text: För egenskapen att en persons är myndig, se myndig. En myndighet är en institution som ingår i den offentliga förvaltningen eller rättskipningen. Sverige En myndighet är i Sverige varje offentligt organ som inte är en beslutande politisk församling. Myndigheterna utgör tillsammans med de beslutande församlingarna den offentligrättsliga statliga och kommunala organisationen. De svenska myndigheterna är: Regeringen Domstolarna Förvaltningsmyndigheterna Myndighetsutövning En myndighet har i många fall inrättats för att fullgöra en eller flera uppgifter som det uteslutande ankommer på staten eller kommunen att sköta. Dessa uppgifter inbegriper ofta myndighetsutövning, det vill säga åtgärder som ytterst är uttryck för det offentligas maktbefogenheter i förhållande till de enskilda. Besluten kan gälla rättigheter, skyldigheter, förmåner eller annat jämförbart och således vara såväl gynnande som förpliktande för den enskilde. Regeringsformens myndighetsbegrepp Den svenska regeringsformen skiljer mellan två typer av offentliga organ: beslutande politiska församlingar, till exempel riksdagen, och myndigheter. Samtliga statliga och kommunala organ med undantag för de beslutande församlingarna är myndigheter. För rättskipningen finns domstolar och för den offentliga förvaltningen statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter. Privaträttsliga rättssubjekt, till exempel aktiebolag och ideella föreningar, faller utanför myndighetsbegreppet även om staten eller kommunen har ett kontrollerande inflytande exempelvis genom att äga aktierna i bolaget. Ett enskilt rättssubjekt som har anförtrotts förvaltningsuppgifter, såsom AB Svensk Bilprovning, är inte en myndighet. Regeringsformens indelning utgår från organisationsformen, inte från vilken funktion organet har. Det innebär att myndighetsbegreppet omfattar även offentliga organ som inte har myndighetsutövning som sin huvudsakliga uppgift, till exempel statliga högskolor och museer. Domstolar De svenska domstolarna är de allmänna domstolarna (tingsrätter, hovrätter och Högsta domstolen), de allmänna förvaltningsdomstolarna (förvaltningsrätter, kammarrätter och Högsta förvaltningsdomstolen) och specialdomstolarna Arbetsdomstolen och Försvarsunderrättelsedomstolen. Förvaltningsmyndigheter Förvaltningsmyndighet är i Sverige ett begrepp som omfattar alla myndigheter – såväl statliga som kommunala – utom regeringen och domstolarna. Termen används bland annat i regeringsformen. Riksdagen, kommunfullmäktige och regionfullmäktige faller utanför begreppet, eftersom dessa offentliga organ inte är myndigheter utan beslutande församlingar. Till förvaltningsmyndigheterna hör riksdagens myndigheter och centrala myndigheter under regeringen (som till exempel Försäkringskassan och Skatteverket), regionala statliga myndigheter (till exempel länsstyrelserna), lokala statliga myndigheter (till exempel övervakningsnämnderna), ambassader, konsulat och andra svenska utlandsmyndigheter samt kommunala och regionkommunala nämnder, till exempel kommunstyrelser och socialnämnder. Det kan noteras att uppdelningen av statliga förvaltningsmyndigheter i centrala, regionala och lokala myndigheter har blivit mindre relevant genom de förändringar som skett i myndighetsstrukturen under 1990- och 2000-talet. Utvecklingen har gått från lokala och regionala myndigheter till en gemensam myndighet för hela landet. Exempel på detta är Skatteverket, Kronofogdemyndigheten, Lantmäteriet, Åklagarmyndigheten och, sedan den 1 januari 2015, Polismyndigheten. Grundläggande bestämmelser om förvaltningsmyndigheternas verksamhet finns i förvaltningslagen. Central förvaltningsmyndighet Ett begrepp som tidigare var vanligt förekommande i lag- och förordningstext är "central förvaltningsmyndighet". Det finns ingen närmare definition av vad som är en central förvaltningsmyndighet. Till skillnad från begreppen myndighet och förvaltningsmyndighet går det inte att definiera "central förvaltningsmyndighet" med utgångspunkt i regeringsformens bestämmelser. Vad som skiljer centrala förvaltningsmyndigheter från övriga förvaltningsmyndigheter kan sägas vara att de har hela landet som sitt verksamhetsområde. Myndigheten kan även vara central i förhållande till regionala och lokala myndigheter. Som nämnts har uppdelningen i centrala, regionala och lokala myndigheter tappat i betydelse. Kommunala förvaltningsmyndigheter Även regionfullmäktige och kommunfullmäktige har myndigheter under sig på lokal nivå. Ofta benämns dessa myndigheter som "nämnder" eller "kontor", till skillnad från statens "verk" och "styrelser". Benämningen är dock inte helt konsekvent, utan undantag förekommer på såväl lokal som central nivå. Några exempel på vanliga kommunala myndigheter är överförmyndarnämnder, miljökontor och byggnadsnämnder. Valnämnder och socialnämnder är obligatoriska att ha i varje kommun, medan det annars är upp till respektive kommunfullmäktige att besluta vilka nämnder som ska finnas. Källor Externa länkar Det allmänna myndighetsregistret Juridiska termer Myndigheter Offentlig rätt Statsvetenskap Förvaltning Förvaltningsrätt


source: wikipedia

text: Malung-Sälens kommun är en kommun i Dalarnas län. Centralort är Malung. Fram till och med 2007 hette kommunen Malungs kommun. Sveriges sydligaste fjäll, Transtrandsfjällen, hittas i kommunens norra delar. Södra delarna av kommunen är lägre, med kraftigt kuperade myrrika förfjällsområden. Sedan 1980-talet har turismen dominerat det lokala näringslivet, i synnerhet skidturismen genom Sälenområdet. Sedan kommunen bildades har befolkningstrenden varit negativ, med undantag för ett fåtal år. I slutet på 2010-talet kunde dock en positiv utveckling ses. Efter valen på 2010-talet har kommunen haft blocköverskridande styren, en trend som fortsatte efter valet 2022. Administrativ historik Kommunens område motsvarar socknarna: Lima, Malung och Transtrand, alla i Malungs tingslag. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. Malungs municipalsamhälle inrättades 14 januari 1931 och upplöstes vid årsskiftet 1957/1958. Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området. Malungs kommun bildades vid kommunreformen 1971 av landskommunerna Lima, Malung och Transtrand. Kommunen namnändrades 2008 till Malung-Sälens kommun. Kommunen är den enda i Sverige med två ortnamn i sitt namn. Kommunen ingick från bildandet till 1974 i Malungs domsaga och kommunen ingår sedan 1974 i Mora domsaga. Geografi Kommunen är belägen i de västra delarna av landskapet Dalarna. Från nordväst till sydost rinner Västerdalälven. I söder gränsar kommunen till Filipstads kommun och i sydväst till Hagfors kommun och Torsby kommun, alla i Värmlands län. I väster gränsar kommunen till Trysils kommun i Innlandet fylke i Norge och i norr och nordost till Älvdalens kommun samt i öster till Mora kommun och Vansbro kommun, alla i Dalarnas län. Topografi och hydrografi Sveriges sydligaste fjäll, Transtrandsfjällen, hittas i kommunens norra delar. Södra delarna av kommunen är lägre, men kraftigt kuperade myrrika förfjällsområden. Omvandlade sedimentära bergarter med inslag av basalt utgör huvudsakligen berggrunden. Dess sammansättning har påverkat floran, så som vid Hemfjällets östsida och på Tandövarden. Västerdalälven och dess tillflöden, Fuluälven och Görälven, flyter genom kommunen. Längs Fuluälven och Västerdalälven följer Malungsåsen i form av rullstensåsar, åsnät och sandurområden. Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket. Naturskydd År 2022 fanns 32 naturreservat i Malung-Sälens kommun. Bland naturreservat hittas exempelvis Vasaloppsspåret som sträcker sig från de klassiska nio milen mellan Sälen och Mora. Reservatet bildades 1994 i syfte att "säkerställa framtida segrar". Ett annat exempel på naturreservat är Grå-Larsknipen som bildades 2019. Reservatet utgörs av gammal, eldhärjad skog. Där trivs arter som tretåig hackspett och den lilla orkidén knärot. Administrativ indelning Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i Lima-Transtrands församling och Malungs församling. Från 2016 indelas kommunen i tre distrikt, vilka motsvarar de tidigare socknarna: Lima, Malung och Transtrand. Tätorter År 2020 bodde 72,4 procent av kommunens invånare i någon av kommunens tätorter, vilket var lägre än motsvarande siffra för riket där genomsnittet var 87,6 procent. Vid Statistiska centralbyråns tätortsavgränsning 2020 fanns det sex tätorter i Malung-Sälens kommun: Centralorten är i fet stil. Styre och politik Styre Mandatperioden 2010–2014 styrdes kommunen av Centerpartiet i koalition med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet. Totalt samlade partierna 23 av 39 mandat. Koalitionen behöll makten även efter valet 2014 och aviserade att fokus skulle läggas på kärnverksamhet och ekonomi. Efter valet 2018 sa kommunalrådet Mats Unander (S) att "Vänstern har inte haft förmågan att fatta nödvändiga beslut när det gäller besparingarna. Vi har haft bättre dialog om detta med Liberalerna". Med detta som bakgrund satt Centerpartiet och Socialdemokraterna kvar vid makten och Vänsterpartiet byttes ut mot Liberalerna i en ny konstellation. Efter valet 2022 fick det borgerliga partierna majoritet men Moderaterna valde istället att bilda en blocköverskridande koalition med Socialdemokraterna. Motivet uppgavs vara att bilda en stabilare majoritet i kommunpolitiken. Kommunfullmäktige Presidium Mandatfördelning i Malung-Sälens kommun, valen 1970–2022 Nämnder Övriga nämnder Vänorter Malung har inga vänorter, men hade tidigare fyra vänorter: Ringe, Danmark Viiratsi, Estland Voss, Norge Ylivieska, Finland Ekonomi och infrastruktur Näringsliv Fram till början av 1980-talet dominerades det lokala näringslivet av skinnberedning och tillverkning av skinnkläder, en bransch med gamla anor. Därefter har turismen tagit över som den viktigaste näringen. I början av 2020-talet var Skistar AB och Experium AB, båda med verksamhet inom skidturismen, de största företagen. Inom industrinsektorn återfanns exempelvis Fiskarhedens Trävaru AB. Tjänster och turism Malung-Sälens kommun låg 2010 på tredje plats i Sverige i en undersökning om Sveriges bästa turistorter. Älvdalen låg på sjätte plats och Mora på plats åtta. Det arbetar, under säsong, 1 500 säsongarbetare i Sälenområdet vilket kan jämföras med den sammanlagda åretruntboende befolkningen i Sälens tätort som uppgår till 769 personer. Infrastruktur Transporter I riktning från sydväst mot nordöst genomkorsas kommunen av E45, i öst-västlig riktning av E16 och från sydöst till nordväst av riksväg 66 mellan Västerås och riksgränsen. Befolkning Demografi Befolkningsutveckling Språk Vid sidan av rikssvenska talas flera dialekter i kommunen. De huvudsakliga dialekterna är malungsmålet tillhörande de nedre västerdalsmålen och lima- och transtrandsmålen tillhörande de övre västerdalsmålen. De sistnämnda dialekterna är de mest särpräglade i kommunen. Dessutom talas en rad olika invandrarspråk. Föreningen Talô Malungsmål arbetar med att värna malungsmålet. Det finns också ordböcker och det har hållits kurser på Malungs folkhögskola. Under 1600-talet började de stora skogarna på Malungs finnmark att befolkas av skogsfinnar, vilka talade finska dialekter. Numera är finskan helt utdöd på finnmarken. Historiskt har det även funnits resandefolk, kalderash-romer och samer i kommunen. Kultur Kulturarv Dalarnas första kulturreservat hittas i kommunen, Kvarnstensbrottet i Östra Utsjö. Därifrån kommer de äldsta fynd man gjort av kvarnstenar som huggits i Malung. Dessa har daterats till cirka år 800 efter Kristus. År 2022 fanns två byggnadsminnen i kommunen, Olnispagården och Transtrands prästgård. Kommunvapen Blasonering: I blått fält en hästsko och däröver en bjälkvis ställd klohammare, båda av guld. Eftersom alla socknar i Dalarna har egna vapen hade alla de tre enheter som 1971 lades samman redan egna heraldiska vapen. Malungs landskommuns hade fastställts 1947 och bygger på tingslagssigillet från 1600-talet. Limas och Transtrands landskommuner ingick också i samma tingslag, så det föreföll naturligt registrera det för den nya kommunen och det skedde 1975. Kommunens namnbyte 2008 medförde ingen ändring av vapnet. Se även Personer med anknytning till Malung-Sälens kommun Källor Externa länkar Malung-Sälens kommun Sveriges kommuner


text: En målvakt finns i de flesta bollspel med lag, till exempel bandy, fotboll, handboll, innebandy och landhockey. Även i pucksporten ishockey används målvakter. Bland lagbollsporter där målvakt inte används finns bland annat amerikansk fotboll, baseboll, basket, rugby, ultimate och volleyboll. Målvaktens huvuduppgift är att förhindra att motståndarna gör mål genom att bevaka samt hindra bollen eller pucken från att förpassas in i det egna lagets målbur. Speciella regler I många spel har målvakten speciella regler som inte gåller för andra spelare I fotboll är målvakten den enda spelare som får ta bollen med händerna, men då endast inom egna straffområdet. I handboll är målvakten den ende spelaren som får vidröra golvet samt röra bollen med benen och fötterna inom egna målgården. I ishockey har målvakten en större klubba, "spade", och mer utrustning. I bandy och innebandy är målvakten den ende spelare som saknar klubba utan har istället handskar att fånga bollen med, dock endast inom egna straffområdet (bandy) respektive egna målområdet (innebandy). Kända målvakter Här är några av de mest kända målvakterna i respektive sport. Bandy Per-Ola Grönberg Pasi Hiekkanen Seth Howander Sven Säfwenberg Fotboll Gordon Banks (slutat) Fabien Barthez Gianluigi Buffon Iker Casillas Petr Cech Nadine Angerer Magnus Hedman Oliver Kahn (slutat) Lev Jasjin (slutat) Peter Schmeichel (slutat) Dino Zoff (slutat) Edwin van der Sar (slutat) Mattias Asper (slutat) Thomas Ravelli (slutat) Manuel Neuer David De Gea Handboll Peter Gentzel Claes Hellgren Fredrik Ohlander Tomas Svensson Mats Olsson Madeleine Grundström Johan Sjöstrand Innebandy Peter Sjögren Ishockey Martin Brodeur Dominik Hasek Leif "Honken" Holmqvist Miikka Kiprusoff Henrik Lundqvist Hannu Lassila Stefan Liv† Kim Martin Fredrik Norrena Patrick Roy Tommy Salo Tommy Söderström Vladislav Tretjak Pekka Lindmark Pekka Rinne Landhockey/Indoorhockey Uli Bubolz Gus Vogels Se även Idrott Sport Fotbollsmålvakt Målvaktsmål Sporttermer


text: Melkers Chark Aktiebolag var ett charkuteriföretag i Falun som bland annat tillverkade falukorv. Melkers grundades i slutet av 1800-talet av slaktaren Anders Olsson, som var den som populariserade den nutida falukorven. Företaget försattes i konkurs 2021 medan varumärket Melkers återanvänds till charkprodukter. Företaget hade år 2012 95 anställda, en omsättning på 150 miljoner kr och en årsvolym på 3 300 ton. Historik Under 1870-talet började Melker Olssons far Anders Olsson att röka kött i sitt slakteri och 1890 startade falukorvtillverkning. Den 4 juli 1992 satte Melkers världsrekord i den längsta Falukorven. Den mätte 82,6 meter och vägde 235 kg (Guinness rekordbok, 1994). Melkers chark har uppmärksammats för att de fick ordet "fäbod" varumärkesskyddat 1981. År 2013 var Melkers enligt egen utsago Sveriges enda kvarvarande tillverkare av falukorv i Falun. Företaget försattes i konkurs den 11 januari 2021. Bröderna Pär och Göran Olsson i företaget behöll två av fyra varumärken, medan lager, maskinpark och inventarier gick till auktion. Planen var att hitta en samarbetspartner i Dalarna. När det inte gick inleddes ett partnersamarbete med familjeföretaget Sorunda korvfabrik i Stockholm för att ta fram nygamla produkter med Melkers varumärke. Först ut blev en julkorv som lanserades i oktober 2021. Produkterna säljs i begränsad omfattning i Dalarna och Stockholmsområdet. Referenser Externa länkar Officiell webbplats Svenska livsmedelsföretag Företag bildade 1936 Företag i Falun Företag upplösta 2021


text: Mora Tidning (MT) är en tredagars tidning (må-on-fr), med inriktning på västra Siljansbygden och området norr och väster därom. Huvudredaktionen finns i Mora och lokalredaktioner i Orsa, Älvdalen och Malung. Tidningen är opolitisk och grundades år 1893. Den ingår i Dalarnas Tidningar, som i sin tur ingår i Mittmedia. MT-läsarna kan komplettera med Falu Kuriren (FK:s B-upplaga) varannan dag för att erhålla ett sexdagarsabonnemang. Upplaga: 12 200 ex. (2002) Externa länkar Mora Tidnings webbplats Företag i Mora Dagstidningar startade 1893 Svenska dagstidningar Svenskspråkiga dagstidningar


text: En motorcykel, ofta förkortat mc, är ett motorfordon med två, tre eller fyra hjul. Motorcyklar delas in i lätta och tunga motorcyklar; mycket lätta motorcyklar kan benämnas moped. De äldsta motorcyklarna är från slutet av 1800-talet. Historia Det tidigast kända försöket att konstruera en motorcykel gjordes 1868, då fransmannen L.G. Perreaux utan större framgång gav sig på att försöka driva en cykel med en liten, sadelmonterad ångmaskin. 1885 monterade Gottlieb Daimler en encylindrig bensinmotor i en tvåhjuling försedd med träram och hjul med stålskoning; konstruktionen var dock inte praktisk. Den första praktiskt användbara motorcykeln var den trehjuling som fransmännen Albert de Dion och Georges Bouton byggde 1897. Motorcyklar kom sedan att börja serietillverkas i såväl Europa som Nordamerika. Efter andra världskriget har den japanska motorcykelindustrin kommit att bli alltmer dominerande. Definitioner och klasser Svensk lagdefinition av motorcykel Nedan listas den svenska definition av motorcykel, enligt 1§ lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Ett motorfordon på två hjul eller tre symmetriskt placerade hjul som är konstruerat för en hastighet som överstiger 45 kilometer i timmen eller, om det drivs av en förbränningsmotor, denna har en slagvolym som överstiger 50 kubikcentimeter. Ett motorfordon på fyra hjul och med en massa utan last som är högst 400 kilogram eller 550 kilogram om fordonet är inrättat för godsbefordran, och vars maximala nettomotoreffekt inte överstiger 15 kilowatt, dock inte moped. Vid beräkningen av en motorcykels massa skall i fråga om ett eldrivet fordon batterierna inte räknas in. Klassning av motorcyklar I Sverige finns det tre klasser och de kräver olika typer av körkort. Lätt motorcykel, vars motor har en slagvolym av högst 125 cm3 och en effekt av högst 11 kW (cirka 14,9 hk) samt vars förhållande mellan effekt och vikt ej överstiger 0,10 kW/kg Mellanstor motorcykel Motorcykel vars motoreffekt inte överstiger 35 kW samt vars förhållande mellan effekt och vikt ej överstiger 0,20 kW/kg samt att originaleffekten inte överstiger 70 kW Tung motorcykel Motorcykel med obegränsad motoreffekt och vikt/effekt-förhållande. Körkortskrav I Sverige finns tre behörighetsklasser av körkort för motorcykel: A1 – lätt motorcykel, körkortsålder 16 år. A2 - mellanklass motorcykel, körkortsålder 18 år (övningskörning från 17 år och 6 månader). A – Alla typer av motorcyklar, körkortsålder 24 år. Alternativt 20 år och innehaft körkort A2 under minst 2 år. Skyddsutrustning [[Fil:Motorbike safety gear.jpg|höger|miniatyr|Skyddsutrustning vid motorcykelkörning]] Vanligtvis används speciella kläder som skyddar mot väder och vind, samt inte minst viktigt, som mekaniskt skydd vid eventuell olycka. I motorcykelns barndom användes ofta stora skinnjackor som – för att minska köldeffekten av fartvinden – fodrades med dagstidningar. Kraftiga läderstövlar var också vanliga, till skillnad mot skinnbyxor som inte slog igenom förrän på 1950-talet. De så kallade skinnställen har under 1990-talet alltmer kommit att ersättas av kläder i textilmaterial, som då de oftast är kombinerade med membran, bättre står mot regn och vind. Såväl textilkläder som skinnkläder har mycket varierande kvalitet, men de bästa textilplaggen kan enligt tillverkarna vara lika tåliga mot nötning, vid till exempel omkullkörning på asfalt, som skinnkläder. Dock bör tilläggas att vid tävling i exempelvis roadracing krävs skinnställ. Skinnställ och overaller har oftast inlägg av stretch i arm- och knäveck för att göra plagget mer komfortabelt. Ett foderskikt, som oftast är frihängande men även kan vara laminerat mot yttertyget, har till uppgift att inte släppa igenom vatten i flytande form utifrån. Vattenånga inifrån, till exempel från svett, släpps dock ut. Stället kan "andas". De flesta skyddskläder har extra förstärkningar på knä, höfter, armbågar och axlar. Om ordet skydd förekommer måste detta vara CE-godkänt, andra förstärkningar måste kallas för annat än skydd, till exempel inlägg. Ett ofta förekommande förstärkningsmaterial är Kevlar. För att skydda ryggen bättre från skador vid en olycka kan ryggskydd direkt i skinnstället, eller som ett separat skydd under skinnstället användas. På senare år finns också nackskydd att spänna fast mot axlarna och runt bålen för att förhindra för snabba kast med huvudet vid en olycka. Den enda skyddsutrustning som är obligatorisk enligt lag är hjälmen. För vissa motorsporter är kraven betydligt hårdare, liksom för militära förare där utöver hjälm även ryggskydd, knäskydd, mc-handskar, mc-kängor och heltäckande mc-ställ måste användas. Olika typer av motorcyklar Sportmotorcykel kallas normalt en motorcykel utvecklad med stil och prestanda som anknyter till tävlingsmotorcyklar för roadracing. Glidare är motorcyklar designade efter Harley-Davidsons koncept med avspänd körställning och lugn körning. Kallas även custom. De brukar ha en tämligen lågvarvig V2-motor som kan vara antingen luft- eller vätskekyld. Touringmaskiner är motorcyklar designade för bekväma långturer med väl skyddad förare. Off-road, även kallad Dual-Sport är en motorcykel registrerad för landsvägskörning med hög markfrigång som går att köras på mycket dåliga grus- och skogsvägar. Äventyrsmotorcykel ibland även kallade Off-road tourer är off-road-motorcyklar med kåpa i Paris/Dakar-stil. Klassen startade med motorcyklar som ofta var på 500-650 cc, men idag blir större cylindervolymer på 700-1300 kubik allt vanligare. Äventyrsmotorcyklar har väl tilltagen fjädring och hög markfrigång, men vikten är idag inte sällan dubbelt så hög som en crossmotorcykel eller högre. De används ofta för långturer på vägar med varierande kvalitet, från Autobahn till kostigar. Tävlingsmaskiner för motocross, enduro, trial, speedway, supermoto och roadracing. Street är vad man skulle kunna kalla en vanlig motorcykel; den kan vara naken eller försedd med kåpa (oftast av mindre modell). Trike är motorcykel, oftast i stil glidare eller chopper, med 2 hjul bak och 1 hjul fram. Får köras på B-körkort. Roadster eller trehjuling är motorcykel, oftast i stil sport eller touring, med 1 hjul bak och 2 hjul fram. T.ex. Can-Am Spyder. Får köras på B-körkort. Skoter ("scooter") är en typ av mopeder och motorcyklar med upprätt körposition och step through-design med golv istället för fotpinnar eller fotplattor. Skotrar har idag oftast automatväxel, små hjul och helkåpa. Senare års scootrar närmar sig dock vanliga motorcyklar mer och mer i utseende och prestanda. Kallas ibland slarvigt för vespa vilket dock är helt felaktigt då det är ett varumärke för skotrar gjorda av tillverkaren Piaggio. Modifierade, till exempel chopper, bobber eller caféracer. Kända motorcykeltillverkare Fyra stora japanska företag dominerar marknaden idag: Honda Yamaha Suzuki Kawasaki Därutöver märks bland andra: BMW, Tyskland KTM, Österrike Triumph, Storbritannien Norton, Storbritannien Ducati, Italien Cagiva, Italien Harley-Davidson, USA Royal Enfield, IndienSvenska' (ej nedlagda) motorcykelmärken är: Husqvarna Husaberg Highland motors De tillverkar motocross, enduro och supermotarder. För andra motorcykeltillverkare, se Alfabetisk lista över motorcykelmärken''. Se även Transportmedel Moped Referenser Externa länkar Motorcykel iFokus Motorcykelsport


text: Monark kan syfta på: Monark – en statschef i en monarki Biologi Monark (fjäril) – en fjärilsart Monarker – en familj med fåglar Monarcha'' – släkte inom familjen monarker Teknik och ekonomi Monark (cykelmärke) – ett svenskt cykel-, moped- och motorcykelmärke Monark Crescent AB – en svensk båt- och cykeltillverkare S/S Monark (1917) – ett svenskt lastfartyg S/S Monark (1938) – ett svenskt fartyg som sänktes under andra världskriget Monark Line – ett svenskt rederi


text: Monarscoot är en moped som byggdes av Monark i Varberg mellan 1957 och 1969. Modellen introducerades 1956 som "en monarped för den som vill åka i frack". Monarscoot är en av de mopedmodeller som designmässigt utmärker sig från den tiden. 1958 var priset för en Monarscoot 1095 kr. Motorn var från början tyska ILO piano med trampor. 1961 ändrades mopedbestämmelserna så att trampor inte längre var ett krav, då fick Monarscooten fotplattor och kick. Då Monark Crescent AB bildades 1964 installerades Husqvarnamotorer i Monarscooterna. Det här var alltså konkurrenten Husqvarna som licensierat monarscooten och saluförde den under eget namn. Många var det, Örnen, Svalan, Konsum m. fl. som gjorde likadant och sålde bl.a. MCBs modeller under eget namn. Referenser Mopeder efter märke


text: En mellanformatskamera är en kamera med ett filmformat som är större än småbildsformatet (c:a 24×36 mm), men mindre än storformat (c:a 9×12 cm). Det vanligaste filmformatet i mellanformatskameror är 120-film (vanligen 6×6 cm eller 6×4,5 cm) men kameror för bladfilm tillverkas fortfarande. Vanliga mellanformatskameror är Hasselbladskameran och Rolleiflex vilka oftast ger 6×6 cm negativstorlek, och Pentax för 6×4,5- och 6×7-centimeterformatet. Mellanformatskameran är ett mellanting mellan storformatskamera och småbildskamera. Den stora fördelen är att mellanformatskameran ger ett större negativ som ger bättre gradation och skärpa. Objektivens upplösning är tämligen oberoende av formatet, vilket gynnar stora negativ. Tryckeriena på analogsidan har många gånger krävt mellanformatsnegativ med tanke på skärpeförsämringar i tryckkedjan. 1948 presenterade Viktor Hasselblad den första enögda spegelreflexkameran byggd på mellanformat. Med tiden skulle det bli fler. En tillverkare som direkt kopierade Hasselbladskameran var sovjetiska/ukrainska Kiev. Men japansk kameraindustri har senare byggt egna spegelreflexkameror som blivit konkurrenter till den dominerande "Hasselbladaren". De finns även som mätsökarkameror. Bilder Kameror


text: Microsoft Office är ett kontorspaket, det vill säga en samling programvaruprodukter för diverse kontorsarbeten. Microsoft Office finns i olika versioner med olika innehåll. Grundprogram Microsoft Word – ordbehandling Microsoft Excel – kalkylprogram Microsoft Powerpoint – presentationsprogram Program som ingår i vissa paket Microsoft Access – databasredigering (endast Windows) Microsoft Entourage – e-postklient (endast Mac OS Classic och Mac OS X, har numera ersatts av Microsoft Outlook) Microsoft Publisher – layout och ombrytningsprogram (endast Windows) Microsoft Frontpage – webbsidesredigering (endast Windows) Microsoft Onenote – anteckningsprogram (endast Windows) Microsoft Outlook – e-postklient Program som säljes separat Microsoft Visio – för symboliska diagram och modellering (endast Windows) Microsoft Project – projekthanteringsverktyg (endast Windows) Historia Versionshistoriken föregicks av att några av programmen bara fanns som separata produkter. Numera säljs de ingående programmen sällan separat, och Microsofts konkurrerande och därtill billigare och enklare programsvit Microsoft Works har försvunnit helt. De olika versionerna: Office 1.0 (1990) (Mac OS) Office 2.0 (1992) (Mac OS) Office 3.0, baserad på Word 2.0c, Excel 4.0a, Powerpoint 3.0 och Microsoft Mail, släpptes på CD-ROM 1992 (Windows) Office 3.0 (1993) (Mac OS) Office 4.0, Word 6.0, Excel 5.0, Powerpoint 4.0, Microsoft Office Manager (Windows) Office 4.2 (1994) (Mac OS. Första versionen för PowerPC) Office 4.3, 4.0 utökad med Access (Windows) Office 95, samtliga ingående applikationer fick versionsnamnet "95", stöd för långa filnamn. (Windows) Office 97 (Windows) Office 98 (Mac OS) Office 2000 (Windows) Office 2001 (Mac OS) Office v. X (OS X) Office XP, där de enskilda programmen har versionsnamnet "2002" (Windows) Office 2003 (Windows) Office 2004 (OS X) Office 2007 (Windows) Office 2008 (OS X) Office 2010 (Windows) Office 2011 (OS X) Office 2013 (Windows) Office 2016 (Windows/OS X) Office 2019 (Windows/OS X) Office har sedan länge en oerhört stark ställning och är Microsofts mest inkomstbringande produkt. I debatten om leverantörsberoende och alternativa plattformar anförs beroendet av Office-produkterna ofta som det svåraste hindret för ett byte till andra plattformar. Clippit (även känd som Clippy eller Office-assistenten) är ett användargränssnitt som introducerades i Office 97. Den kunde hjälpa användaren genom att till exempel föreslå hjälp att skriva brev och den såg ut som ett gem med ögon och ögonbryn. Den blev starkt kritiserad av användare som ansåg att den var irriterande. Clippit förekom för sista gången i Office 2003 (Windows), Microsoft Publisher och Microsoft Project (2003) samt Office 2004 (OS X). Office för Mac Office finns även för Mac OS Classic och OS X, ibland under namnet Microsoft Office:mac, vilket idag är liktydigt med Office 2016. Office v. X var den första versionen som uteslutande fungerade med OS X. Tidigare versioner var främst avsedda för Mac OS. Office för Mac och Office för Windows skiljer sig på vissa punkter. Funktioner som finns i Mac-versionen finns till exempel inte alltid i Windows-versionen och vice versa. Vad gäller filformaten föreligger dock full kompatibilitet mellan de olika plattformarna. Office 98 Office 98 innehåller programmen Word, Excel, Powerpoint och Outlook Express. En utökad version innehöll även Frontpage för Mac som är ett program för att göra webbsidor. Systemkravet är PowerPC-processor, System 7.5 (ej OS X och Classic), 16 MB minne för enskilda program (32 MB för alla program samtidigt), 49 till 120 MB ledigt lagringsutrymme beroende på konfiguration samt ytterligare upp till 58 MB för tillbehör. Office 2001 Office 2001 innehåller programmen Word, Excel, Powerpoint och Entourage. Programmet Frontpage lades ner för Mac OS-plattformen innan Office 2001 lanserades och finns därför inte med. Systemkravet är PowerPC-processor, Mac OS 8.1 till 9.2 (ej OS X, däremot Classic), 32 MB minne och minst 1 MB virtuellt minne för Mac OS 8.1 till 8.6; För Mac OS 9.x krävs 48 MB minne och minst 1 MB virtuellt minne, 75 till 160 MB ledigt lagringsutrymme beroende på konfiguration samt ytterligare upp till 300 MB för tillbehör. Office v. X Office v. X är en OS X-version av Office 2001 och innehåller programmen Word, Excel, Powerpoint och Entourage. Systemkraven är PowerPC G3-processor, 128 MB minne och 196 MB ledigt hårddiskutrymme samt eventuella tillägg. Office v. X finns även i en version som heter Office v. X for Mac Professional Edition som även inkluderar PC-emulatorn Virtual PC 6.1 som kräver minst G3-processor på 500 MHz samt Mac OS 9.2.2 eller OS X 10.1.5 eller senare. För att köra Microsoft Windows XP Professional som operativsystem i Virtual PC krävs 256 MB minne (OS X) och 192 MB minne (Mac OS 9) samt i båda fallen 2 GB ledigt lagringsutrymme. Office 2004 Office 2004 innehåller programmen Word, Excel, Powerpoint och Entourage. Systemkraven är PowerPC G3-processor, 256 MB minne och upp till 630 MB ledigt hårddiskutrymme. Office 2004 finns även i en version som heter Office 2004 Professional Edition som även inkluderar PC-emulatorn Virtual PC 7 som kräver minst G3-processor på 700 MHz samt OS X 10.2.8 eller senare (OS X 10.3 krävs dock om man har en PowerPC G5-processor). För att köra Microsoft Windows XP Professional som operativsystem i Virtual PC krävs 512 MB minne samt 3 GB ledigt lagringsutrymme. Office 2008 Office 2008 finns i flera olika utföranden för olika marknader. Alla versioner av Microsoft Office 2008 innehåller programmen Word, Excel, Powerpoint och Entourage. Office 2008 lanserades i januari 2008. Office 2008 släpptes i 4 olika versioner. Home & Student: Innehåller Word, Excel, Powerpoint och Entourage. Standard: Innehåller Word, Excel, Powerpoint, Entourage, Exchange Server support och Automator Actions. Business Edition: Innehåller Word, Excel, Powerpoint, Entourage, Exchange Server support, Automator Actions och Office Live and Sharepoint support. Special Media Edition: Innehåller Word, Excel, Powerpoint, Entourage, Exchange Server support, Automator Actions och Expression Media. Office 2011 Office 2011 innehåller programmen Word, Excel, Powerpoint, Messenger och Outlook (som ersätter Entourage). Office 2011 lanserades i oktober 2011. Office 2011 har arbetsnamnet Office "15". Office 2016 Office 2016 innehåller liksom sin föregångare programmen Word, Excel, Powerpoint och Outlook. Detta var första året Microsoft släppte en ny version av kontorspaketet till både Mac OS X och Windows samma år. Nya funktioner för Mac-versionen innefattar ett nytt användargränssnitt som använder menyflikar (ribbons), fullt stöd för Apples Retina display samt nya delningsfunktioner för Office-dokument. Office 2019 Office 2019 är den nuvarande versionen av Officepaketet. Ett par funktioner som tidigare endast varit tillgängliga i Office 365-abonnenter är tillgängliga i denna version, däribland förbättrade pennanteckningar, Latex-support i Word, nya animationsfunktioner i Powerpoint samt nya formler och diagram i Excel. För Mac-användare har Fokusläge kommit till Word, 2D-kartor har lagts till i Excel och nya morfningsövergångar, SVG-support samt 4K-videoexportering kommer till Powerpoint. Office för Windows Office 2007 Office 2007 finns i flera olika utföranden för olika marknader. Alla versioner av Microsoft Office 2007 innehåller programmen Word, Excel, Powerpoint och Outlook. Office 2007 lanserades i januari 2007. Office 2007 har arbetsnamnet Office "12". Office 2007 släpptes i 8 olika versioner. Basic Innehåller Word, Excel, Powerpoint och Outlook. Home & Student: Innehåller Word, Excel och Powerpoint Standard: Innehåller Word, Excel, Powerpoint, Onenote plus Outlook och Publisher. Small Business: Innehåller Word, Excel, Powerpoint, Outlook och Publisher. Professional: Innehåller Word, Excel, Powerpoint, Outlook, Publisher och Access. Professional Plus: Innehåller Word, Excel, Powerpoint, Outlook, Publisher, Access, Infopath och Communicator. Ultimate: Innehåller Word, Excel, Powerpoint, Outlook, Publisher, Access, Infopath, Groove och OneNote Enterprise: Innehåller Word, Excel, Powerpoint, Outlook, Publisher, Access, Communicator, Infopath, Groove och Onenote Office 2013 Office 2013 finns i flera olika utföranden för olika marknader. Alla versioner av Microsoft Office 2013 innehåller Word, Excel, Powerpoint och Onenote. Fem olika versioner släpptes. Home & Student: Innehåller Word, Excel, Powerpoint och Onenote. Home & Business: Innehåller Word, Excel, Powerpoint och Onenote plus Outlook. Standard: Innehåller Word, Excel, Powerpoint, Onenote plus Outlook och Publisher. Professional: Innehåller Word, Excel, Powerpoint, Onenote plus Outlook, Publisher och Access. Professional Plus: Innehåller Word, Excel, Powerpoint, Onenote plus Outlook, Publisher, Access, Infopath och Lync. Office 2016 Office 2016 innehåller liksom sin föregångare programmen Word, Excel, Powerpoint och Outlook. Detta var första året Microsoft släppte en ny version av kontorspaketet till både Mac OS X och Windows samma år. Nya funktioner för Windows-versionen innefattar möjligheten att skapa, öppna, redigera och spara filer i molnet direkt från skrivbordet; ett nytt sökverktyg för kommandon; fler "Skicka som"-alternativ samt samredigering i realtid med användare kopplade till Office Online. Office 2016 är den sista versionen av Office som är kompatibelt med Windows 7, Windows Server 2008 R2, Windows 8, Windows 8.1, Windows Server 2012, Windows Server 2012 R2 samt Windows Server 2016. Office 2019 Office 2019 är den nuvarande versionen av Officepaketet. Ett par funktioner som tidigare endast varit tillgängliga i Office 365-abonnenter är tillgängliga i denna version, däribland förbättrade pennanteckningar, Latex-support i Word, nya animationsfunktioner i Powerpoint samt nya formler och diagram i Excel. Konkurrerande programvara Appleworks Gnome Office Iwork KOffice Libreoffice Lotus Smartsuite Neooffice Openoffice.org Staroffice Thinkfree Office Wordperfect Office Externa länkar Kontorspaket


text: Miska Suves, född 16 mars 1972 i Björneborg, Finland, är en finländsk bandyspelare. Miska Suves spelade för Narukerä och JPS i Finland. I Sverige spelade hon för IK Göta och AIK i Allsvenskan och blev skyttedrottning både 1996 och 1997. Hon utsågs till Årets tjej i svensk bandy säsongen 1997/1998. Hon har vunnit 7 SM-guld för AIK och en finska mästerskapet i JPS. Suves har spelat 22 landskamper för Finland och vunnit VM-brons i 2004 och 2008. Hon har nominerats som en ""Bandyriddare"" av hennes moderklubb Narukerä. Hennes två bröder, Juri och Patrick, har också spelat bandy i Sverige. Miska Suves var förbundskapten för Sveriges damlandslag i bandy under två år och efterträddes år 2002 av Jens Alftin. Källor Finländska bandyspelare Födda 1972 Kvinnor Levande personer Idrottare från Björneborg Svenska mästare i bandy Finländska mästare i bandy Spelare i Narukerä Spelare i JPS Spelare i IK Göta Bandy Spelare i AIK Bandy Finländska idrottare under 1900-talet Finländska idrottare under 2000-talet


text: Mats Johan Hellström, född 12 januari 1942 i Stockholm, är en svensk politiker (socialdemokrat) och ämbetsman. Han är son till rektor Gunnar Hellström och bibliotekschef Kajsa Hellström, född Johansson. Biografi Hellström blev filosofie kandidat i Stockholm 1965, var biträdande lärare i nationalekonomi vid Stockholms universitet 1965–1969 samt sakkunnig i arbetsmarknadsdepartementet 1973–1976. Han var ledamot av socialstyrelsens barnomsorgsdelegation 1974-1981, ordförande i 1968 års barnstugeutredning 1970–1975, ledamot av sysselsättningsutredningen från 1974, ordförande i lagerstödsutredningen 1974–1978, ledamot av beredningsgruppen för det internationella barnaåret 1977–1980 och ledamot av IDB-kommittén 1979–1982. Hellström blev styrelseledamot i Stockholms arbetarkommun 1970, var ledamot i verkställande utskottet i SSU 1970–1972 och ordförande i Unga Örnars Stockholmsdistrikt 1977–1983 samt blev ledamot i partistyrelsen 1969. Hellström var statsråd 1983–1991 och 1994–1996, utrikeshandelsminister 1983–1986 och 1994–1996 (under den senare perioden även ansvarig för EU-frågor) samt jordbruksminister 1986–1991. Han var riksdagsledamot 1969–1996 (andra kammaren för Stockholms stad 1969–1970), invald i Stockholms kommuns valkrets. Han var ledamot av utrikesutskottet 1971–1982 och 1991-1994 samt en kort period 1996. Han var även ordförande i finansutskottet 1982–1983, vice ordförande i Europarådets svenska delegation och ledamot i Nordiska rådets svenska delegation, krigsdelegationen och utrikesnämnden. Mats Hellström var FN–delegat 1969–1973 samt 1977–1981. Han utnämndes därefter till ambassadör i Tyskland 1996–2001 och landshövding i Stockholms län 2002–2006. Mats Hellström är hedersledamot av Stockholms Nation i Uppsala. Familj Mats Hellström är sedan 1966 gift med kanslirådet Elisabeth Dahl, dotter till överste Carl Yngve Dahl och Marianne Dahl, född Moberg. Utmärkelser Storkors 2kl av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden, StkTyskRFO>2KL (2001) Bibliografi (urval) Referenser Noter Tryckta källor Fakta om folkvalda: Riksdagen 1985-1988, utgiven av Riksdagens förvaltningskontor, Stockholm 1986 ISSN 0283-4251 s. 128 Externa länkar Födda 1942 Landshövdingar i Stockholms län Svenska ämbetsmän under 1900-talet Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna Sveriges biträdande utrikesministrar Sveriges jordbruksministrar Sveriges ambassadörer i Tyskland Män Levande personer Sveriges EU-ministrar Politiker från Stockholm Diplomater från Stockholm Ämbetsmän från Stockholm Storkorset av andra klassen av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden


text: Addison Morton "Mort" Walker, född 3 september 1923 i El Dorado i Kansas, död 27 januari 2018 i Stamford, Connecticut, var en amerikansk tecknare och författare. Han blev mest känd för serien Knasen, men andra av hans skapelser är Familjen Flax, Sams serie, Arken, Sam och Silo, Fru Fitz pensionat och Jojje och Lappen. Biografi Tidiga år Mort Walker började redan som barn teckna serier och fick sin första serie publicerad redan som elvaåring. Vid 15 års ålder arbetade han som serietecknare för en dagstidning och vid 18 hade han blivit Chief Editorial Designer på Hallmark Cards. Efter fullgjord värnplikt och examen från University of Missouri flyttade Mort 1948 till New York för att skapa sig en karriär som serieskapare. Knasen och andra serier Sitt stora genombrott fick Mort Walker 1950 genom den tecknade serien Knasen, vilken humoristiskt skildrar livet i en amerikansk militärförläggning. Serien startade via den late studenten 'Spider' som figurerade i hans korta serier för Saturday Evening Post. När Walker lyckades få King Features att syndikera serien bytte han namn på figuren till 'Beetle Bailey' (Knasen på svenska). I samband med Koreakriget ryckte Knasen in i lumpen, och han är kvar där än. En annan mycket populär tecknad serie är Familjen Flax som han skapade 1954 tillsammans med Dik Browne. Walker skrev manus, medan Browne tecknade serien. Andra aktiviteter Har även skrivit boken "The Lexicon of Comicana", en skämtsam teoretisk betraktelse över (humor)seriernas symbolik och markeringar. Mort Walker var även initiativtagare till seriemuseet Museum of Cartoon Art, grundat under detta namn 1974, 1992 namnändrat till National Cartoon Museum i samband med en flytt till Boca Raton i Florida och fyra år senare i samband med nyöppnandet namnändrat till International Museum of Cartoon Art. I samband med museets nedläggning 2008 överfördes den stora seriesamlingen till Billy Ireland Cartoon Library & Museum, del av Ohio State University. Walker såg sitt skapande av museet 1974 som sin största bedrift. En staty av seriefiguren Knasen, i brons och Walkers händers verk, finns på University of Missouris område. Där var han en gång varit elev, och därför fick han en inbjudan att utföra den. Statyn, som står där den gamla och numera nedbrunna studentpuben The Shack ("Rucklet") en gång stod, föreställer Knasen sittande vid ett bord på puben med ett stop framför sig, i den skepnad han hade som collegeelev. Mort är far till tio barn, varav Neal, Brian och Greg Walker fört hans verk vidare. Studio och samarbeten Walker skapade tidigt en studio för att kunna hantera den höga produktionstakten. Bland långvariga medarbetare återfinns Dik Browne, Frank Roberge, Jerry Dumas, Bob Gustafson, Bud Jones och Frank Johnson. Serier (med startår) av Mort Walker 1950 – Knasen (engelska: Beetle Bailey) 1954 – Familjen Flax (engelska: Hi and Lois; skriven av Walker och ursprungligen tecknad av Dik Browne) 1958 – Fru Fitz pensionat (engelska: Mrs. Fitz' Flats; skriven av Walker och tecknad av Frank Roberge) 1961 – Sams serie (engelska; Sam's Strip; skriven av Walker och tecknad av Jerry Dumas) 1968 – Arken (engelska: Boner's ark; ursprungligen skriven och tecknad av Walker under andranamnet Addison, sedermera tecknad av Frank Johnson) 1977 – Sam & Silo (engelska: Sam and Silo; skriven av Walker, tecknad av Jerry Dumas) 1986 – Jojje och Lappen (engelska: Gamin and Patches; som Addison) Referenser Externa länkar Morts webbplats Knasen-seriens webbplats Amerikanska serieskapare Personer från Butler County, Kansas Födda 1923 Avlidna 2018 Män Alumner från University of Missouri


text: Michelle Marie Pfeiffer, född 29 april 1958 i Santa Ana i Kalifornien, är en amerikansk skådespelare, filmproducent, sångerska och före detta modell. Pfeiffer har Oscarnominerats tre gånger; 1989, 1990 och 1993. Bland Pfeiffers filmer märks Scarface (1983), Ladyhawke (1985), Häxorna i Eastwick (1987), Gift med maffian (1988), Farligt begär (1988), De fantastiska Baker Boys (1989), Batman – återkomsten (1992), Love Field (1992), Oskuldens tid (1993), Vit oleander (2002), Wolf (1994), Dolt under ytan (2000), Hairspray (2007) och Mordet på Orientexpressen (2017) Biografi Michelle Pfeiffers är dotter till Richard och Donna Pfeiffer; hon har en äldre bror samt två yngre systrar, Dedee och Lori Pfeiffer, båda skådespelare. Hon har rötter i Småland. Hennes mormors mor var Amanda Caroline Olson, född 1880 i Hornaryd socken i Kronobergs län. Hon har även påbrå från Tyskland, Nederländerna och Schweiz. Modell- och filmkarriär Michelle Pfeiffer slutade high school 1976 och började studera till journalist. Hon arbetade i kassan på en stormarknad och valdes till Fröken Orange County. Från modell var inte steget långt till film och hon började med Grease 2 (1982). Genombrottet kom dock i Scarface (1983) mot Al Pacino. 1981–1988 var hon gift med Peter Horton. 1993 adopterade Pfeiffer en flicka, Claudia Rose. Samma år gifte hon sig med författaren och TV-producenten David E. Kelley. Tillsammans fick de 1994 en son, John Henry. Under 1980- och 1990-talen medverkade hon i flera storfilmer, bland andra Häxorna i Eastwick (1987), Farligt begär (1988), Batman – återkomsten (1992) och Oskuldens tid (1993). År 1997 började Pfeiffer att både producera och spela med i sina filmer, däribland Tusen tunnland (1997) och Där havet slutar (1999). Tillsammans med Bruce Willis medverkade hon i Rob Reiners Berättelsen om oss (1999). Hon spelade mot Harrison Ford i thrillern Dolt under ytan (2000). I I Am Sam (2001) spelade hon en advokat som hjälper en man, spelad av Sean Penn, med utvecklingsstörning att behålla vårdnaden om sin dotter. 2002 spelade hon en mördare med tonårig dotter i Vit oleander. Michelle Pfeiffer har också gjort rösten till Tzipporah i Prinsen av Egypten (1998) och till Eris i Sinbad: Legenden om de sju haven (2003). Filmografi (i urval) (röst) (röst) (TV-film) Referenser Noter Externa länkar Amerikanska TV-skådespelare Amerikanska skådespelare under 1900-talet Amerikanska skådespelare under 2000-talet Skådespelare från Kalifornien Personer från Santa Ana, Kalifornien Födda 1958 Levande personer Kvinnor


text: MySQL är en databashanterare. Den använder sig av frågespråket SQL. MySQL är fri programvara, licensierad under GNU General Public License. Programmet skrevs och underhölls före 2008 av det svenska företaget MySQL AB i Uppsala. De sålde support och servicekontrakt såväl som kommersiella licensierade kopior av MySQL. Programmets huvudsakliga utvecklare var finlandssvenske Michael Widenius och svenske David Axmark. Grundarna arbetar numera med MariaDB. 2008 köptes MySQL AB av Sun Microsystems för en miljard dollar. och den 27 januari 2010 köptes Sun upp av Oracle för 8,5 miljarder amerikanska dollar. MySQL är en av de mest populära databashanterarna inom Linux-världen, men finns även för ett flertal andra operativsystem, så som FreeBSD, HP-UX, Mac OS, Netware, Solaris och Windows. Se även SQL – För en längre förklaring av vad SQL är för något FirebirdSQL PostgreSQL Berkeley DB PHP – Ett vanligt programspråk som ofta används tillsammans med SQL-databaser Perl MariaDB - En ny gren av MySQL-databasen, fortsatt under GNU General Public License. Källor Externa länkar Officiell webbplats Relationsdatabaser


text: M16 kan betyda M16 – ett himlaobjekt i Messiers katalog, se Örnnebulosan M16 (automatkarbin) – en automatkarbin M-16 (album) – ett album av Sodom HMS M16 – en svensk minsvepare M16 – en dimension för skruvar och muttrar med M-gänga M 16 – Medelpads runinskrifter 16


text: Marängsviss (med äldre svensk stavning även marängsuisse) är en dessert gjord på maräng, vispad grädde och chokladsås. Desserten kallades förr för hovdessert, och serverades då med flagad mandel eller med färska bär. Ibland ingår även glass och/eller bananer i marängsviss. Rättens namn kommer av franskans meringue suisse, vilket är den franska benämningen på maränger gjorda på äggvita och strösocker, till skillnad från exempelvis meringue italienne som görs med smält socker. I Sverige har denna term sedan givit upphov till namnet på en speciell rätt – marängsuisse; formen marängsviss är belagd sedan slutet av 1800-talet. En engelsk variant, kallad Eton mess, har funnits sedan 1800-talet. Den görs med jordgubbar, maräng och grädde eller glass men även banan kan användas, precis som i den svenska marängsvissen. Se även Maräng Referenser Desserter


text: Myresjö är en tätort i Vetlanda kommun i Jönköpings län, i mellersta Småland, drygt 10 km sydväst om centralorten Vetlanda. Myresjö var tidigare en kyrkby i Myresjö socken med kyrkan Myresjö gamla kyrka. I orten finns Myresjöhus AB och ett fotbollslag: Myresjö IF. Befolkningsutveckling Noter Orter i Vetlanda kommun Tätorter i Sverige


text: Mårddjur (Mustelidae) är en familj av jämförelsevis små rovdjur med en ofta lite krökt rygg vilken ger dem en "rullande" gång. Nästan alla mårddjur har en ljusgul fläck i pälsen, den så kallade "mårdfläcken", vilken oftast sitter på magen, och många har stinkkörtlar vid analöppningen. De har ofta en markerat slank kropp, väl anpassad för att åla sig in i hål och gångar. Där deras huvud kan ta sig in, passerar också hela kroppen. Undantag utgörs av grävlingar, järven och vissa uttrar. Mårdhunden, som är ett hunddjur, ingår inte i familjen. Utseende Jämfört med andra rovdjur är mårddjuren ganska små, men skillnaden mellan den minsta arten och familjens största medlemmar är betydlig. Medan de minsta individerna av arten vessla, som också är de minsta i ordningen rovdjur (Carnivora) överhuvudtaget, bara når en kroppslängd av 114 millimeter och en vikt av 25 gram, blir större exemplar av havsutter, jätteutter och järv en meter långa och 45 kilogram tunga. Hos de flesta arterna finns en utpräglad könsdimorfism, där hanar vanligen är 25 procent tyngre än honor. Pälsen har oftast en brun eller svart grundfärg. Ofta förekommer ljusare fläckar, strimmor eller andra markeringar på kroppen. Svansen är vanligen lång och extremiteterna är jämförelsevis korta. Fötterna har fem tår med klor som inte kan dras in. Huvudet kännetecknas av små öron. Tandformeln är I 3/3 C 1/1 P 2-4/2-4 M 1/1-2, alltså 28 till 38 tänder. Skallen består hos de flesta arterna av en långsträckt hjärnskål och ett kort ansiktsskelett. Utbredning och habitat Mårddjur finns i större delen av världen, men saknas i Oceanien (inklusive Australien) och Antarktis, på Madagaskar och på vissa avlägsna öar. De förekommer i flera olika habitat men undviker områden som är alltför torra. Flera arter behöver närhet till vatten och lever längs floder, insjöar och havsstränder. Särskilt utpräglat är detta drag hos underfamiljen uttrar. Arten havsutter lever i öppet hav i norra Stilla havet. I Sverige finns nio arter av mårddjur: grävling, iller, järv, mink, skogsmård, stenmård, utter, hermelin och vessla. Ekologi De flesta arter i mårdfamiljen jagar i gryningen eller under natten, men det finns undantag. Som viloplatser används ofta jordtunnlar, som djuren gräver själva eller övertar från andra djur. Flera arter är goda simmare – främst utter och mink. De flesta mårddjur lever ensamma och har ett avgränsat territorium. Områdets gräns markeras med körtelvätska, urin och avföring. Luktsinnet är mycket väl utvecklat och används för att hitta föda och för kommunikation. Även hörsel och känsel är väl utvecklade sinnen. Föda Mårddjur är huvudsakligen köttätare men i mindre omfattning, beroende på art och årstid, äter de även växtdelar. Utmärkande är att flera arter jagar bytesdjur som är betydligt större än de själva. Vissa arter i släktet Mustela jagar mer än dubbelt så stora hardjur och järven angriper så stora bytesdjur, som unga renar. Den animaliska födan består beroende på art av olika ryggradsdjur såsom däggdjur, fåglar (och fågelägg), ödlor och fiskar, men även av insekter, kräftor och maskar. Bland växtdelar äter mårddjur oftast frukter, nötter och rötter. Medlemmar av vissa släkten (Mustela, Gulo) samlar födan i boet. Fortplantning Mårddjurens honor är vanligtvis dräktiga mellan 30 och 65 dagar. Hos flera arter vilar ägget en tid, och på så sätt ligger mellan befruktning och förlossning flera månader. Huvudsakligen föder honan bara en gång per år. Nyfödda mårddjur är blinda och hjälplösa och stannar den första tiden i boet. Efter två månader är ungdjuren självständiga. De blir efter 8 till 24 månader könsmogna. Medellivslängden i frihet ligger mellan 5 och 20 år. Mårddjur och människor Mårddjuren äter å ena sidan gnagare som betraktas som skadedjur men å andra sidan förekommer det att de angriper husdjur som höns eller harar. Flera arter hålls eller har hållits för pälsens skull i stora farmer. Den domesticerade fretten härstammar från någon av illerarterna. Vid sidan av jakt är habitatförstöring det största hotet för mårddjuren. Till de hotade arterna räknas flodiller (Mustela lutreola) och arten svartfotad iller (Mustela nigripes) som i naturen redan var utrotad. Arten Mustela macrodon är sedan 1800-talet utdöd. Taxonomi Traditionellt delas familjen i fem underfamiljer med tillsammans cirka 20 släkten och omkring 50 arter (nyare taxonomiska avhandlingar skiljer däremot bara mellan två underfamiljer). Indelningen med fem underfamiljer presenteras nedan. Tidigare placerades minken i släktet Mustela, tillsammans med bland andra iller. Genetiska studier indikerar dock så pass stora skillnader att den numera ofta placeras i det egna släktet Neovison tillsammans med en utdöd art. Släktträd Underfamiljen Mustelinae Släktet Mustela undersläktet Lutreola flodiller (Mustela lutreola) sibirisk eldmård (Mustela sibirica) Mustela strigidorsa barfotsvessla (Mustela nudipes) Mustela lutreolina undersläktet Putorius iller (Mustela putorius) stäppiller (Mustela eversmannii) svartfotad iller (Mustela nigripes) undersläktet Mustela hermelin (Mustela erminea) vessla (Mustela nivalis) långsvansad vessla (Mustela frenata) bergsvessla (Mustela altaica) Mustela kathiah undersläktet Grammogale Mustela africana Mustela felipei Släktet Neovison Neovison macrodon (utdöd) mink (Neovison vison) Släktet Gulo Järv (Gulo gulo) Släktet Eira Tayra (Eira barbara) Släktet Mårdar (Martes) Mård eller trädmård (Martes martes) Stenmård (Martes foina) Sobel (Martes zibellina) Fiskmård (Martes pennanti) Amerikansk mård (Martes americanus) Japansk mård (Martes melampus) Gulstrupig mård (Martes flavigula) Nilgirimård (Martes gwatkinsi) Släktet Vormela Tigeriller (Vormela peregusna) Släktet Grisoner (Galictis) Grison (Galictis vittata) Liten grison (Galictis cuja) Släktet Lyncodon Lyncodon patagonicus Släktet Ictonyx Bandiller (Ictonyx striatus) Släktet Poecilictis Nordafrikansk bandiller (Poecilictis libyca) Släkte Poecilogale Afrikansk bandiller (Poecilogale albinucha) Underfamiljen Uttrar (Lutrinae) Släktet Klolösa uttrar (Aonyx) Klolös utter (Aonyx capensis) Kongoutter (Aonyx capensis congicus) Asiatisk klolös utter (Aonyx cinereus, tidigare Amblonyx cinereus) Släktet Enhydra Havsutter (Enhydra lutris) Släktet Hydrictis Hydrictis maculicollis Släktet Lontra Nordamerikansk flodutter (Lontra canadensis) Neotropisk flodutter (Lontra longicaudis) Marin utter eller krabbutter (Lontra felina) Sydlig flodutter (Lontra provocax) Släktet Lutra Utter (Lutra lutra) Lutra nippon Lutra sumatrana Släktet Lutrogale Indisk fiskarutter (Lutrogale perspicillata) Släktet Pteronura Jätteutter (Pteronura brasiliensis) Underfamiljen Grävlingar (Melinae) Släktet Meles Europeisk grävling (Meles meles) Meles leucurus Japansk grävling (Meles anakuma) Släktet Arctonyx Svingrävling (Arctonyx collaris) Släktet Solgrävlingar (Melogale) Melogale moschata Melogale personata Melogale orientalis Melogale everetti Underfamiljen Taxidiinae Släktet Taxidea Nordamerikansk grävling (Taxidea taxus) Underfamiljen Mellivorinae Släktet Mellivora Honungsgrävling (Mellivora capensis) Referenser Bygger på översättning från tyskspråkiga Wikipedias artikel, Marder, läst 9 mars 2007 Noter Tryckta källor Ronald M. Nowak: Walker’s mammals of the world. 6:e upplagan. Johns Hopkins University Press, Baltimore 1999, . John J. Flynn et al: Molecular phylogeny of the Carnivora (Mammalia): Assessing the impact of increased sampling on resolving enigmatic relationships. Systematic Biology 54(2), 2005, 1–21. , D. E. Wilson und D. M. Reeder: Mammal Species of the World. Johns Hopkins University Press, 2005. Externa länkar


text: Mary Wilson, född 6 mars 1944 i Greenville, Mississippi, död 8 februari 2021 i Henderson, Nevada, var en amerikansk sångerska och artist. Mary Wilson var med och bildade den legendariska tjejgruppen The Supremes 1959 tillsammans med Florence Ballard, Diana Ross och Betty McGlown. I flera olika konstellationer var hon ständig medlem i gruppen tills den slutligen splittrades 1977. Hon gjorde även en show – Supremesoul, på Hamburger Börs, Stockholm, då tillsammans med Tommy Nilsson. Wilson växte huvudsakligen upp i Detroit, Michigan. Källor Kvinnor Amerikanska sångare under 1900-talet Födda 1944 Avlidna 2021 Personer från Greenville, Mississippi Musiker från Mississippi


text: En museijärnväg är en järnväg som fungerar som ett museum. En museijärnväg kan antingen vara byggd för detta ändamål, eller tidigare ha använts för reguljär tågtrafik, men lagts ned och gjorts om till museijärnväg. Förutom att köra trafik med historiska tåg, bevarar och förvaltar även museijärnvägarna, ofta i form av ideella föreningar hela järnvägen, inkluderat spår, byggnader och all rullande materiel. Museibanornas tåg håller ofta en lägre hastighet och har en anpassad trafik till en enklare infrastruktur, men de sköts i stort sett som ett trafikföretag eller en järnvägsförvaltning. En viktig skillnad mot reguljära järnvägar är att turtätheten är så låg, till exempel bara sommarhelger, att de inte passar passagerare som bara vill transportera sig. Utöver museijärnvägarnas trafik förekommer även viss museitrafik på järnvägar som också används av andra tåg. Dessutom finns det turistjärnvägar, vars persontrafik bedrivs inte riktigt musealt, men inte heller för rena resenärer, utan för turister på sommaren, till exempel Inlandsbanan. Sverige Museijärnvägarna i Sverige lyder under samma regelverk som kommersiella järnvägsföretag och står under tillsyn av Transportstyrelsen. Museijärnvägarna i Sverige organiseras i Museibanornas Riksorganisation (MRO). Museijärnvägar och museispårvägar Järnvägs- och spårvägsmuseer Museiföreningar Föreningar som äger körbara museala tåg, dock utan egen järnväg Bergslagernas Järnvägssällskap (BJ:s), Göteborg Museiföreningen Gefle-Dala Jernväg (MfGDJ) Skåne-Smålands Jernvägsmuseiförening (SSJF) Museiföreningen Östra Skånes Järnvägar (mfÖSJ) Kalmar Veterantåg Ostkustbanans vänner (OKBv), Roslagsbanans Veterantågsförening (RBv), Föreningen Veteranjärnvägen, Museiföreningen Västra Centralbanans Järnväg, Järnvägssällskapet, (Modelljärnväg) Orsa Jernvägsförening, (Ideell förening) Svenska Motorvagnsklubben, Alvesta/Falköping. Norge Museijärnvägar och -spårvägar Järnvägs- och spårvägsmuseer Danmark Museijärnvägar och -spårvägar Järnvägs- och spårvägsmuseer Museiföreningar Vestsjællands Veterantog, Slagelse kommun, spårvidd 1435 Finland Museijärnvägar Övrigt Järnvägentusiaster i Norra Finland (fi: Pohjois-Suomen Rautatieharrastajat, PoRha) Järnvägentusiaster i Lahtis (fi: Lahden Rautatieharrastajat, Topparoikka Ry) Museilokföreningen i Pieksämäki (fi: Pieksämäen Höyryveturiyhdistys Ry) Museilokföreningen i Haapamäki (HMVY), (fi: Haapamäen museoveturiyhdistys) Öppet bolaget Ångspår (fi: Höyryraide Ay) Ånglokresor 1009 (fi: Höyryveturimatkat 1009) Estland, Lettland och Litauen Museijärnvägar Järnvägsmuseer Se även Lista över järnvägsmuseer Museispårväg Källor Vidare läsning Externa länkar Förordning (1984:579) om statsbidrag till museijärnvägar Historiskt Industriminnen Järnväg


text: Myråsen är en småort med huvuddelen i Skara kommun men med en mindre del även i Götene kommun. Den är belägen där tre socknar möts och husen är belägna i Ova socken, Hangelösa socken och Skånings-Åsaka socken. Dessa tillhör Götene kommun respektive Skara kommun. Historia Orten består av en klunga hus som växte upp runt en station på den tidigare Västergötland–Göteborgs Järnvägar mellan Göteborg och Gårdsjö. Nu stannar ångtågen på musei-järnvägen mellan Skara och Lundsbrunn. Tidigare fanns här lanthandel och några andra näringsidkare, till exempel mejeri och smedja. Platsen har fått sitt namn efter Myråsens gård numera hemvist för Myråsens ryttarklubb som bildades 1995 på Myråsens ridskola. Se även Friends (musikgrupp) Externa länkar Skara-Lundsbrunns järnvägar Källor Orter i Skara kommun Orter i Götene kommun Småorter i Sverige