptistförsamlingar i Warszawa, Krakow och Wroclaw. Därvid skapades kontakter med Polen, som skulle beståunder flera år och resultera i betydande hjälpsändningar. Sommaren 1973 startar Sommarevangelisationen i Helsingborg. Främst byggde den på insatser av församlingens medlemmar men man tog också hjälp av ungdomar från andra baptistförsamlingar i landet samt från SBUF. Under tre veckors intensiv utåtriktad verksamhet bjöds helsingborgare och turister på sångandakter på gator, torg, färjor och på olika sjukvårdsinstitutioner samt ”Öppet hus” varje kväll utom söndag och måndag. Slottshagskyrkan som den såg ut 1971. I församlingsmötet den 27 nov. 1967 meddelades att ”Gårdsfastighetens dåliga skick har framkallat ett behov av renovering med det snaraste”. Det var främst hussvamp som utbredde sig snabbt. I den diskussion som följde visade det sig att församlingen inte var främmande för tanken att riva gårdsfastigheten och bygga nytt. En renoveringskommitte fick i uppdrag att utreda frågan. I årsmötet 40 dagar senare beslutas att bilda en kyrkfond. I november lade byggnadsutredningen fram sitt radikala förslag, som ledde till beslut att riva gårdshuset, inköpa angränsande fastigheterna 2 och 3, bygga bostadshus med 9 lägenheter, fritidsgård med sporthall på 1400 kvm samt renovera och bygga till kyrkan. Till projektledare för bygget utsågs Gösta Skogh och Gunnar Kjellander. Byggledare var ingenjör Stig Nilsson. l januari 1973 tömdes kyrkan och församlingen flyttade temporärt över till förhyrda lokaler i Nicolaiskolan till dess att man i december samma år kunde inviga Fritidsgården Kärnpunkten och den förnyade kyrkan. 5.3 miljoner kronor hade bygget kostat. Församlingen hade då ca 120 medlemmar. En grupp medlemmar kom en tid att stå i personlig borgen för bygget. Under byggnadstiden hade församlingen inköpt en kyrkorgel och en Steinwayflygel (bekostad av medlemmarna i kören). Församlingen hade tecknat avtal med Helsingborgs fritidsnämnd, som hyrde och drev fritidsgården. Årshyran var 1974: 305.000 kronor/år. Detta var förutsättningen för den djärva byggsatsningen. 1971 hade Fastighetsstiftelsen Kärnpunkten konstituerats. Den äger och förvaltar fastigheten. Ledamöterna i stiftelsen utses av församlingen. ”Att baptistförsamlingen står som byggherre ska inte inverka på målsättningen och arten av verksamhet på flitidsgården” hävdade fritidsnämnden. Men församlingen skulle enligt avtalet svara för verksamheten under helgerna. Härigenom gavs församlingen möjligheter till öppen, kontaktskapande verksamhet, som man under de första åren tog mycket väl vara på. Kärnpunkten invigdes den 15 december 1973. Den 17 januari 1974 startade öppet hus i Kärnpunkten. Varje lördag, med korta avbrott under sommaren, gavs ett brett programutbud. Gäst den 17 januari var jazzmusikern Gunnar ”Silja Bloo” Nilsson. 26/1 kom Bengt Roslund, TV Malmö och den 2/2 sångarbrödema Samuelsson. Dessa tre, första evenemang kan illustrera den mix, som blev Öppet hus-kvällarnas signum. Kärnpunkten vid Slottshagskyrkan etablerade sig snabbt som lördagskvällens mötesplats för ungdom i Helsingborg. I april 1974 stod församlingen som värd för Svenska baptisternas ungdomsförbund årskonferens. Den indiske gästen S. Benjatnin talade bl.a. om ”en slit- och slängmentalitet, där man aldrig tänkt på en sån sak som återandvändning” I årsmötet i januari 1969 antogs församlingens nya stadgar, (Svenska baptistsamfundets normalstadgar). Viktigaste förändring var att diakonkåren inte längre var församlingens styrelse utan en särskild församlingsstyrelse tillsattes. I årsmötet 1970 utsågs styrelsens ordförande Åke Larsson även till församlingens ordförande. Därmed bröts den gamla sedvänjan att pastorn är ordförande i församlingen. Senare antogs en särskild församlingsordning, som kompletterar stadgan. Fr.o.m. januari 1974 hade församlingen anställt Gunnar Kjellander på heltid med anledning av det utökade arbetet i samband med fritidsgården. Tidigare hade han 75% tjänst i Helsingborg och 25% i Ängelholms baptistförsamling. När Gunnar Kjellande i januari 1977 avslutade sin 13-åriga tjänst i Helsingborg lämnade han en församling med helt nya förutsättningar att arbeta med, en radikalt utökad kontaktyta och med en stab av aktiva medarbetare. Församlingens medlemsantal låg däremot kvar på samma nivå 1977 som 1964 dvs 110 medlemmar. I tio år tjänade Åke H. Nilsson församlingen som pastor och förståndare. Han kom närmast från Norrköpings baptistförsamling och var 33 år när han tillträdde tjänsten i Helsingborg. Under dessa 10 år upplevde församlingen sin hittills största tillväxt. Medlemsantalet nära nog fördubblades och församlingen föryngrades. Detta sker i en tid då medlemsantalet i flertalet frikyrkoförsamlingar i vårt land sjunker. Man kan beteckna perioden som år av andlig förnyelse och väckelse. Åke H som pastorn vanligen kallades införde begreppet trosmålsättning. I varje årsmöte antog församlingen en trosmålsättning för det kommande året. Den kunde sätta upp mål för andlig tillväxt, antal bönegrupper, insamlade medel etc. Man hade t.o.m. modet att sätta upp mål beträffande antal döpta. Detta engagerade församlingen som levde med i förväntan och tro. Ett år döptes två makar på själva nyårsafton. Därmed uppfylldes målet för antalet döpta detta år. I sin nyårspredikan 1978 talade Åke H. om framtidstro, förhoppningar och aktiv tro. Bibel- och bönegruppema blev ett verksamt medel för andlig tillväxt, för omvändelse och frälsning. 5-6 grupper var aktiva. Varje månad samlades man första måndagen till bön, lovsång och nattvard. Någon gång även till dop, särskilt i de fall någon i bönegruppema skulle döpas. Öppet hus döptes om till Öppen gemenskap. Den hade samma breda utbud som tidigare och samlade ofta fulla hus. Öppen gemenskap blev också ett slags programförklaring för all verksamhet i församlingen. Kyrkkaffe varje söndag och kyrklunch en gång i månaden bidrog till att människor upplevde öppenhet, glädje och värme i Slottshagskyrkan. Församlingsläger anordnades sommartid på Furuboda kursgård. Lägren kom att få stor betydelse för andlig tillväxt och personliga avgöranden. I flera av dessa läger anordnades dop. Vinterläger i Österrike samlade många deltagare. däribland ett stort antal icke församlingsmedlemmar. Samtidigt med den nye pastorn anställdes en musikledare på halvtid Orvar Eriksson, som var nyutexaminerad från Musikhögskolan i Malmö. Tillsammans med Eleanor Granath; fagottist i Helsingborgs symfoniorkester, erbjöd han via annonser i lokalpressen en omfattande sång- och musikutbildning, men även plats i någon av kyrkans körer: barnkör, ungdomskör och blandad kör. Via någon av dessa körer har många kommit till tro och blivit medlemmar i församlingen. Det rika sång- och musiklivet var en oersättlig tillgång i gudstjänsterna. År efter år noterar årsberättelsen att gudstjänsterna är välbesökta. En stor skara människor, som inte tillhör församlingen kommer varje söndag till gudstjänsten och ständigt möter man nya gudstjänstbesökare. Söndagsskolans anslutning till gudstjänsten gör det möjligt för barnfamiljerna att delta. Delgivningen i gudstjänsterna, dvs vittnesbörd om vad Gud har gjort skapar gripenhet och tacksamhet i en tid då Gud förnyar och frälser människor. ”En internationell helgedom”. Så betecknades Slottshagskyrkan vid denna tid eftersom en estnisk, en jugoslavisk och en ungersk invandrargrupp firade sina gudstjänster i vår kyrka. Att nå ut var viktigt för församlingen. Församlingsbladet Öppen gemenskap trycktes i 1500 exemplar som förutom till medlemmarna skickades till kontaktadresser och delades ut i området närmast kyrkan. Några år under 80-talets mitt gav församlingen ut tidskriften A&O. Annonser och artiklar om verksamheten i Slottshagskyrkan förekom ofta i lokalpressen. Församlingen köpte en kassettmaskin för att bedriva kassettmission. Kassetterna innehöll bandade gudstjänster, sång- och musikprogram samt vittnesbörd. Närradiosändningar från Radio Slottshagen startade 1983. Från början 3 tim/vecka förutom direktsända gudstjänster och morgonandakter. Sändningstiden har senare ökat. Kring Gösta Skogh samlades snart ett lag av många och entusiastiska producenter. Närradion i Helsingborg nådde betydligt större lyssnarskaror än vad som var vanligt i andra städer. Förklaringarna är två a) God draghjälp av andra populära sändare, t. ex. Radio Öresund, och b) Radio Slottshagen hade bredd och engagemang. Många är de, som via Radio Slottshagen fått sin första kontakt med vår församling. ”Ett tungt, svart moln över verksamheten”. Omdömet gäller Kärnpunkten och återfinns i Årsberättelse över året 1984. Vad hade hänt? När tiden för kontraktet mellan Helsingborgs kommun och Fastighetsstiftelsen angående Fritidsgården Kärnpunkten närmade sig sitt slut vägrade kommunen att förnya kontraktet. Församlingen stod inför hotet av konkurs. Fritidsgården var byggd enligt kommunens anvisningar och önskemål. Femmiljonersbygget vilade på förutsättningen att kommunen var en säker hyresgäst. Församlingen saknade medel att själv betala räntor och driftskostnader. Under ett par års tid levde församlingen under hotet av konkurs. Man lyckades hyra ut delar av fritidsgården till Montessoriförskolan, villan till en öppen förskola. Mycket arbete lades ned på att hyra ut lokalerna till tillfälliga hyresgäster. Samtidigt gjordes återkommande insamlingar. Medlemmar avstod sina ränteinkomster genom att placera sparmedel i ”Pundet”. Slutligen vid mitten av 90- talet ersatte kommunen församlingen för hyresbortfall för Sporthallen. Krisen var därmed över. Mycken tid och kraft gick åt under denna kris. Samtidigt fick församlingen erfara att Gud är trofast. Resurserna för Öppen gemenskapkvällarna krympte och det rika utbudet under tidigare år var ett minne blott. Under denna prövotid växte församlingen genom dem som lät sig döpas och genom många inflyttningar. Vid Åke H:s sista årsmöte var medlemsantalet 203. I juni 1977 hade församlingen 109 medlemmar. Åke H. Nilsson efterträddes av Lennarth Nilsson, från april 1987 som vakanspastor och från oktober som ordinarie pastor. Han kom närmast från Klippan och var provinspastor i Skånemissionen (ÖM) på halvtid. Samtidigt arbetade han halvtid på Klippans pappersbruk, ett medvetet val för att leva i daglig kontakt med människor i deras vardag på ortens största arbetsplats. Lennart Nilsson var känd som ”cartoonist” under signaturen Helge From framför allt inom samfundspressen. Två år senare, 1989, anställdes Robert Södertun, då präst i Gustav Adolfs församling, som pastor i vår församling. Församlingens medlemsantal på 245 var ett skäl till denna dubblering av pastorstjänsten. Redan från mitten av 80-talet hade församlingen tagit in nya medlemmar som inte var vuxendöpta. 1987 antogs en ny församlingsordning där vuxendopet inte längre var ett krav för medlemsskap. Den förnyelsevåg som alltsedan början av 70-talet hade berört svensk kristenhet gjorde att människor från kyrkor med olika dopsyn möttes i en djup, andlig gemenskap. När kristna drogs till vår församling därför att de upplevde en rik gemenskap i Anden kunde man inte vägra dem församlingsgemenskap av det skälet att de inte var döpta som vuxna. I Gustav Adolfs församling fanns sedan några år en ungdoms kör ”GA Gospel”. Många av körens medlemmar sökte sig till våra gudstjänster. En efter en sökte de och fick medlemsskap i församlingen. Denna grupp av unga människor, begåvade sångare och musiker, väl tränade i evangelisation innebar en stark vitalisering av församlingen. Slottshagskyrkan blev under 80- och 90-talen den församling i Helsingborg som framför andra attraherade nyinflyttade och sökare. Några exempel: 1987 intogs 11 inflyttade. 1988:19, 1989:17, 1991:17. Dessa kom från skilda samfund: HF, Katolska kyrkan. Missionsförbundet, Pingströrelsen, Svenska kyrkan, ÖM. Det blev en härlig mångfald i uttrycken för tillbedjan i församlingen: lovsång med lyfta händer, korstecken, applåder, allt fick plats i en vann gemenskap. Det är mot denna bakgrund man skall se beslutet att kalla prästen i svenska kyrkan, Robert Södertun, till pastor i Helsingborgs baptistförsamling. Något liknande hade inte hänt sedan Anders Wiberg 1852 lämnade sin tjänst i Svenska kyrkan för att så småningom ansluta sig till Baptistsamfundet. Själv motiverade Robert Södertun sitt beslut bl.a så här: ”För fem år sedan fick jag en kallelse från Gud. Jag ställdes inför frågan: Var finns mina bröder, de som delar min vision om vad Gud vill göra i Helsingborg? Svaret var: I Slottshagskyrkan och bland medlemmar i GA Gospel. Jag känner gemenskap med kristna ur olika läger. Mycket av den förnyelse, t.ex. den karismatiska väckelse vi fått uppleva de senaste årtiondena har funnit väg i vitt skilda samfund. Att jag nu byter predikstol är ett uttryck för kristen enhet, inte ett exempel på splittring” I församlingsordningen uttalades, att församlingen praktiserar det baptistiska dopet. Robert har också fått döpa många till Kristus. När biskopen i Lund fick veta, att Robert förrättar ”omdop” uppmanades han att avsäga sig prästämbetet i Svenska kyrkan. Detta har Robert gjort. I Svenska baptistsamfundets årskonferens 1996 avskildes han som pastor i samfundet. Församlingen fortsatte under denna tid att växa, dels genom dop (1988 döptes 19 personer) dels genom inflyttning. År 1988 var nettoökningen 28. Församlingens hittills högsta medlemsantal: 266, uppnåddes 1993. Många nya verksamheter växte fram: I ”Upptäck kristen tro!” har många funnit vägen till församlingen. Vittnesbördet har fått en renässans i söndagskvällssamlingar under rubriken ”Min väg till tro”, där ibland sånggrupper utan anknytning till någon kyrka medverkat. Bön- och lovsångskvällar mestadels söndagskväll, har anordnats, ibland i Taize- anda. Formen för nattvardsfirandet ändrades så att man går fram till estraden och tar emot gåvorna. Att se hela kyrkgången fylld av människor, ofta lovsjungande och bedjande, som går fram för att ta emot nattvarden är en syn som griper starkt. För många har dessa stunder blivit tillfället för överlåtelse. Ungdomsarbetet blomstrar. 1991 har tonårsgruppen 68 inskrivna. Glasscafeet ”Cafe Bolero” i Kärnpunkten blir en ny mer tonårsinriktad, variant av Öppen gemenskap. Lussevaka på Kärnpunkten eller Hamntorget samlar många hundra ungdomar, som är ute i Lucianatten. Polisen får en lugnare Lucianatt och evangeliet en ny plattform. Bullgerillan på Kullagatan fredagsnätter från klockan 23 bjuder nattvandrare på kaffe, bullar och samtal om livets viktigaste frågor. Ungdomskören Gospelkören engageras inte enbart i kyrkan utan även när det händer något på stan, t.ex. Midvinterljus i februari och Helsingborgsfestivalen i maj. Under sommaren har kören deltagit i Stockholms Gospelfestival. Söndagsskolan har ett 50-tal barn. Ibland har samlingen formen av barngudstjänst. Weekendläger återkommer varje säsong. Närradion sänder Adventskalendern, som följs av 26 grupper, sammanlagt över 600 barn Barnens bidrag till tävlingen ”Bästa julkrubba” ställs ut på Stadsbiblioteket. Vid Slottshagskyrkans egen Julkrubba får många hundra Helsingborgsbarn höra julens evangelium. Församlingen deltar i socialt arbete. I början på 90-talet går flera hjälpsändningar till Rumänien. 1993 inte mindre än sju ton, bl.a. utrustningen för en tandläkarmottagning. Tommy Westeriund ser till att sändningarna innehåller endast sådant som svarar mot behoven. Gert Gustavsson, en gång FN- soldat i Kongo, gör upprepade resor till USA, där han verkar bland Vietnamveteraner, Genom Ria och Cafe Kefas på Knutpunkten kunde församlingen nå alkoholens offer och ungdomar i riskzonen. 1992 nådde församlingen en uppgörelse med Helsingborgs kommun, som betalade 2,1 milj kronor som ersättning för bortfallet av hyror för Sporthallen. Detta gav församlingen en ekonomisk grundtrygghet. Åren av oro för finansieringen av församlingens fastigheter var förbi. Jubileumsåret 1997 har församlingen 256 medlemmar. En viss tillbakagång har skett sedan rekordåret 1993 (266). Tiden kännetecknas av ett andligt sökande, som tar sig många uttryck: nyandlighet, New Age, ockultism och ny hedendom. Man talar om en efterkristen era i Västerlandet. För församlingen gäller kallelsen därför nu mera än någonsin att göra Kristus känd och att vinna människor för Hans rike. Slottshagskyrkan på Wikipedia Årtal i Equmeniakyrkans historia


Lördagsmorgon. | attlevamedibm lördag, 17 augusti, 2019, 7:48 fm Jag kunde inte skriva nånting igårkväll. Jag hade så fruktansvärt ont i min mage. Inte på det ”vanliga” viset utan nånting helt annat. Jag har svårt att beskriva det nu eftersom det gått över men det gjorde väldigt väldigt ont. Jag la mig på sidan och kröp ihop,var på väg att somna då plötsligt en spya var på väg upp! Den kom till bakre delen av munnen men där fick jag stopp på den och den vände... Jag blev jätterädd. För är det nånting jag fasar för så är det att kräkas. Vad händer i min hals om jag måste kräkas? Om det tar stopp mitt i halsen när en spya är på väg upp...? Jag kräktes ju några gånger i vintras när jag var sjuk och hostade så mycket slem. Det var riktigt otäckt. Hursomhelst,jag stoppade det som var på väg upp. Det var nog en blandning av sondmat,rödvin och en riktigt god sås som jag lagade till Lars igårkväll. Jag funderar på ifall det var såsen,och kanske vinet,som fick min mage att kollapsa igårkväll. Den är ju inte van vid sånt... Inte i kombination åtminstone. Jag har ju druckit lite rödvin i veckan. Jag känner mig nästan lite ”skyldig” liksom. Men jag drack ur en flaska på tre kvällar,tisdag,onsdag och torsdag. Fast det är inte riktigt sant,jag hade ställt undan det sista glaset som jag inte orkade dricka upp i torsdagskväll. Men man ”får” ju inte dricka mitt i veckan. Man måste ju hålla sig till fredagar och lördagar. Men nu gjorde jag det. Och faktum är att jag mått rätt väl av 1-2 glas vin under en kväll. Jag har lyssnat på min husgud Robbie Williams,smuttat på mitt vin och målat lite. Härligt. Men så igår la jag till den där goda såsen... Jag var hungrig när jag lagade mat och smakade av såsen under tiden jag kryddade upp den. Den blev god. Väldigt god. Så jag fortsatte att ”smaka”. Men det blev nästan att ”äta” hihi☺ oooops! Och kanske var det därför min mage kollapsade..? Jag fick gå och lägga mig och låg här och kved och vred på mig. Till slut måste jag somnat. Men vaknade med spyan i munnen... Jag lyckades stoppa den. Men smaken i munnen var inget trevligt... Jag drack lite vatten efter en stund och på nåt vis lyckades jag väl att somna om. Trots den obehagliga smaken i munnen och ont i magen. Och jag har sovit hela natten!! Inte vaknat en enda gång! Jag vaknade vid sju. Och gårdagens magont var borta. Jag minns knappt HUR det kändes. Bara att jag hade vidrigt ont. Idag ska jag inte smaka på nånting!! Jag ska dricka vatten och ikväll ska jag dricka upp resten av vinet i flaskan. (om jag orkar allt...) Jag köpte två flaskor rödvin i hundrakronorsklassen. Ett franskt kraftigt vin precis i min smak. Jag valde det med omsorg,jag läste om smaken på de små lapparna som sitter på hyllorna. Detta var ”kryddigt och smakrikt”. Yes! Precis vad jag ville ha! Men det som avgjorde var korken! När jag är ensam vill jag ju kunna öppna själv. Det gäller allt jag köper,jag kollar om jag tror att jag kan få upp det själv. På detta vinet var det skruvkork!👍🏼 Så himla bra! Det är ju lättare att få upp med en hand än om jag behöver ta till korköppnare. Jag har ju ingen kraft att hålla emot med. Så jag får ju låsa fast flaskan i armvecket. Och jag har ju ingen styrka i armen heller för den delen så det hjälper föga... Jag vred och jag kämpade. Jag tog en trasa och försökte få grepp... Men flaskan följde ju bara med runt när jag vred... Jag orkade inte hålla emot! Men fick en snilleblixt!⚡ Jag gick till verktygslådan och hittade vad jag sökte! Jag vet inte vad verktyget heter men jag anade att jag kunde få hjälp utav det. Det var lite trixigt. Jag fick ställa flaskan i diskhon och försöka hålla emot så gott jag kunde... Efter en del möda och stort besvär så lyckades jag!! Flaskan var öppen! Jag var ju bara tvungen att fota hur jag burit mig åt😉 Det är så sant som de säger; alla sätt är bra utom de dåliga!


Servicesedelguide Vasa - Vaasan Senioripalvelu Oy Ifyllande av och råd om stödansökningar Vad är en servicesedel? Servicesedlar används i Vasa för kunder som är i behov av tillfällig (högst 3 veckor) eller regelbunden hemvård och för vårdare som omfattas av stödet för närståendevård. Tack vare servicesedeln kan kunden själv välja den serviceproducent som passar honom eller henne bäst bland företag som producerar privata servicesedeltjänster. Broschyr om serviceproducenter: https://www.smartum.fi/fi/palvelusetelit/kayttokohdehaku Broschyren kan också skrivas ut jämte pris- och kontaktuppgifter. Användningen av servicesedlar regleras av lagen om servicesedlar inom social- och hälsovården (569/2009) samt lagen om klientavgifter inom social- och hälsovården (1311/2003). Kommunen och regionförvaltningsverket övervakar verksamhetens kvalitet i företag som producerar servicesedeltjänster. Hemvård som ordnas med hjälp av servicesedel förutsätter att kommunens/stadens hemservicehandledare har bedömt kundens servicebehov, utarbetat en service- och vårdplan samt fastställt servicens innehåll och omfattning tillsammans med kunden och vid behov de anhöriga. I beslutet om servicesedel förbinder sig staden/kommunen att betala hemvårdskostnaderna upp till summan enligt servicesedel. Det högsta värdet av en servicesedel för hemservice och hemsjukvård i Vasa är 27,00 euro/timme från den 1 januari 2014. Det lägsta värdet av en servicesedel är 7,00 euro/timme. Kvällstid (efter kl. 18.00) och under veckoslut är sedelns högsta värde 32,00 euro/timme. Kunden står själv för eventuella kostnader som överstiger timpriset (självriskandel). Värdet av servicesedeln för regelbunden hemvård påverkas av kundens bruttoinkomster och antalet personer i hushållet samt antalet servicetimmar enligt service- och vårdplanen. Exempel: serviceproducentens timpris är 35,50 euro. Kunden har beviljats en servicesedel vars värde är 20 euro/timme. Servicebehovet har fastställts till 3 timmar i veckan, dvs. 12 timmar i månaden. Den självriskandel som kunden betalar är 15,50 euro x 12 timmar = 186 euro i månaden. Servicesedel för närståendevård En anhörigvårdare kan använda servicesedeln för att skaffa ändamålsenlig service för den vårdbehövande under tiden för anhörigvårdarens lagstadgade ledighet (Lagen om stöd för närståendevård 937/2005, 4 §). Servicesedel kan sökas av en anhörigvårdare som har ett uppdragsavtal med kommunen. Värdet av servicesedeln för närståendevård är 120 euro och den motsvarar ett dygn lagstadgad ledighet. Ansökan om servicesedel Ansökan om att bli kund hos hemvården görs via hemvården i det egna bostadsområdet/den egna kommunen, genom att man bokar tid hos hemservicehandledaren eller handledaren för närståendevård. Handledaren beslutar om beviljande av servicesedel inom ramen för serviceplanen och de tillbudsstående anslagen. Kunden beslutar själv om han eller hon vill använda servicesedel för att ordna servicen eller få servicen på något annat sätt. Kunden får ett skriftligt beslut om beviljande av servicesedel. Beslutet åtföljs av en förteckning över serviceproducenter som kommunen/staden har godkänt. Sedan kunden valt en lämplig serviceproducent ingår kunden eller kundens anhöriga ett avtal om servicens innehåll med serviceproducenten. De som producerar servicesedeltjänster använder en godkänd avtalsblankett. Serviceproducenten gör ett avgiftsfritt kartläggnings- och avtalsbesök, i samband med vilket kunden överlämnar stadens beslut om servicesedel till serviceproducenten. Mot servicesedeln fakturerar serviceproducenten staden/kommunen en summa som motsvarar sedelns värde. De kostnader som överstiger servicesedelns värde (självriskandel) fakturerar serviceproducenten kunden i enlighet med avtalet mellan serviceproducenten och kunden. Närståendevårdaren kan använda hela servicesedeln eller bara en del av den åt gången eller kombinera servicesedlarna till en längre ledighet. Om kunden vill kan han eller hon köpa mera tjänster av serviceproducenten som kunden betalar själv, eftersom servicesedeln inte täcker dem. Det är möjligt att ansöka om hushållsavdrag för dessa tjänster. Ställningen för den som använder servicesedel Kunden berörs av rättigheterna enligt klientlagen och patientlagen. Om kunden är missnöjd med en tjänst som skaffas med servicesedel, kan han eller hon framställa en anmärkning till staden/kommunen och serviceproducenten. Kunden kan också byta serviceproducent. Kunden kan också ta kontakt med social- eller patientombudsmannen om missförhållanden i anslutning till servicen och/eller klaga hos tillsynsmyndigheterna, till exempel regionförvaltningsverket (RFV). Avtalsförhållandet mellan kunden och serviceproducenten berörs av konsument- och avtalsrättsliga bestämmelser och principer.


Allkort (MasterCard) - Handelsbanken - Recension - Recension, MasterCard Allkort från Handelsbanken Recensioner Laddar fler alternativ...\tShopping Laddar fler alternativ...\tCommunity Laddar fler alternativ...\tHem > Privatekonomi > Bank- & Kreditkort > Bank- & Kreditkort MasterCard > Allkort (MasterCard) - Handelsbanken > Recensioner Sammanvägt betyg (1): Alla recensioner om Allkort (MasterCard) - Handelsbanken Bonusen, reseförsäkring, inlåningsränta Inga som jag märkt hitentills Rekommenderas: Ja andylikescandy Den här recensionen har betygsatts av 2 Ciao medlemmar och har fått det sammanvägda betyget väldigt användbar Har använt detta kort i snart ett halvår och kan inte säga annat än att jag är mycket nöjd. Tidigare hade jag ett vanligt bankkonto med någon enstaka procents inlåningsränta och utan några som helst förmåner, men med allkortet har jag fått en rad förmåner. Allkortet kan även användas som kreditkort, men eftersom jag inte aktiverat denna funktion kommer jag inte nämna något närmare om det.En bra fördel med allkortet är att man för varje 20000:e krona man konsumerar med kortet får en summa placerat i fonder, något som är helt unikt för detta kort. Det är detta som kallas för Allkortets bonus. När man tankar, går på bio osv så får man rabatt på allt man köper. Vid tankning på OKQ8 t.ex. får man 17 öre i rabatt/liter och på Preem 25 öre/liter. Denna summa läggs till på kortet per automatik efter tankning.Ännu en fördel är att man får en gratis reseförsäkring som kan användas vid olycksfall utomlands. Man får då ett kort från försäkringsbolaget Zürich utan extra kostnad. Kan vara bra om försäkringskassan eller hemförsäkringsbolag av någon anledning inte vill stå för sjukvårdskostnader utomlands t.ex. Det som trots allt gör detta kort bra, är inlåningsräntan på 2.75% som räknas ut dagligen, vilket är betydligt högre ränta än vad man får med ett vanligt bankkonto.Detta kort har massor av förmåner, vilket gör det betyligt bättre än vanliga bankkort jag känner till. Jag rekommenderar därför alla kunder till Handelsbanken att köpa detta kort. Skriv din egen recension Hej, jag slår ett slag för VISA ! Tycker det fungerar bättre! Hej André bra recension, hade Allkort Visa förut, fast jag använde det inte så mycket. Bra recension, bäst vet jag inte men bra, lättläst med mellanrum, lite kortatre rader hade varit att fördedra. Den här recensionen av Allkort (MasterCard) - Handelsbanken har fått betyget:


CC.EGo.Switch RIS - E-Förvaltningsstödjande tjänster 2010 CC.EGo.Switch är en back-end-tjänst som kortfattat kan beskrivas som en informationsväxel att använda som för att koppla samman kontakt- och verksamhetsstödjande tjänster till en väl fungerande helhet. CC.EGo.Switch hanterar självfallet regelstyrda körningar, transaktioner, kvittenser et c. men till skillnad från en s.k. bus kan CC.EGo.Switch även hantera konstruktion och sammanställande av de informationsobjekt som ska hanteras. Sammantaget möjliggör detta implementation av verksamhetsspecifika e-tjänstelösningar. CC.EGo.Switch hjälper helt enkelt till att binda ihop olika IT-stöd till de sammansatta tjänster som önskas. CC.EGo.Switch RIS är en back-end-tjänst som kortfattat kan beskrivas som en informationsväxel att använda som för att koppla samman kontakt- och verksamhetsstödjande tjänster till en väl fungerande helhet. CC.EGo.Switch RIS hanterar självfallet regelstyrda körningar, transaktioner, kvittenser etc. men till skillnad från en s.k. bus kan CC.EGo.Switch RIS även hantera konstruktion och sammanställande av de informationsobjekt som ska hanteras. Sammantaget möjliggör detta implementation av verksamhetsspecifika e-tjänstelösningar. CC.EGo.Switch RIS hjälper helt enkelt till att binda ihop olika IT-stöd till de sammansatta tjänster som önskas. CC.EGo.Switch RIS är baserad på ett koncept och ramverk för mallbaserad modelldriven e-tjänsteutveckling. Med dokumenterade anpassningsvägar och relevanta verktyg för att kunna utgå ifrån en färdig tjänst utan att göra avkall på att kunna anpassa den till en verksamhetsspecifik e-tjänstelösning. CC.EGo.Switch RIS hanterar komplexa informationsstrukturer och regelverkbaserat insamlande av information och nya eller ändrade verksamhetsspecifika informationsobjekt som ska kunna hanteras modelleras enkelt med hjälp av gratisverktyget RISE Editor medan modeller för definition av överföringsfunktioner enkelt och strukturerat kan skapas med hjälp av Marshal. Till CC.EGo.Switch RIS finns även en administrativ klient. Den gör att CC.EGo.Switch RIS kan användas även om organisationen inte har något naturligt mottagarsystem för inskickad information. Klienten kan anpassas för att tillåta registrering eller vidarebefordring av information på det sätt som verksamheten. Utöver att den inskickade informationen sparas i CC.EGo.Switch-databasen kan överföringsfunktioner användas som innebär t.ex. att en ansökan och dess bilagor diarieförs automatiskt som en ny inkommen handling i kundens diariesystem. Registreringar sker i så fall typiskt i ett för detta automatiskt skapat ärende och med namngivningar och klassificeringar enligt regelverk. Alternativt kan ansökan hanteras i det administrativa klientprogrammet som hör till CC.EGo.Switch RIS. Sammantaget innebär CC.EGo.Switch RIS att verksamheter på ett effektivt och användarvänligt sätt kan erbjuda e-tjänster till medborgare och företag i en sammanhållen arkitektur med fullständig kontroll över det data verksamheten behöver för såväl handläggning som t.ex. statistikuttag. CC.EGo.Switch RIS är framtaget för att kunna använda av kunder valda certifikat-, autentiseringslösningar, kopplingar mot användarkataloger etc. men har även t.ex. särskilt framtagen katalogfunktion för att kunna fungera fristående. CC.EGo.Switch RIS bygger på en flerskiktsarkitektur av s.k. SOA-typ vilket ger full frihet i valet av lämpliga säkerhetsnivåer genom t.ex. användning av brandvägg mellan olika applikationsservrar och genom kontrollerat tillgängliggörande av t.ex. s.k. web services för olika applikationers åtkomst till relevant data utan behov av direktexponering av databasen. CC.EGo.Switch RIS kan med dess egen databas användas fristående likväl som integrerat med t.ex. andra verksamhetssystem och infrastrukturella system, såsom användarkataloger. Att använda CC.EGo.Switch RIS för verksamhetens e-tjänster möjliggör fullständiga och dokumenterade gränssnitt för t.ex. import, export och integration. CC.EGo.Switch RIS kan naturligtvis integreras med varje annat integrerbart system. För att underlätta finns färdiga integrationskomponenter för några vanligt förekommande system; såsom W3D3 och Sharepoint. CC.EGo.Switch hjälper er att binda ihop era IT-stöd till de tjänster ni vill erbjuda. RIS-001 Rad 1 CC.EGo.Switch RIS 75 000 Grundmodul per månad RIS-001 Rad 2 CC.EGo.Switch RIS 15 000 Implementerad RISE‐modell för kundspecifikt infomationsobjekt per månad RIS-001 Rad 3 CC.EGo.Switch RIS 7 500 Implementerad Marshal‐modell för kundspecifik överföringsfunktion per månad


Kramen som splittrar socialdemokraterna | Aftonbladet Kramen som splittrar socialdemokraterna Hård intern kritik efter debattutspel om euron Foto: SVEN-ERIK SJÖBERG/PRESSENS BILF Kramen mellan Ericssons koncernchef Carl-Henric Svanberg och utrikesminister Anna Lindh får svidande kritik från socialdemokratiskt håll. NYHETER 27 augusti 2003 17:11 Den socialdemokratiska utrikesministern och Ericssons koncernchef skrev en gemensam debattartikel inför EMU-valet. Senare föll de varandra i armarna inför tv-kamerorna. Nu kommer den svidande kritiken: – Det saknar motstycke i partiets historia, säger Sören Wibe, ordförande för socialdemokrater mot EMU. Tillsammans med Ericssons koncernchef Carl-Henric Svanberg skrev utrikesminister Anna Lindh en debattartikel i tisdagens Dagens Nyheter. Budskapet: storföretagen kommer att lämna landet vid ett svenskt nej till euron av rationella skäl. I artikeln skriver ministern och direktören så här: ”Redan i dag lever 300 miljoner människor i Europa med en gemensam valuta och fler väntar på att få vara med. I detta nya Europa innebär ett nej till EMU den 14 september att Sverige då får både en svagare politisk röst och en mycket marginell valuta i det landskap som nu växer fram. Det är ofrånkomligt att svenska och utländska företag då i varje läge skulle överväga att förlägga produktionen utanför Sverige - ett rationellt beteende i den situationen. Det kommer inte att hända över en natt men den långsiktiga utvecklingen, vid ett nej till euron, är ofrånkomlig. ” – Vi har ju sett såna här utspel från näringslivet tidigare. Just det här med hot om flytt hör ju till det vanligare, säger Sören Wibe. – Det anmärkningsvärda är väl för det första att en socialdemokratisk utrikesminister gör detta och därigenom legitimerar de här hoten. – För det andra: om det nu blir ett nej - ska då Anna Lindh försvara den utflytt som näringslivet hotar med? En annan kritiker är Handels Stefan Carlén, som kallat utspelet ”ett lågvattenmärke”. Andra ledande socialdemokrater ställer sig emellertid bakom artikeln. Biträdande finansminister Gunnar Lund, med ansvar för just EMU-frågor, säger i en kommentar till aftonbladet.se att Anna Lindhs artikel var bra och viktig, men att han för övrigt inte recenserar kollegors debattartiklar. Men även från näringslivet kommer kritik mot Ericssonchefens och utrikesministerns argumentation om att storföretagen kommer att flytta från Sverige vid ett nej till euron. – Det de skriver stämmer inte alls med mina erfarenheter av investeringsbeslut. Man gör investeringsanalys baserad på produktivitet och en rad andra faktorer, men det här har jag aldrig hört talas om. Det bästa beviset på detta är väl att Ford och General Motors har investerat i svensk bilindustri under den här perioden då vi haft en flytande krona, säger Electrolux styrelseordförande Rune Andersson, uttalad euromotståndare. – Så det de skriver stämmer inte alls med verkligheten, det är missvisande argument. Men annars är stödet för euron mycket starkt i det svenska näringslivet. 92 procent av vd:arna i börsföretagen säger ja till euron, enligt en undersöknings som publiceras i det senaste numret av Affärsvärlden. 27 augusti 2003 17:11


"Challenge" - Arnesen utmanar: Skrällarna har urholkat damturneringen i Paris Skrällarna har urholkat damturneringen i Paris Williams har tappat ett set på sju möten med kvartsfinalmotståndaren Dags för kvartsfinaler i Franska På herrsidan hittar vi alla de gamla bekanta namnen medan doldisar tagit sig fram i damturneringen. Det är på ett sätt kul med alla dessa skrällar. Men det får inte bli för många. Missförstå inte. Skrällar är en del av tjusningen med idrott. Men när stjärnorna faller bort som på löpande band riskerar en turnering att urholkas. I värsta fall slutar det med en intetsägande final som inte ens på förhand väcker något större intresse. Någon som bänkar sig framför tv:n om Garbine Muguruza-Alison van Uytvanck gör upp om titeln på Roland Garros centercourt? Skrällen framför andra i Paris är just 21-åriga van Uytvanck som är rankad 93 och som bara en gång tidigare överlevt andra omgången i en Grand Slam-turnering. Nu har hon på bästa sätt tagit tillvara på den öppning som uppstod på hennes halva tack vare/på grund av att världssexan Eugenie Bouchards form i år inte ens är i närheten av tiobästalistan. Världsettan Serena Williams och sjuan Ana Ivanovic är enda topptiospelare som nått kvartsfinal. Williams har vänt setunderläge i sina tre senaste matcher, bland annat i dagens åttondelsfinal mot Sloane Stephens. Vid 1-6, 4-5 och 0-15 såg Williams dröm om en 20:e Grand Slam-titel gå upp i rök för den här gången. Nu är det svårt att se hur amerikanskan ska kunna gå miste om titeln. Visserligen spelar hon inte sin bästa tennis men kvarvarande motstånd kräver inte heller det, möjligen då med undantag för i en final mot Ivanovic. Närmast möter William italienskan Sara Errani som med sin svaga andraserve blir ett lätt byte för världsettan. Snittrankningen för de åtta kvartsfinalisterna i damturneringen är 24.5. Motsvarande siffra för de åtta kvartsfinalisterna på herrsidan är 6.2. 15-rankade hemmafavoriten Jo Wilfried Tsonga är ende kvartsfinalist utanför topp-10 och vi har att se fram emot några fantastiska matcher under tisdagen och onsdagen. Kompismötet mellan schweizarna Roger Federer (rankad 2) och Stanislas Wawrinka (9) samt Tsonga (15) -Kei Nishikori (5) på tisdagen. Onsdag: Andy Murray (3)-David Ferrer (8) vilket har alla förutsättningar att bli en välspelad och lång rysare. Ändå är det inte huvudnumret. Överlägsne världsettan Novak Djokovic mot niofaldige Paris-segraren Rafael Nadal (7) går utanpå alla andra kvartsfinaler i årets upplaga och ja, kanske är det tidernas största Grand Slam-kvartsfinal. Damernas kvartar höjer inte direkt pulsen: Serena Williams-Sara Errani (17), Timea Bacsinszky (23)-Alison van Uytvanck (93), Ana Ivanovic (7)-Elina Svitolina (21), Garbine Muguruza (20)-Lucie Safarova (13).


Bara inom några få minuter efter att ha träffat dig för första gången, har folk redan skapat en åsikt om dig. Denna åsikt kommer att bli avgörande i beslutsprocessen oavsett vad det gäller – om du kommer att bli anställd, om de kommer att dejta dig, eller om de kommer att glömma dig. Du vill givetvis inte vara den som folk helst glömmer, eller hur? BeNaughty.se har 5 viktiga tips på hur du kan se till att folk kommer ihåg ditt namn och vill dejta bara dig. 1. Gå dit med ett mål i sikte Oavsett om du vill få dem i säng, vara deras nästa partner eller kamma hem det där jobbet, vill du närma dig situationen med ett mål i sikte. Till exempel, säg du har pratat med någon en hel del online och ni har äntligen bestämt er för att träffas, men du vet att du gillar denna person och vill träffa honom/henne fler gånger. Du är alltså på väg till dejten med avsikten att få dem på fall och blända dem så pass att de kan inte motstå en andra dejt. Ja, vi vet – läsa på för en dejt? Ja! Om du är superinställd på att imponera någon du tänker träffa kan det vara bra med att läsa på lite. Till exempel, kanske när ni pratade online upptäckte du att din dejt är intresserad av antika Grekland och grekisk mytologi. Du kan läsa på lite om de grekiska myterna, gudarna och gudinnorna. När samtalet ebbar ut, kan du glänsa lite med dina nya kunskaper, imponera på dem och få samtalet igång igen. Strunt i att få två flugor i en smäll, du är en multitasker på ett uppdrag! 3. Klä dig för att imponera Vi är visuella varelser och det går inte att förneka att vi dras till saker (och människor... så klart) som ser bra ut. Så om du verkligen vill imponera på denna person, se till att du har på dig någonting som ropar “Lägg märke till mig och åtrå mig!” utan att vara för tydlig med det. Tanken är att klä dig i någonting som får dig att se bra ut och någonting du själv trivs i. Denna självkänsla kommer definitivt att skina igenom under dejtens gång. 4. Prata inte för mycket Okej, vi fattar. Att gå på en första dejt (eller någonting annat där det är viktigt att göra ett gott intryck), kommer du att vara rätt nervös och ibland kan du bara inte hjälpa det som strömmar ut ur munnen på dig. Ibland ger du för mycket info, ibland kan du pladdra på om vad som helst, och ibland låter du inte den andra personen få en syl i vädret. Oavsett vilket – sluta genast. I alla situationer där du tror att du pratar för mycket, fråga dem någonting och låt dem prata ett tag. Det innebär alltså inte att du ska sluta lyssna. Det innebär att du ska höra noga på vad de säger och lägga till en liten kommentar här och där för att underhålla samtalet; bara se till att det är inte du som dominerar samtalet. 5. Använd deras namn Det finns inget värre än att gå på dejt och glömma personens namn. Det är ett av de snabbaste sätten att se till att det blir ingen andra dejt. Du vill göra en medveten ansträngning och 1) lära dig vad de heter och 2) tilltala dem vid namn. Till exempel, om ni har trevlig, tala om det för dem “Vad kul att vi kunde ses Jan”, eller någonting i den stilen. Det kan verka obetydligt men det kan faktiskt ha en positivt inverkan och skapa ett bra första intryck. 6 sätt att bli bättre på att hävda dig & få det du vill ha Vad män älskar hos kvinnor mer än någonting annat 7 jätteviktiga tips för online dejting 7 saker som män älskar med kvinnor förutom deras utseende 10 saker singeltjejer vet om Alla Hjärtans Dag


Alexander Anderberg lämnar Södertälje - Hockeysverige – Mer av sporten du älskar Alexander Anderberg lämnar Södertälje 2 maj, 18:06, 2022 Södertäljes Alexander Anderberg har tidigare rapporterats vara överens om en förlängning. Nu meddelar klubben att backen lämnar efter endast en säsong. Det var Länstidningen som bara för knappt två veckor sedan rapporterade att Södertälje hade gjort klart med en förlängning för Alexander Anderberg. Men nu meddelar klubben att backen som satt på ett utgående kontrakt inte skriver på något nytt, utan lämnar istället SSK. Arbetet med Södertäljes trupp inför nästa säsong är i full gång. Under förra veckan meddelade man att forwarden Emil Aronsson lämnar. Nu kommer beskedet om Anderbergs flytt samtidigt som klubben tackar av Lucas Nordsäter, som redan bekräftats vara klar för Frölunda. ”SSK vill rikta ett stort TACK till Lucas Nordsäter och Alexander Anderberg för deras insatser i SSK-tröjan och önskar båda två stort lycka till med kommande utmaningar”, skriver klubben på sin hemsida. Anderberg kom till Södertälje inför den gångna säsongen, då efter ett år i Västervik. I SSK blev det totalt 13 poäng på 48 matcher för 25-åringen som nu återigen får leta efter en ny klubbadress.


Arbitrage betting framställs samtidigt som den heliga gralen av sportvadhållning och som ett krävande, stenhårt ekonomiskt verktyg. Sanningen är dock mycket mer intressant. Grundprincipen i arbitrage Arbitragesatsning är när man utnyttjar prisskillnader mellan motstående resultat på samma händelse, för att kunna landa en garanterad vinst. Vanligtvis är vinstmarginalmål när du placerar dessa satsningar ca 2-3 %, så spelarna kommer att behöva stora potter för att landa stora vinster. En arbitragesatsning kallas generellt sett för en ARB. Arbitrage skiljer sig från hedging i det att satsningar endast görs när du kommer att tjäna pengar oavsett vad resultatet är, medan hedging oftare används för att minimera eller skydda mot eventuella förluster. En metod för arbitragesatsning är att titta på oddsen för händelserna i hopp om att upptäcka skillnader mellan vadhållningsombuds priser, eller hitta användbara specialerbjudanden för att utlösa pengarna tillbaka. Den svåraste delen av arbitrage är att identifiera potentiella möjligheter. Generellt sett letar denna spelstrategi efter de spel där systemen gynnar underbetalda underdogs, eller tydliga obalanser som genast skulle avskrivas. Tätpackade spel är arbitagespelarnas (arbernas) livsnerv. I vadhållning på fotboll var Champions League -matchen mellan Real Madrid och Bayern München i april 2014 ett bra exempel. Betfair Sports hade innan matchen oddset 6/4 på Real, 19/10 på Bayern och 13/5 på oavgjort. Arbers skulle leta efter de högsta oddsen på varje resultat hos varje vadhållningsombud för att placera satsningar som de inte kan förlora på. Alternativt kan spelarna hos Betfairs oddsbörs välja att backa upp eller lägga händelser på vissa priser och vänta för att se om deras odds matchas. Vadhållning på fotboll är svårt för den här typen av strategi, eftersom det finns tre resultat och vadhållningsvolymerna är höga. En mer bördig grogrund är livespel på snooker. Till exempel såg Neil Robertsons match mot underdogen Li Yan i China Open Qualifying 2014 flera chanser för framgångsrika arbs i ramvadhållningen, eftersom ingen av spelarna ofta gör matchvinnande genombrott. Så att backa varje spelare att vinna ramen när de inte var vid bordet gav tillräckligt höga odds för att garantera vinst. Nyckeln i arbitagebetting är att jämföra så många odds som möjligt, eller spelarmarknader med snabba prisförändringar, för att kapitalisera på skiftningarna. Vad många spelare inte inser är hur flexibelt arbitrage är. Att jämföra odds för värdeavvikelser handlar inte bara om att spekulativt jämföra priser och erbjudanden, det handlar också om att vara kreativ med marknaderna. Ett enkelt exempel från vadhållning på fotboll är att blanda matchmål och hålla nollan-marknad. Om du spelar på att hemmalaget gör mer än 0,5 mål och på att bortalaget håller nollan, båda till över jämna odds, så är du garanterad en vinst. Men antalet marknader som kan mixas och matchas för att nå den vinsten är potentiellt stor och kommer att variera från sport till sport. Det är även möjligt, men något mer riskabelt, att blanda spel från pre-match med liveodds-satsningar för att kunna spåra prisförändringar. Undersök de marknader som finns på Betfair Sports för att se vilka som representerar liknande resultat, och hur priserna kan jämföras för värde, för att kunna börja utveckla din egen arbitragestrategi.


Fast telefoni för företag - Förmånliga rabatter genom Visma - Visma Fast telefoni till förmånligare priser Visma Advantage samförhandlar inköpsavtal för ca 15 000 företag, och tack vare vår storlek kan vi erbjuda samma förmånliga rabatter på fast telefoni som i vanliga fall endast större företag får tillgång till. Som kund hos oss får du starka priser och villkor på fast telefoni från Phonera. Kontakta oss om du vill veta mer om avtalet » 10 % rabatt på fastnummer i mobilen Phonera är en del av Com Hem och erbjuder kostnadseffektiva och moderna kommunikations- och serverlösningar för företag. De finns idag verksamma i Stockholm, Göteborg, Malmö, Linköping och Oslo. Phonera erbjuder lösningar inom fast telefoni, mobiltelefoni, IP-telefoni och internetanslutningar. Som kund hos Visma får du förmånliga priser på Phoneras tjänster, bland annat: 10 % rabatt på mobil telefoni När du ska köpa in ny telefonilösning till ditt företag är det viktigt att främst se till vilken lösning ditt företag behöver och önskar, istället för att se på vilka lösningar som marknaden erbjuder. Ta reda på vilka kostnader ni har och om ni har behov av att utöka eller skära ner på telefonin. Tänk på att många operatörer är väl medvetna om olika behov och önskemål och kan därför anpassa sin lösning efter just dig.