text: 1974 (MCMLXXIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 8. februar - posadka misije Skylab 4 se po rekordnih 84 dneh v orbiti varno vrne na Zemljo. 21. februar - Zbor narodov Zvezne skupščine SFRJ razglasi novo zvezno ustavo. 8. marec - z obratovanjem prične letališče Pariz-Charles de Gaulle. 9. marec - japonski narednik Hiroo Onado po 30 letih skrivanja na Filipinih izve, da je II. svetovne vojne konec 18. marec - večina držav članic Opeca prekine petmesečni embargo na izvoz surove nafte v ZDA, Evropo in Japonsko. 29. marec - v kitajskem mestu Šian odkrijejo vojsko glinenih vojščakov Čin Ši Huangdija. 6. april - švedska skupina ABBA zmaga na tekmovanju za pesem Evrovizije s skladbo »Waterloo«. 25. april - z revolucijo nageljnov se konča fašistična diktatura na Portugalskem. 4. maj - v ameriškem mestu Spokane (Washington) je odprta svetovna razstava Expo '74. 17. maj - v seriji bombnih napadov v Dublinu in Monaghanu na Irskem umre 33 civilistov, 300 je ranjenih. 18. maj - Indija kot osma država uspešno preskusi atomsko bombo. končan je varšavski radijski stolp, druga najvišja zgradba vseh časov (podrt leta 1991) 13. junij – 7. julij - v Zahodni Nemčiji se odvija svetovno prvenstvo v nogometu. 8. avgust - afera Watergate: ameriški predsednik Richard Nixon oznani svoj odstop. 14. avgust - turška vojska vdre na Ciper in zasede več kot tretjino otoka ter postavi razmejitev, ki je v veljavi še danes. 30. avgust - ekspresni vlak na poti iz Beograda v Nemčijo iztiri v Zagrebu, pri čemer umre 153 ljudi. 12. september - vojaška hunta odstavi etiopskega cesarja Haileja Selassieja. 30. oktober - Muhammad Ali v dvoboju poimenovanem »The Rumble in the Jungle« v Kinšasi nokavtira Georgea Foremana in ponovno osvoji naslov prvaka v težki kategoriji po WBA in WBC. 1. november - v sedanji obliki je ustanovljena Svetovna turistična organizacija. 16. november - iz radijskega teleskopa v Arecibu pošljejo medzvezdno radijsko sporočilo proti Herkulovi kroglasti kopici (cilj bo doseglo okoli leta 27.000). 30. november - ameriški paleoantropolog Donald Carl Johanson in Tom Gray pri Hadarju v Etiopiji najdeta okostje avstralopiteka Lucy. 24. – 25. december - ciklon Tracy skoraj popolnoma uniči avstralsko mesto Darwin. Rojstva 2. januar - Slavko Duščak, slovenski košarkar 3. januar - Alessandro Petacchi, italijanski kolesar 27. januar - Ole Einar Bjørndalen, norveški biatlonec 30. januar - Christian Bale, britanski igralec 5. februar - Jesper Blomqvist, švedski nogometaš 13. februar - Robbie Williams, britanski pevec 18. februar - Urška Hrovat, slovenska alpska smučarka Jevgenij Kafelnikov, ruski tenisač 26. februar - Sébastien Loeb, francoski dirkač 27. februar - Simon Hočevar, slovenski kanuist na divjih vodah 4. marec - Ariel Ortega, argentinski nogometaš 7. marec - Uroš Smolej, slovenski gledališki in filmski igralec 17. marec - Jože Podgoršek, slovenski agrarni ekonom in politik 28. april - Penélope Cruz, španska igralka 29. april - Bojan Škrjanc, slovenski hokejist 30. april - Sašo Vrabič, slovenski slikar 6. maj - Tjaša Železnik, slovenska gledališka in filmska igralka 15. maj - Janja Sluga, slovenska političarka 1. junij - Alanis Morissette, ameriško-kanadska glasbenica in igralka 2. junij - Aljaž Pegan, slovenski telovadec 6. junij - Miha Štricelj, slovenski kajakaš na divjih vodah 13. junij - Valerij Bure, ruski hokejist 25. junij - Karin Komljanec, slovenska igralka 13. julij - Jarno Trulli, italijanski dirkač Formule 1 17. julij - Claudio López, argentinski nogometaš 30. julij - Hilary Swank, ameriška igralka 1. avgust - Vesna Pernarčič, slovenska gledališka in filmska igralka 4. avgust - Cristian González, argentinski nogometaš 15. avgust - Uroš Kodelja, slovenski kajakaš 16. avgust - Didier Cuche, švicarski alpski smučar 20. avgust - Amy Adams, ameriška igralka 14. september - Sebastjan Cimirotič, slovenski nogometaš Sunday Oliseh, nigerijski nogometaš 24. september - Polona Glavan, slovenska pisateljica in prevajalka 7. oktober - Charlotte Perrelli, švedska pevka 8. oktober - Kodži Murofuši, japonski metalec kladiva 1. november - Princ Faisal bin Farhan Al-Saud, savdski diplomat in politik 9. november - Sven Hannawald, nemški smučarski skakalec Alessandro Del Piero, italijanski nogometaš 11. november - Leonardo DiCaprio, ameriški igralec in producent 12. november - Alessandro Birindelli, italijanski nogometaš 17. november - Mitja Blažič - radijski novinar, aktivist za pravice istospolno usmerjenih 24. december - Stephenie Meyer, ameriška pisateljica 31. december - Joe Abercrombie, britanski pisatelj Smrti 2. februar - Imre Lakatos, madžarski filozof in matematik (* 1922) 2. februar - Marieluise Fleißer, nemška pisateljica (* 1901) 4. februar - Satjendra Nat Bose, indijski fizik, matematik (* 1894) 8. februar - Fritz Zwicky, švicarski astronom (* 1898) 9. marec - Earl Wilbur Sutherland, Jr., ameriški fiziolog, nobelovec (* 1915 2. april - Georges Pompidou, francoski politik in državnik (* 1911) 15. april - Giovanni D'Anzi, italijanski skladatelj (* 1906) 19. april - Mohamed Ajub Kan, pakistanski maršal in politik (* 1908) 4. maj - William Maurice Ewing, ameriški geofizik, oceanograf (* 1906) 24. maj - Duke Ellington, ameriški jazzovski skladatelj, pianist (* 1899) 18. junij - Georgij Konstantinovič Žukov, ruski general in politik (* 1896) 1. julij - Juan Perón, argentinski častnik in politik (* 1895) 11. julij - Pär Lagerkvist, švedski pisatelj, nobelovec (* 1891) 13. julij - Patrick Maynard Stuart Blackett, angleški fizik, nobelovec (* 1897) 24. julij - James Chadwick, angleški fizik, nobelovec (* 1891) 29. julij - Erich Kästner, nemški pisatelj (* 1899) 8. avgust - Baldur von Schirach, nemški nacistični funkcionar, vojni zločinec (* 1907) 26. avgust - Charles Lindbergh, ameriški letalec (* 1902) 4. september - Creighton Abrams, ameriški general (* 1914) 9. oktober - Oskar Schindler, nemški industrialec (* 1908) 24. oktober - David Ojstrah, ukrajinski violinist (* 1908) 25. oktober - Nick Drake, angleški glasbenik (* 1948) 31. oktober - Ferry Souvan, slovenski besedilopisec (* 1919) 13. november - Vittorio De Sica, italijanski filmski režiser (* 1901/02) 22. november - Gerald Maurice Clemence, ameriški astronom (* 1908) 25. november - U Tant, burmanski politik in diplomat (* 1909) 27. december - Vladimir Aleksandrovič Fok, ruski fizik, matematik (* 1898) Nobelove nagrade Fizika - Sir Martin Ryle, Antony Hewish Kemija - Paul J. Flory Fiziologija ali medicina - Albert Claude, Christian de Duve, George E. Palade Književnost - Eyvind Johnson, Harry Martinson Mir - Séan MacBride, Eisaku Sato Ekonomija - Gunnar Myrdal, Friedrich von Hayek


source: wikipedia

text: 1973 (MCMLXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki 1. januar - Združeno kraljestvo, Irska in Danska vstopijo v Evropsko gospodarsko skupnost (predhodnico Evropske unije) 27. januar - s podpisom mirovne pogodbe v Parizu se konča ameriško posredovanje v vietnamski vojni. 6. februar - pričetek gradnje stolpa CN Tower v Torontu. 17. marec - izid albuma The Dark Side of the Moon skupine Pink Floyd. 3. april - izumitelj Martin Cooper v New Yorku opravi prvi klic z mobilnim telefonom. 4. april - v New Yorku uradno odprejo World Trade Center. 5. april - izstrelijo vesoljsko sondo Pioneer 11. 1. junij - vojaška hunta v Grčiji odpravi monarhijo in razglasi republiko. 30. junij - eden izmed najdaljših popolnih sončevih mrkov v 2. tisočletju je viden nad ekvatorialno Afriko. 10. julij - Bahami postanejo neodvisna država znotraj Skupnosti narodov. 15. avgust - s prekinitvijo ameriškega bombardiranja Kambodže se konča dvanajstletno obdobje spopadov v Jugovzhodni Aziji. 11. september - vojaška hunta pod vodstvom Augusta Pinocheta s podporo ZDA strmoglavi demokratično izvoljeno vlado Čila in prevzame oblast. 20. oktober - 14 let po začetku gradnje je odprta Sydneyska operna hiša. 26. oktober - konča se Jomkipurska vojna. 30. oktober - končan je Bosporski most, povezava med Anatolijo in Balkanom. 3. november - izstrelijo medplanetarno vesoljsko sondo Mariner 10 proti Veneri in Merkurju. 15. december - Ameriško psihiatrično združenje umakne homoseksualnost iz svojega priročnika duševnih motenj. Rojstva 11. januar - Ambrož Čopi, slovenski skladatelj in zborovodja 14. januar - Giancarlo Fisichella, italijanski dirkač Formule 1 20. januar - Mathilde, belgijska kraljica 28. januar - Katarina Kresal, slovenska pravnica in političarka 1. februar - Tatjana Doma, slovenska dramaturginja 19. marec - Damijan († 2009) in Sebastijan Cavazza, slovenska igralca 27. marec - Jan Plestenjak, slovenski glasbenik 4. april - Janko Lozar Mrevlje, slovenski filozof in profesor 12. april - Marko Naberšnik, slovenski režiser in scenarist 14. april - Roberto Ayala, argentinski nogometaš 22. april - Janko Narat (Jenki), slovenski glasbenik, pevec, humorist in kantavtor 7. maj - Gašper Tič, slovenski igralec († 2017) 11. maj - Danijel Bešič Loredan, zdravstveni minister 20. julij - Haakon, norveški prestolonaslednik 31. julij - Manca Ogorevc, slovenska igralka 21. avgust - Sergey Brin, rusko-ameriški poslovnež 12. september - Paul Walker, ameriški filmski igralec († 2013) 24. oktober - Mojca Mavec, slovenska novinarka in televizijska voditeljica 2. december - Monika Seleš, ameriška tenisačica srbskega rodu 6. december - Valentin Hajdinjak, slovenski ekonomist in politik 11. december - Ralph Intranuovo, kanadski hokejist Smrti 22. januar - Lyndon Johnson, predsednik ZDA (* 1908) 8. april - Pablo Picasso, španski slikar, kipar (* 1881) 28. april - Jacques Maritain, francoski filozof (* 1882) 9. junij - Erich von Manstein, nemški feldmaršal (* 1887) 6. julij - Otto Klemperer, nemško-ameriški dirigent, skladatelj judovskega rodu (* 1885) 7. julij - Max Horkheimer, nemški filozof in sociolog judovskega rodu (* 1895) 20. julij - Bruce Lee, kitajsko-ameriški kung-fu igralec (* 1940) 1. avgust - Stane Kregar, slovenski slikar, duhovnik, učitelj in prešernov nagrajenec (* 1905) 5. avgust - Mark Lazarevič Levi oz. Mihail Agejev, ruski pisatelj 2. september - John Ronald Reuel Tolkien, angleški pisatelj in jezikoslovec (* 1892) 11. september - Salvador Allende, čilski predsednik (* 1908) 15. september - Gustav VI. Adolf Švedski (* 1882) 23. september - Pablo Neruda, čilski pesnik (* 1904) 2. oktober - Paavo Nurmi, finski tekač (* 1897) 8. oktober - Gabriel Marcel, francoski dramatik, filozof (* 1889) 18. oktober - Leo Strauss, nemško-ameriški filozof judovskega rodu (* 1899) 22. oktober - Pau Casals, katalonski violončelist, dirigent (* 1876) 25. oktober - Abebe Bikila, etiopski maratonec (* 1932) 16. november - Alan Watts, angleški pisatelj, filozof in popularizator azijskih filozofij (* 1915) 5. december - sir Robert Alexander Watson-Watt, škotski fizik (* 1892) 17. december - Charles Greeley Abbot, ameriški astrofizik, astronom (* 1872) 23. december - Gerard Peter Kuiper, ameriški astronom nizozemskega rodu (* 1905) Nobelove nagrade Fizika - Leo Esaki, Ivar Giaever, Brian David Josephson Kemija - Ernst Otto Fischer, Geoffrey Wilkinson Fiziologija ali medicina - Karl von Frisch, Konrad Lorenz, Nikolaas Tinbergen Literatura - Patrick White Mir - Henry A. Kissinger, LeDuc Tho Ekonomija - Wassily Leontief


text: 1972 (MCMLXXII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Po meritvah univerzalnega koordiniranega časa so letu dodali še dve prestopni sekundi in 1972 je bilo najdaljše leto odtlej. Dogodki 1. januar - Kurt Waldheim postane generalni sekretar OZN. 4. januar - na trg pride HP-35 proizvajalca Hewlett-Packard, prvi znanstveni žepni kalkulator na svetu. 5. januar - ameriški predsednik Richard Nixon podpiše ukaz o razvoju programa Space shuttle. 14. januar - Margareta II. Danska nasledi svojega očeta Frederika IX., na danskem prestolu. 26. januar - srbska stevardesa Vesna Vulović preživi padec več kot 10.000 m po eksploziji potniškega letala nad Češkoslovaško zaradi terorističnega napada. 30. januar - krvava nedelja: britanska vojska prične streljati na protestnike v severnoirskem mestu Derry in jih 14 ubije. 31. januar - Birendra postane nepalski kralj. 2. februar - na Irskem izbruhnejo množične protibritanske demonstracije, med katerimi je požgano britansko veleposlaništvo in več poslovnih prostorov. 3. – 13. februar - v japonskem Saporu potekajo XI. zimske olimpijske igre. 4. februar - sonda Mariner 9 pošlje na Zemljo prve fotografije Marsa. 17. februar - Volkswagnov hrošč preseže prodajo Fordovega modela T. 2. marec - NASA izstreli sondo Pioneer 10, ki bo kasneje postala prvi predmet človekove izdelave, ki je zapustil Osončje. 16. marec - jugoslovanske oblasti razglasijo izredne razmere zaradi izbruha črnih koz na Kosovu, zadnjega velikega izbruha črnih koz v Evropi. 30. marec - vietnamska vojna: severnovietnamske sile vstopijo v demilitarizirano cono Južnega Vietnama in sprožijo t. i. velikonočno ofenzivo. 10. april - 70 držav na čelu z ZDA in Sovjetsko zvezo podpiše Konvencijo o biološkem in toksičnem orožju. potres z močjo 7,0 po Richterjevi lestvici prizadene iransko pokrajino Fars in zahteva okrog 5000 življenj. 16. april - proti Luni je izstreljena odprava Apollo 16 z astronavti Johnom Youngom, Kenom Mattinglyjem in Charliejem Dukeom na krovu. 15. maj - oborožene sile Združenih držav Amerike formalno vrnejo otok Okinava Japonski po 27 letih zasedbe. 21. maj - duševno moteni Madžar Laszlo Toth napade Michelangelov kip Pietà v Rimu z geološkim kladivom in ga močno poškoduje. 22. maj - s sprejetjem nove ustave je Cejlon preoblikovan v republiko Šrilanko; za predsednico vlade je imenovana Sirimavo Bandaranaike. 26. maj - Richard Nixon in Leonid Brežnjev podpišeta dogovora o omejevanju strateške oborožitve in protibalističnih izstrelkov ter več drugih med srečanjem v Moskvi. 1. junij - iraška vlada nacionalizira Iraško naftno družbo. 2. junij - po strelskem obračunu v Frankfurtu je aretiranih več članov Frakcije rdeče armade z Andreasom Baaderjem na čelu. 17. junij - afera Watergate: policija aretira pet operativcev Bele hiše zaradi vloma v prostore Nacionalne komisije Demokratske stranke. 21. julij - krvavi petek: v Belfastu na Severnem Irskem eksplodira 22 bomb, ki so jih nastavili pripadniki Začasne Ire; umre 9 ljudi, 130 je huje ranjenih. 31. julij - britanska vojska prične z operacijo Motorman, ponovno vzpostavitvijo nadzora nad območji pod nadzorom irskih republikancev v Derryju in Newryju. 2. – 10. avgust - eden najmočnejših zabeleženih Sončevih izbruhov v zgodovini povzroči pojav obsežnih severnih sijev in izpade telefonskih omrežij. 1. september - Bobby Fischer premaga Borisa Spaskega v »dvoboju stoletja« v Reykjaviku in postane svetovni šahovski prvak. 6. september - na olimpijskih igrah v Münchnu skupina arabskih teroristov Črni september ugrabi in umori 11 izraelskih športnikov. 10. september - brazilski dirkač Emerson Fittipaldi zmaga na dirki za VN Italije in postane najmlajši svetovni prvak v Formuli 1. 13. oktober - potniško letalo na poti iz Montevidea strmoglavi v Andih na višini več kot 3.600 m; preživele, ki so se morali zateči h kanibalizmu, najdejo šele konec decembra. 16. november - UNESCO sprejme Konvencijo o zaščiti svetovne kulturne in naravne dediščine. 28. november - v pariškem zaporu La Santé sta izvršeni zadnji smrtni kazni v Franciji. 29. november - podjetje Atari da na trg Pong, prvo komercialno uspešno video igro. 7. december - proti Luni je izstreljena odprava Apollo 17 z astronavti Geneom Cernanom, Ronaldom Evansom in Harrisonom Schmittom na krovu, do danes zadnja odprava s človeško posadko, ki je pristala na Luni. 21. december - Vzhodna in Zahodna Nemčija se medsebojno priznata. 23. december - v hudem potresu z epicentrom blizu nikaragovske prestolnice Manague umre po ocenah med 5.000 in 12.000 ljudi. 29. december - za promet je odprt prvi odsek slovenske štiripasovne avtoceste, od Vrhnike do Postojne. 31. december - v ZDA stopi v veljavo prepoved pesticida DDT. Rojstva 5. januar - Sakis Rouvas, grški pevec, igralec in fotomodel 7. januar - Alenka Bikar, slovenska atletinja 15. februar - Jaromír Jágr, češki hokejist 17. februar - Billie Joe Armstrong, ameriški pevec in kitarist 22. februar - Michael Chang, ameriški tenisač 4. marec - Jos Verstappen, nizozemski dirkač 6. marec - Shaquille O'Neal, ameriški košarkar 22. marec - Olivér Várhelyi, madžarski politik, pravnik in diplomat, evropski komisar 25. marec - Alejandra Frausto Guerrero, mehiška političarka in odvetnica 26. marec - Aleksandra Pivec, slovenska kemijska tehnologinja in političarka 30. marec - Heiko Ruprecht, nemški igralec 1. april - Florin Cîțu, romunski politik 16. april - Conchita Martínez, španska tenisačica 19. april - Rivaldo, brazilski nogometaš 20. april - Željko Joksimović, srbski pevec 21. april - Severina, hrvaška pevka 24. april - Jure Košir, slovenski alpski smučar 5. maj - Brigitta Boccoli, italijanska gledališka in filmska igralka 16. maj - Andrzej Duda, poljski politik in predsednik Poljske 21. maj - Notorious B.I.G., ameriški raper († 1997) 23. maj - Rubens Barrichello, brazilski dirkač Formule 1 Patrik Greblo, slovenski dirigent, skladatelj in aranžer zabavne glasbe 28. maj - Tino Mamić, slovenski zgodovinar, profesor, novinar, književnik in publicist 6. junij - Noriaki Kasai, japonski smučarski skakalec 17. junij - Iztok Čop, slovenski veslač 23. junij - Zinedine Zidane, francoski nogometaš 24. junij - Denis Žvegelj, slovenski veslač 28. junij - Ngô Bảo Châu, vietnamski matematik 4. julij - Tomio Okamura, češko-japonski politik 8. julij - Tina Gorenjak, slovenska gledališka in filmska igralka ter pevka 30. avgust - Cameron Diaz, ameriška filmska igralka Pavel Nedvěd, češki nogometaš 21. september - Liam Gallagher, angleški pevec 27. september - Gwyneth Paltrow, ameriška igralka 17. oktober - Eminem, ameriški raper 22. oktober - Arūnas Dulkys, litvanski ekonomist in družboslovec 1. november - Toni Collette, avstralska igralka 4. november - Luís Figo, portugalski nogometaš 7. november - Andrej Hofer, slovenski novinar, televizijski voditelj in urednik 18. november - Sophie Honey, britanska diplomatka, veleposlanica Združenega kraljestva v Sloveniji 29. november - Andreas Goldberger, avstrijski smučarski skakalec 4. december - Joži Šalej, slovenski pianist, pevec in glasbeni pedagog 7. december - Hermann Maier, avstrijski alpski smučar 18. december - Alyssa Milano, ameriški televizijska in filmska igralka, pevka ter producentka 29. december - Jude Law, britanski igralec Smrti 12. januar - František Čap, češki režiser in scenarist (* 1913) 14. januar - kralj Frederik IX. Danski (* 1899) 9. februar - Nikolaj Ivanovič Krilov, ruski general (* 1903) 20. februar - Maria Goeppert-Mayer, nemška fizičarka, nobelovka (* 1906) 25. februar - Hugo Dyonizy Steinhaus, poljski matematik (* 1887) 24. marec - Milko Kos, slovenski geograf in zgodovinar (* 1892) 27. marec - Maurits Cornelis Escher, nizozemski grafik (* 1898) 9. april - James F. Byrnes, ameriški politik in pravnik (* 1882) 16. april - Jasunari Kavabata, japonski pisatelj, nobelovec (* 1899) 27. april - Kwame Nkrumah, ganski politik (* 1909) 2. maj - J. Edgar Hoover, ameriški politik (* 1895) 14. maj - Maks Wraber, slovenski botanik (* 1905) 28. maj - kralj Edvard VIII. Britanski (* 1894) 13. junij - Georg von Békésy, madžarski biofizik, nobelovec (* 1899) 18. junij - Milton Lasell Humason, ameriški astronom (* 1891) 10. avgust - France Stele, slovenski umetnostni zgodovinar (* 1886) 11. avgust - Max Theiler, južnoafriški virolog, nobelovec (* 1899) 1. oktober - Louis Leakey, britanski arheolog (* 1903) 5. oktober - Ivan Jefremov, ruski arheolog in pisatelj (* 1908) Solomon Lefschetz, ameriški matematik (* 1884) 26. oktober - Igor Ivanovič Sikorski, rusko-ameriški letalski konstruktor in inženir (* 1889) 1. november - Ezra Pound, ameriški pesnik in kritik (* 1885) 25. november - Henri Coandă, romunski izumitelj (* 1886) 28. november - Princesa Sibyla Saxe-Coburg-Gothska (* 1908) 1. december - Antonio Segni, italijanski politik (* 1891) 11. december - Jovan Hadži, slovenski biolog (* 1884) 23. december - Andrej Nikolajevič Tupoljev, ruski letalski konstruktor (* 1888) 26. december - Harry S. Truman, ameriški predsednik (* 1884) Nobelove nagrade Fizika - John Bardeen, Leon Neil Cooper, John Robert Schrieffer Kemija - Christian B. Anfinsen, Stanford Moore, William H. Stein Fiziologija ali medicina - Gerald M. Edelman, Rodney R. Porter Književnost - Heinrich Böll Mir - ni bila podeljena Ekonomija - John Hicks, Kenneth Arrow


text: 1971 (MCMLXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki 15. januar - uradno odprtje asuanskega visokega jezu na Nilu v Egiptu. 25. januar - Idi Amin izvede državni udar v Ugandi in odstavi dotakratnega predsednika Miltona Oboteja. 31. januar – 5. februar - program Apollo: astronavti Alan Shepard, Stuart Roosa in Edgar Mitchell izvedejo tretji uspešen pristanek na Luni v sklopu odprave Apollo 14. 7. februar - Władysław Gomułka je izključen iz Komunistične stranke Poljske zaradi nasilnega zatrtja delavskih uporov prejšnjega decembra. 13. februar - južnovietnamske sile z ameriško podporo vdrejo v Laos. 8. marec - Joe Frazier premaga dotlej nepremaganega Muhammada Alija v boksarskem »dvoboju stoletja«. 23. marec - general Alejandro Agustín Lanusse pride z državnim udarom na oblast v Argentini. 26. marec - predstavnik Lige Avami razlasi neodvisnost Vzhodnega Pakistana (danes Bangladeš). 19. april - Sovjetska zveza izstreli Saljut 1, prvo vesoljsko postajo. 24. april - pol milijona ljudi protestira v Washingtonu in še 125.000 v San Franciscu proti vietnamski vojni. 22. maj - v močnem potresu, ki prizadene mesto Bingöl v Turčiji, umre 1000 ljudi. 23. maj - v strmoglavljenju Aviogenexovega potniškega letala Tupoljev 134A na letališču Reka umre 78 potnikov in članov posadke. 30. maj - NASA izstreli medplanetarno vesoljsko sondo Mariner 9 proti Marsu 13. junij - New York Times prične z objavo zaupne študije ameriškega ministrstva za obrambo, ki razkrije sistematično zavajanje javnosti o ciljih vietnamske vojne. 30. junij - zaradi okvare kapsule ob povratku z vesoljske postaje Saljut 1 umre celotna posadka odprave Sojuz 11. 4. julij - Michael S. Hart objavi prvo elektronsko knjigo, deklaracijo neodvisnosti ZDA na univerzitetnem strežniku - začetek Projekta Gutenberg. 17. julij - Italija in Avstrija sporazumno končata spor o Južni Tirolski. 31. julij - astronavta odprave Apollo 15, David Scott in James Irwin, se kot prva človeka popeljeta po površju Lune v vozilu - lunarnem roverju. 15. avgust - Bahrajn postane neodvisna država. 3. september - Katar razglasi neodvisnost od Združenega kraljestva. 29. september - ciklon prizadene indijsko zvezno državo Orisa in zahteva 10.000 žrtev. 25. oktober - Generalna skupščina OZN prizna Ljudsko republiko Kitajsko in izključi Republiko Kitajsko (Tajvan). 27. oktober - Demokratična republika Kongo se preimenuje v Zair. 10. november - Rdeči Kmeri napadejo letališče v Phnom Penhu. 15. november - podjetje Intel izdela Intel 4004, prvi mikroprocesor na svetu. 2. december - šest zalivskih emiratov se združi v Združene arabske emirate. 3. december - z napadom pakistanskih zračnih sil na indijske letalske baze se začne indo-pakistanska vojna. 4. december - med koncertom Franka Zappe pogori kazino v Montreuxu, kar kasneje Deep Purple opevajo v svoji slavni skladbi »Smoke on the Water«. 16. december - s predajo pakistanske vojske se konča bangladeška osamosvojitvena vojna. 24. december - Giovanni Leone je izvoljen za predsednika Italije. Rojstva 1. januar - Tonček Kregar, slovenski glasbenik in zgodovinar 14. januar - Lasse Kjus, norveški alpski smučar 1. februar - Zlatko Zahovič, slovenski nogometaš 26. februar - Erykah Badu, afroameriška pevka 8. marec - Jason Slater, ameriški basist († 2020) 20. marec - Marko Diaci, slovenski ekonomist in politik 21. marec - Jure Sešek, slovenski radijski in televizijski voditelj, igralec ter glasbenik 27. marec - David Coulthard, britanski dirkač Formule 1 5. april - Kim Soo-Nyung, južnokorejska lokostrelka 9. april - Jacques Villeneuve, kanadski dirkač Formule 1 16. april - Selena, ameriška pevka († 1995) 21. april - Mojca Senegačnik, slovenska akademska slikarka 9. maj - Tanja Fajon, slovenska političarka in nekdanja novinarka 16. maj - Cate Blanchett, avstralska igralka Roman Pungartnik, slovenski rokometaš 19. maj - Lucija Stupica, slovenska pesnica 2. junij - Polona Juh, slovenska igralka 16. junij - Tupac Shakur, ameriški raper († 1996) 23. junij - Andreja Potisk Ribič, slovenska alpska smučarka 27. junij - kralj Dipendra Nepalski († 2001) 28. junij - Elon Musk, južnoafriško-kanadsko-ameriški inženir, programer in podjetnik 3. julij - Julian Assange, avstralski publicist, novinar in aktivist 17. julij - Dušan Bavdek, slovenski skladatelj in pedagog Cory Doctorow, kanadski publicist in aktivist 24. julij - Dino Baggio, italijanski nogometaš 7. avgust - Sydney Penny, ameriška igralka 12. avgust - Pete Sampras, ameriški tenisač 2. september - Kjetil André Aamodt, norveški alpski smučar 6. september - Dolores O'Riordan, irska pevka 13. september - Goran Ivanišević, hrvaški tenisač 18. september - Anna Netrebko, ruska sopranistka Lance Armstrong, ameriški kolesar 22. september - Princesa Marta Ludovika Norveška 13. oktober - Sacha Baron Cohen, britanski igralec in komik 20. oktober - Snoop Dogg, ameriški raper 29. oktober - Winona Ryder, ameriška igralka 12. november - Mitja Kunc, slovenski alpski smučar 16. november - Aleksander Popov, ruski plavalec 21. november - Aljoša Deferri, slovenski klarinetist 15. december - Lotos Vincenc Šparovec, slovenski igralec in vojaški časnik 18. december - Arantxa Sánchez Vicario, španska tenisačica 23. december - Matej Lahovnik, slovenski politik in ekonomist 25. december - Dido, angleška pevka 26. december - Jared Leto, ameriški igralec Smrti 10. januar - Gabrielle Chanel, francoska modna oblikovalka (* 1883) 16. januar - Philippe Thys, belgijski kolesar (* 1890) 27. januar - Jacobo Árbenz Guzmán, gvatemalski častnik in politik (* 1913) 25. februar - Theodor Svedberg, švedski kemik, nobelovec (* 1884) 26. februar - Fernandel, francoski gledališki in filmski igralec ter komik (* 1903) 11. marec - Charlie D. Broad, ameriški filozof (* 1887) 6. april - Igor Stravinski, rusko-ameriški skladatelj (* 1882) 12. april - Igor Tamm, ruski fizik, nobelovec (* 1895) 25. maj - Vera Albreht, slovenska pesnica, pisateljica, publicistka in prevajalka (* 1895 1. junij - Reinhold Niebuhr, ameriški protestantski teolog (* 1892) 4. junij - György Lukács, madžarski marksistični filozof in literarni kritik (* 1885) 18. junij - Paul Karrer, švicarski kemik, nobelovec (* 1889) 21. junij - Sukarno, indonezijski politik (* 1901) 25. junij - John Boyd Orr, škotski fizik in biolog, nobelovec (* 1880) 30. junij - Leonid Pitamic, slovenski pravnik, diplomat in prevajalec (* 1885) 1. julij - William Lawrence Bragg, britanski fizik, nobelovec (* 1890) 3. julij - Jim Morrison, ameriški glasbenik (* 1943) 6. julij - Louis Armstrong, ameriški trobentar (* 1901) 16. avgust - Wilhelm List, nemški feldmaršal (* 1880) 11. september - Nikita Hruščov, sovjetski politik (* 1894) 13. september - Lin Biao, kitajski general (* 1907) 21. september - Bernardo Houssay, argentinski fiziolog, nobelovec (* 1887) 12. oktober - Dean Gooderham Acheson, ameriški politik in pravnik (* 1893) 29. oktober - Arne Tiselius, švedski biokemik, nobelovec (* 1902) 16. november - Edie Sedgwick, ameriška igralka in fotomodel (* 1943) 11. december - Maurice McDonald, ameriški poslovnež (* 1902) Nobelove nagrade Fizika - Dennis Gabor Kemija - Gerhard Herzberg Fiziologija ali medicina - Earl Wilbur Sutherland Jr. Književnost - Pablo Neruda Mir - Willy Brandt Ekonomija - Simon Kuznets


text: 1970 (MCMLXX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 5. januar - Potres magnitude 7,7 po Richterjevi lestvici v Yunnanu, Ljudska republika Kitajska, zahteva 15.621 žrtev. 12. januar - s kapitulacijo Biafre se konča državljanska vojna v Nigeriji. 11. februar - raketa Lambda-4 ponese v vesolje prvi japonski satelit, Ōsumi. 13. februar - izide album Black Sabbath skupine Black Sabbath, ki velja prvi pravi heavy metal album. 23. februar - Gvajana postane republika. 2. marec - Rodezija razglasi neodvisnost od Združenega kraljestva. 5. marec - v veljavo stopi pogodba o neširjenju jedrskega orožja. 15. marec - otvoritev svetovne razstave Expo '70 v Osaki na Japonskem. 19. marec - v Erfurtu (NDR) se prvič sestaneta vzhodnonemški predsednik ministrskega sveta Willi Stoph in zahodnonemški kancler Willy Brandt ter začneta proces normalizacije odnosov med državama. 10. april - Paul McCartney oznani razpad skupine The Beatles in izid svojega prvega samostojnega albuma. 11. – 17. april - program Apollo: trije ameriški astronavti poletijo na odpravo Apollo 13 proti Luni, a morajo cilj zaradi eksplozije v servisnem modulu opustiti; kljub temu na koncu varno pristanejo v Tihem oceanu. 22. april - v ZDA prvič obeležijo dan Zemlje. 24. april - Ljudska republika Kitajska izstreli svoj prvi satelit, Dong Fang Hong 1. 29. april - vietnamska vojna: ameriške in južnovietnamske sile vdrejo v Kambodžo v lovu na Vietkongovce, kar sproži obsežne protivojne proteste v ZDA. 17. maj - Thor Heyerdahl odrine iz Maroka z ladjo Ra II iz papirusa na pot preko Atlantika. 24. maj - Sovjetska zveza prične na polotoku Kola z znanstvenim projektom vrtanja najgloblje vrtine na svetu. 31. maj - podvodni potres pred obalo Peruja sproži plaz, ki pod seboj pokoplje mesto Yungay, pri čemer umre več deset tisoč ljudi. 4. junij - Tonga postane neodvisna država. 21. junij - svetovno prvenstvo v nogometu se konča z zmago brazilske nogometne reprezentance. 11. julij - prvi predor pod Pireneji poveže Aragnouet v Franciji in Bielso v Španiji. 21. julij - po desetih letih gradnje je končan Asuanski visoki jez v Egiptu. 1. september - poskus atentata na jordanskega kralja Huseina sproži serijo nasilnih dogodkov, znanih pod skupnim imenom črni september. 20. september - sovjetska sonda Luna 16 pristane na Luni, zbere vzorce in poleti nazaj proti Zemlji. 28. september - Anvar Sadat prevzame začasno oblast v Egiptu po Naserjevi smrti. 10. oktober - Fidži postane neodvisna država. 17. oktober - v skladu z rezultati referenduma postane Anvar Sadat predsednik Egipta. 24. oktober - socialist Salvador Allende je izvoljen za predsednika Čila. 30. oktober - najhujši monsun po več letih prizadene Vietnam, zahteva nekaj sto življenj in praktično ustavi vietnamsko vojno. 13. november - Hafez al Asad pride z državnim udarom znotraj vladajoče stranke na oblast v Siriji. močan tropski ciklon doseže gosto naseljen izliv Gangesa v Vzhodnem Pakistanu (danes Bangladeš) in zahteva okrog pol milijona življenj. 7. december - Generalna skupščina OZN podpre osamitev Južne Afrike zaradi politike apartheida. 23. december - severni stolp World Trade Centra postane najvišja stavba na svetu. Svetovna populacija Rojstva 3. januar - Msgr. Mitja Leskovar, slovenski rimokatoliški nadškof in diplomat in apostolski nuncij 11. januar - Gregor Čušin, slovenski igralec, dramatik, režiser 13. januar - Marco Pantani, italijanski kolesar († 2004) 16. januar - František Jež, češki smučarski skakalec 28. januar - Jernej Kuntner, slovenski igralec 8. februar - Nataša Prah, slovenska diplomatka 5. marec - John Frusciante, ameriški kitarist 11. april - Tomaž Vnuk, slovenski hokejist 22. april - Marinko Galič, slovenski nogometaš 25. april - Jason Lee, ameriški rolkar in igralec 28. april - Nicklas Lidström, švedski hokejist 29. april - Andre Agassi, ameriški tenisač 30. april - Berto Camlek, slovenski motociklistični dirkač († 2015) 16. maj - Gabriela Sabatini, argentinska tenisačica 21. maj - Brigita Bukovec, slovenska atletinja 22. maj - Naomi Campbell, angleški supermodel, pevka, igralka in modna oblikovalka 4. junij - Deborah Compagnoni, italijanska alpska smučarka 7. junij - Mike Modano, ameriški hokejist 8. julij - Beck, ameriški glasbenik 23. julij - Franc Breznik, slovenski politik, ekonomist in veteran vojne za Slovenijo 1. avgust - Elon Lindenstrauss, izraelski matematik 6. avgust - M. Night Shyamalan, indijsko-ameriški filmski režiser 20. avgust - John Carmack, ameriški programer in razvijalec video iger 25. avgust - Claudia Schiffer, nemški fotomodel 31. avgust – Debbie Gibson, ameriška igralka 3. september - Stanislav Konstantinovič Smirnov, ruski matematik 8. oktober - Matt Damon, ameriški igralec 18. oktober - Alex Barros, brazilski motociklistični dirkač 26. oktober - Takanobu Okabe, japonski smučarski skakalec 29. oktober - Edwin van der Sar, nizozemski nogometaš 13. november - Andrej Karoli, slovenski radijski voditelj 8. december - Alen Jelen, slovenski režiser in dramaturg 9. december - Vitja Avsec, slovenski skladatelj, glasbeni pedagog in harmonikar 17. december - Stella Tennant, britanska manekenka (* 2020) 18. december - DMX, ameriški raper in igralec († 2021) 30. december - Ināra Mūrniece, latvijska političarka in novinarka Smrti 5. januar - Max Born, nemško-britanski matematik, fizik, nobelovec 1954 (* 1882) 10. januar - Pavel Ivanovič Beljajev, ruski vojaški pilot, kozmonavt in častnik (* 1925) 14. januar - Vilim Srećko Feller, hrvaško-ameriški matematik (* 1906) 2. februar - Bertrand Russell, angleški matematik in filozof, nobelovec (* 1872) 16. februar - Francis Peyton Rous, ameriški patolog in virolog, nobelovec (* 1879) 11. marec - Kurt Feldt, nemški general (* 1887) 30. marec - Heinrich Brüning, nemški politik (* 1885) 31. marec - Semjon Konstantinovič Timošenko, ukrajinski general (* 1895) 26. april - John Knittel, švicarski pisatelj (* 1874) 12. maj - Nelly Sachs, nemška pisateljica in pesnica, nobelovka (* 1891) 22. maj - Gojmir Anton Kos, slovenski slikar in akademik (* 1896) 1. junij - Pedro Eugenio Aramburu, argentinski general (* 1903) 2. junij - Bruce McLaren, novozelandski dirkač (* 1937) 8. junij - Abraham Maslow, ameriški psiholog (* 1908) 14. junij - Roman Ingarden, poljski filozof (* 1893) 16. junij - Sydney Chapman, britanski matematik in geofizik (* 1888) 21. junij - Sukarno, indonezijski politik (* 1901) 13. julij - Leslie Richard Groves, ameriški general in inženir (* 1896) 27. julij - António de Oliveira Salazar, portugalski diktator (* 1889) 1. avgust - Otto Heinrich Warburg, nemški fiziolog, nobelovec (* 1893) 1. september - François Mauriac, francoski pisatelj, nobelovec (* 1885) 14. september - Rudolf Carnap, nemški filozof (* 1891) 17. september - France Bevk, slovenski pisatelj (* 1890) 18. september - Jimi Hendrix, ameriški glasbenik (* 1942) 23. september - Veno Pilon, slovenski slikar, grafik, fotograf (* 1896) 25. september - Erich Maria Remarque, nemški pisatelj (* 1898) 28. september - Gamal Abdel Naser, egiptovski politik in častnik (* 1918) 4. oktober - Janis Joplin, ameriška pevka (* 1942) 10. oktober - Édouard Daladier, francoski politik (* 1884) 2. november - Abraham Samojlovič Bezikovič, ruski matematik (* 1891) 3. november - Peter II. Karađorđević, jugoslovanski kralj (* 1923) 9. november - Charles de Gaulle, francoski general in politik (* 1890) 21. november - Čandrasekara Venkata Raman, indijski fizik, nobelovec (* 1888) 8. december - Abraham Izakovič Alihanov, ruski fizik (* 1904) 9. december - Artem Mikojan, armenski letalski konstruktor (* 1905) Nobelove nagrade Fizika - Hannes Alfvén, Louis Eugène Félix Néel Kemija - Luis Federico Leloir Fiziologija ali medicina - Bernard Katz, Ulf von Euler, Julius Axelrod Književnost - Aleksander Solženicin Mir - Norman E. Borlaug Ekonomija - Paul Samuelson


text: 1969 (MCMLXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Dogodki Januar – junij 2. januar - korporacija News Ltd. avstralskega medijskega mogotca Ruperta Murdocha prevzame najbolj brani britanski tednik, News of the World. 5. januar - Sovjetska zveza izstreli sondo Venera 5 proti Veneri in pet dni kasneje še sondo Venera 6. 16. januar - češki študent Jan Palach se zažge na praškem trgu Václavské náměstí v protest proti sovjetski zasedbi Češkoslovaške. 20. januar - Richard Nixon zapriseže kot 37. predsednik Združenih držav Amerike. 28. januar - zaradi okvare na naftni ploščadi podjetja Union Oil v morju pred mestom Santa Barbara v Južni Kaliforniji izteče v ocean 80.000 do 100.000 sodčkov surove nafte. 30. januar - skupina The Beatles izvede improviziran koncert na strehi založbe Apple Records, njihov zadnji javni nastop. 2. februar - sovjetsko vesoljsko plovilo Sojuz 5 se spoji s plovilom Sojuz 4; astronavta Boris Volinov in Vladimir Šatalov opravita prvi prehod med plovili v vesolju. 4. februar - Jaser Arafat je izvoljen za vodjo Palestinske osvobodilne organizacije. 24. februar - NASA izstreli medplanetarno vesoljsko sondo Mariner 6 proti Marsu. 3. marec - program Apollo: astronavti James McDivitt, David Scott in Rusty Schweickart odletijo na odpravo Apollo 9, med katero preskušajo delovanje lunarnega modula. 18. marec - vietnamska vojna: letala ameriškega Strateškega zračnega poveljstva pričnejo s skrivno Operacijo Zajtrk, bombardiranjem domnevnih zatočišč Vietnamske ljudske armade in Vietkonga v Kambodži. 27. marec - NASA izstreli medplanetarno vesoljsko sondo Mariner 7 proti Marsu. 29. marec - na tekmovanju Pesem Evrovizije zaradi izenačenega rezultata zmagajo štiri države, Španija, Združeno kraljestvo, Nizozemska in Francija. 22. april - Robin Knox-Johnston kot prvi človek objadra svet brez postanka. 28. april - Charles de Gaulle odstopi z mesta predsednika Francije zaradi neuspeha na ustavnem referendumu dan prej. 15. maj - ameriški najstnik »Robert R.« umre v bolnišnici v St. Louisu za neznano boleznijo, kasneje prepoznano kot prvi potrjen primer Aidsa v Severni Ameriki. 16. maj - sovjetska sonda Venera 5 pristane na Veneri. 18. maj - program Apollo: astronavti Tom Stafford, Gene Cernan in John Young odletijo na odpravo Apollo 10, zadnjo vajo programa pred pristankom na Luni. 20. junij - Georges Pompidou je izvoljen za predsednika Francije. 28. junij - stonewallski upor: z izgredi, ki jih sproži policijska racija na lokal Stonewall Inn v New Yorku, se prične gibanje za pravice homoseksualcev v ZDA. Julij – december 8. julij - vietnamska vojna: prvič se zmanjša število ameriških vojakov v Vietnamu. 14. julij - nogometna vojna: po porazu Hondurasa v proti Salvadorju v kvalifikacijah za Svetovno prvenstvo v nogometu 1970 izbruhne nasilje proti salvadorskim migrantskim delavcem v Hondurasu; od 300.000 jih je pregnanih več deset tisoč, kar sproži kratkotrajno invazijo salvadorske vojske v Hondurasu. Dva dni kasneje se po posredovanju OAS državi dogovorita za premirje. 20. julij - program Apollo: Neil Armstrong in Edwin »Buzz« Aldrin kot prva človeka pristaneta na Luni. Televizijski prenos prvih korakov na Luni spremlja po oceni 500 milijonov gledalcev po vsem svetu. Apollo 11 se je odpravil proti Luni 16. julija in se varno vrnil na Zemljo 24. julija. 9. avgust - člani kulta Charlesa Mansona brutalno umorijo Sharon Tate in še štiri ljudi na domu Romana Polanskega v Los Angelesu. 15. – 18. avgust - na festivalu Woodstock nastopijo nekatere najslavnejše rock skupine tistega časa pred skupno pol milijona obiskovalcev. 21. avgust - duševno moteni avstralski turist zaneti požar v mošeji Al-Aqsa v Jeruzalemu, s čimer želi pospešiti Kristusovo vrnitev. 1. september - v državnem udaru v Libiji je odstavljen kralj Idris I., na oblast pride Omar Moamer el Gadafi. 1. oktober - Olof Palme je izvoljen za predsednika švedske Socialdemokratske stranke, 14. oktobra nadomesti Tageja Erlanderja na položaju predsednika vlade Švedske. 21. oktober - Willy Brandt postane zahodnonemški kancler. 29. oktober - na Univerzi Kalifornije pošljejo prvo sporočilo prek Arpaneta, predhodnika interneta. 17. november - na mednarodnem srečanju v Helsinkih se ameriški in sovjetski pogajalci dogovarjajo o zmanjševanju strateške oborožitve. 19. november - program Apollo: astronavta Charles Conrad in Alan Bean v okviru odprave Apollo 12 pristaneta v Oceanu neviht na Luni ter opravita drugi sprehod po Luninem površju. 21. november - predstavnika Japonske in ZDA podpišeta dogovor o vrnitvi Okinave Japonski, ki bo stopil v veljavo leta 1972. 7. december - v Ljubljani je ustanovljena Zveza združenj samostojnih obrtnikov Slovenije, predhodnica današnje Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije. Rojstva 3. januar - Michael Schumacher, nemški dirkač Formule 1 5. januar - Marilyn Manson, ameriški glasbenik 12. januar - Robert Prosinečki, hrvaški nogometaš 14. januar - Dave Grohl, ameriški glasbenik 17. januar - DJ Tiësto (Tijs Verwest), nizozemski DJ/producent 1. februar - Gabriel Batistuta, brazilski nogometaš 11. februar - Jennifer Aniston, ameriška igralka 12. februar - Darren Aronofsky, ameriški filmski režiser 18. februar - Tomaž Humar, slovenski alpinist († 2009) 1. marec - Javier Bardem, španski igralec Nataša Barbara Gračner, slovenska igralka in režiserka 10. marec - Samo Stanič, slovenski fizik 18. marec - Vasilij Ivančuk, ukrajinski šahovski velemojster 24. marec - Stephan Eberharter, avstrijski alpski smučar 5. april - Siniša Stojanović, irski akademik 25. april - Renée Zellweger, ameriška igralka 14. maj - Cate Blanchett, avstralska igralka 16. maj - Ari-Pekka Nikkola, finski smučarski skakalec 31. maj - Tony Cetinski, hrvaški glasbenik 7. junij - Florence Ferrari, francoska diplomatka 14. junij - Steffi Graf, nemška tenisačica 15. junij - Ice Cube, ameriški raper, igralec in producent Oliver Kahn, nemški nogometaš 16. junij - Erik Brecelj, slovenski kirurg 7. julij - Joe Sakic, kanadski hokejist 24. julij - Jennifer Lopez, ameriška igralka, pevka, plesalka, producentka, modna oblikovalka in fotomodel 26. julij - Andrej Jurjevič Okunkov, ruski matematik 29. julij - Robert Križmančič, futurist 2. avgust - Fernando Couto, portugalski nogometaš 18. avgust - Edward Norton, ameriški igralec 19. avgust - Matthew Perry, ameriško-kanadski igralec 21. avgust - Mario Galunič, slovenski TV voditelj in urednik 25. september - Catherine Zeta-Jones, irsko-valižanska igralka 3. oktober - Gwen Stefani, ameriška pevka 14. oktober - Simona Dimic, slovenska inženirka kemijske tehnologije in političarka 4. november - Diddy, ameriški raper 10. november - Jens Lehmann, nemški nogometaš 13. november - Gerard Butler, škotski igralec 21. november - Jelka Godec, slovenska fizičarka in političarka 6. december - Slaviša Stojanović, slovenski nogometaš in selektor srbskega rodu 11. december - Višvanatan Anand, indijski šahovski velemojster 13. december - Sergej Fjodorov, ruski hokejist 28. december - Linus Torvalds, finski računalnikar Smrti 3. januar - Silvo Breskvar, slovenski matematik in fizik (* 1902) 31. januar - Meher Baba, indijski mistik (* 1894) 23. februar - Saud bin Abdul-Aziz Al Saud, savdski kralj (* 1902) 26. februar - Karl Theodor Jaspers, nemški filozof in psihiater (* 1883) 28. marec - Dwight David Eisenhower, ameriški general in politik (* 1890) 26. april - Morihei Ueshiba, japonski mojster borilnih veščin (* 1883) 2. maj - Franz von Papen, nemški politik, diplomat in častnik (* 1879) 6. maj - Don Drummond, jamajški skladatelj in pozavnist (* 1932) 7. junij - Josip Ribičič, slovenski učitelj, pisatelj, dramatik in urednik (* 1886) 16. junij - Harold Alexander, britanski feldmaršal in politik (* 1891) 22. junij - Judy Garland, ameriška filmska igralka (* 1922) 5. julij - Walter Gropius, nemško-ameriški arhitekt (* 1883) 25. julij - Witold Gombrowicz, poljski pisatelj in dramatik (* 1904) 6. avgust - Theodor W. Adorno, nemški sociolog, filozof in muzikolog (* 1903) 9. avgust - Cecil Frank Powell, angleški fizik, nobelovec (* 1903) Sharon Tate, ameriška igralka (* 1943) 10. avgust - Tone Seliškar, slovenski pesnik, pisatelj, učitelj, novinar in urednik (* 1900) 17. avgust - Ludwig Mies van der Rohe, nemško-ameriški arhitekt (* 1886) Otto Stern, nemški fizik, nobelovec (* 1888) 2. september - Ho Ši Minh, vietnamski politik (* 1890) 30. september - Frederic Bartlett, britanski psiholog (* 1886) 21. oktober - Jack Kerouac, ameriški pisatelj in pesnik (* 1922) Wacław Franciszek Sierpiński, poljski matematik (* 1882) 27. oktober - Giorgio Scerbanenco, italijanski pisatelj, novinar in scenarist (* 1911) 8. november - Vesto Melvin Slipher, ameriški astronom (* 1875) 22. december - Josef von Sternberg, avstrijsko-ameriški režiser (* 1894) Nobelove nagrade Fizika - Murray Gell-Mann Kemija - Derek Harold Richard Barton, Odd Hassel Fiziologija ali medicina - Max Delbrück, Alfred Hershey, Salvador Luria Književnost - Samuel Beckett Mir - Mednarodna organizacija dela Ekonomija - Ragnar Frisch, Jan Tinbergen


text: 1. januar je 1. dan leta v gregorijanskem koledarju. Ostaja še 364 dni (365 v prestopnih letih). Dogodki 153 pr. n. št. – Prvič so praznovali novo leto. 45 pr. n. št. – Vpeljan je bil julijanski koledar. 404 – V Rimu je potekalo zadnje tekmovanje gladiatorjev v Rimu. 1438 – Albreht II. Nemški je postal madžarski kralj. 1502 – Na področje današnjega Ria de Janeira so prispeli španski raziskovalci. 1622 – Papeški koncil je sprejel 1. januar kot začetek novega leta (prej 25. marec). 1643 – V Prekmurju je bila sprejeta Martjanska pogodba. 1700 – V Rusiji je bil vpeljan julijanski koledar. 1785 – Izhajati je začel The Daily Universal Register (pozneje preimenovan v The Times). 1797 – Albany je postal glavno mesto zvezne države New York. 1801: Italijanski astronom Giuseppe Piazzi je odkril prvi asteroid (Cerera). Veljati je začela pogodba o uniji Združenega kraljestva in Irske. 1804 – Haiti je razglasil neodvisnost. 1808 – Združene države Amerike so prepovedale uvoz afriških sužnjev. 1819 – V Ljubljani je izšla prva številka časopisa Illyrisches Blatt. 1863 – Ameriški predsednik Abraham Lincoln je podpisal razglasitev emancipacije, s katero je osvobodil vse sužnje. 1867 – Podjetje Alfred Nobel&Co. je začelo proizvajati dinamit. 1881 – Izhajati je začel Ljubljanski zvon. 1887 – Angleška kraljica Viktorija je bila okronana za cesarico Indije. 1901 – Ustanovljena je bila Skupnost narodov. 1917 – Turčija je razglasila neodvisnost od zahtev evropskih velesil. 1931 – Ustanovljen je bil švicarski letalski prevoznik Swissair. 1933 – Slovenska ljudska stranka je objavila Slovensko deklaracijo z narodnopolitičnimi zahtevami 1942 – ZDA, Združeno kraljestvo, ZSSR, Kitajska, Avstralija, Belgija, Kanada, Kostarika, Kuba, Češkoslovaška, Dominikanska republika, Salvador, Grčija, Gvatemala, Haiti, Honduras, Indija, Luksemburg, Nizozemska, Nova Zelandija, Nikaragva, Norveška, Panama, Poljska, Južna Afrika in Jugoslavija so v Washingtonu podpisale deklaracijo o Organizaciji združenih narodov. 1943 – Začela se je sovjetska ofenziva na obali Črnega morja. 1945: Lublinski komite se je razglasil za začasno poljsko vlado. Začela se je britanska ofenziva na Burmi. Začela se je nemška protiofenziva v Loreni in Alzaciji. 1951 – Ustanovljen je bil Visoki komisariat Združenih narodov za begunce (UNHCR). 1956 – Sudan je postal neodvisna država. 1957 – Posarje je bilo vključeno v Zvezno republiko Nemčijo. 1960 – Kamerun je postal neodvisna država. 1984 – Brunej je postal neodvisna država. 1992 – Razpadla je Sovjetska zveza. 1993: Češkoslovaška se je razdelila na Češko republiko in Slovaško. Med 12 članicami Evropske unije je začel veljati skupni evropski trg. 1995 – Uradno je začela delovati Svetovna trgovinska organizacija. 1999 – V dvanajstih državah Evropske monetarne unije je bil uveden evro. 2005 – Začelo se je enoletno slovensko predsedovanje Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. 2007: Evroobmočju se je pridružila Slovenija. Evropski uniji sta se pridružili Bolgarija in Romunija. Poleg bolgarščine in romunščine je postala uradni jezik EU še irščina. 2008: Evroobmočju sta se pridružila Ciper in Malta. Slovenija je od Portugalske prevzela polletno predsedovanje Evropski uniji. 2009 – Evroobmočju se je pridružila Slovaška. 2011 – Evroobmočju se je pridružila Estonija. 2023 – Evroobmočju in Schengenskemu območju se je pridružila Hrvaška. Rojstva 1058 – Balduin Boulonjski, križar, grof Edese, jeruzalemski kralj († 1118) 1431 – Rodrigo de Borja y Doms - Aleksander VI., papež španskega rodu († 1503) 1467 – Sigismund I., poljski kralj in litovski veliki knez († 1548) 1484 – Ulrich Zwingli, švicarski teolog, reformator, humanist († 1531) 1618 – Bartolomé Murillo, španski slikar († 1682) 1655 – Christian Thomasius, nemški pravnik in filozof († 1728) 1714 – Kristijonas Donelaitis, litovski pesnik († 1780) 1735 – Paul Revere, ameriški borec za neodvisnost († 1818) 1745 – Anthony Wayne, ameriški general († 1796) 1748 – Gottfried August Bürger, nemški pesnik († 1794) 1752 – Elizabeth Griscom Ross, ameriška šivilja, sešila prvo zastavo Združenih držav Amerike († 1836) 1788 – Étienne Cabet, francoski filozof in utopični socialist († 1856) 1815 – Charles-Bernard Renouvier, francoski filozof († 1903) 1821 – Viktor August von Alt-Leiningen-Westerburg, avstrijski general († 1880) 1823 – Sándor Petőfi, madžarski pesnik († 1849) 1834 – Ludovic Halévy, francoski dramatik († 1908) 1854 – James George Frazer, škotski socialni antropolog in religiolog († 1941) 1860 – George Washington Carver, ameriški znanstvenik († 1943) 1863 – Pierre de Coubertin, francoski pedagog, zgodovinar, začetnik sodobnih Olimpijskih iger († 1937) 1864 – Fran Krapež, slovenski mecen in častni občan Ljubljane († 1935) 1864 – Alfred Stieglitz, ameriški fotograf († 1946) 1876 – Harriet Brooks, kanadska fizičarka († 1933) 1878 – France Grivec, slovenski teolog († 1963) 1879 – Edward Morgan Forster, angleški pisatelj († 1970) 1887 – Wilhelm Canaris, nemški admiral, obveščevalec († 1945) 1890 – Anton Melik, slovenski geograf († 1966) 1894 – Satjendra Nat Bose, indijski fizik, matematik († 1974) 1895 – John Edgar Hoover, ameriški tožilec, direktor FBI († 1972) 1900 – Xavier Cugat, katalonsko-ameriški glasbenik, vodja orkestra († 1990) 1904 – Fazal Ilahi Čaudhry, pakistanski predsednik († 1982) 1909 – Barry M. Goldwater, ameriški senator († 1998) 1909 – Dana Andrews, ameriški filmski igralec († 1992) 1911 – Hank Greenberg, ameriški bejzbolist († 1986) 1912 – Harold Adrian Russell - Kim Philby, britanski dvojni agent († 1988) 1915 – Branko Ćopić, bosansko-srbski pesnik in pisatelj († 1984) 1917 – Jule Gregory Charney, ameriški meteorolog († 1981) 1919 – Jerome David Salinger, ameriški pisatelj († 2010) 1922 – Rocky Graziano, ameriški boksar, rojen »Rocky Barbella« († 1990) 1924 – Jacques Le Goff, francoski zgodovinar († 2014) 1925 – Stymie Beard, ameriški filmski igralec († 1981) 1926 – Claudio Villa, italijanski pevec († 1987) 1927 – Doak Walker, igralec ameriškega nogometa († 1998) 1928 – Ernest Tidyman, ameriški pisatelj († 1984) 1933 – Joe Orton, angleški pisatelj († 1967) 1939 – Svetlana Makarovič, slovenska pesnica, pisateljica 1940 – Frank Langella, ameriški filmski igralec 1940 – Helmut Jahn, nemško-ameriški arhitekt 1942 – Country Joe McDonald, ameriški glasbenik zasedbe Country Joe and the Fish 1943 – Don Novello, filmski igralec, komik, pisatelj 1945 – Jacky Ickx, avtomobilistični dirkač 1945 – André Lefevere, belgijski teoretik prevodoslovja, jezikoslovec in prevajalec (†1996) 1951 – Hans-Joachim Stuck, nemški avtomobilistični dirkač 1953 – Zoran Janković, slovenski poslovnež in župan Ljubljane 1958 – Grand Master Flash, ameriški pevec 1963 – Srđan Dragojević, srbski režiser in scenarist 1966 – Ivica Dačić, srbski politik 1968 – Davor Šuker, hrvaški nogometaš 1970 – Paul Thomas Anderson, ameriški filmski režiser, pisatelj, producent 1971 – Tonček Kregar, slovenski glasbenik in zgodovinar Alexander Pointner, avstrijski smučarski skakalec in trener 1979 – Koichi Domoto, japonski glasbenik 1982 – David Nalbandian, argentinski tenisač 1992 – Jack Wilshere, angleški nogometaš Smrti 1049 – Odilo Clunyjski, benediktanski opat, svetnik (* 962) 1171 – Diarmait Mac Murchada, irski kralj Leinsterja (* 1110) 1204 – Hakon III., norveški kralj (* 1182) 1253 – Marino Morsini, beneški dož (* 1181) 1387 – Karel II., navarski kralj (* 1332) 1515 – Ludvik XII., francoski kralj (* 1462) 1559 – Kristijan III., danski kralj (* 1503) 1657 – Marko Dolinar, slovenski duhovnik 1696 – Filippo Baldinucci, italijanski (florentinski) umetnostni zgodovinar (* okoli 1624) 1748 – Johann Bernoulli I., švicarski matematik (* 1667) 1782 – Johann Christian Bach, nemški skladatelj (* 1735) 1817 – Martin Heinrich Klaproth, nemški kemik (* 1743) 1835 – Matjaž Godina, slovenski književnik in evangeličanski duhovnik na Madžarskem (* 1768) 1881 – Louis Auguste Blanqui, francoski politični aktivist in socialist (* 1805) 1894 – Heinrich Rudolf Hertz, nemški fizik (* 1857) 1901 – Ignatius Donnelly, ameriški pisatelj, družbeni reformator (* 1831) 1922 – Števan Kühar slovenski rimskokatoliški duhovnik in narodni buditelj za Prekmurje (* 1887) 1934 – Blagoje Bersa, hrvaški skladatelj (* 1873) 1939 – Albin Belar, slovenski seizmolog (* 1864) 1943 – Lojze Grozde, slovenski mučenec (* 1923) 1953 – Hank Williams, ameriški pevec, skladatelj countryja in bluesa (* 1923) 1972 – Maurice Chevalier, francoski filmski igralec, pevec (* 1888) 1986 – Alfredo Binda, italijanski kolesar (* 1902) 1992 – Grace Hopper, ameriška pionirka računalništva (* 1906) 1994 – Cesar Romero, kubanski filmski igralec (* 1907) 1994 – Arthur Espie Porritt, novozelandski general, politik in kirurg (* 1900) 1995 – Eugene Paul Wigner, madžarsko-ameriški fizik, matematik, nobelovec 1963 (* 1902) 1996 – Arleigh Albert Burke, ameriški admiral (* 1901) 1997 – Townes Van Zandt, ameriški country glasbenik (* 1944) 2001 – Ray Walston, ameriški filmski igralec (* 1914) 2003 – Giorgio Gaber, italijanski pevec (* 1939) 2012 – Kiro Gligorov, makedonski politik (* 1917) 2015 – Ulrich Beck, nemški sociolog (* 1944) 2021 – Carlos do Carmo, portugalski pevec (* 1939) Prazniki in obredi novo leto dan neodvisnosti (Samoa, Sudan) Krščanski godovi Marija Božja mati Jezusovo obrezovanje sveti Fulgencij sveti Odilo sveti Gregorij Nazianški januar01 101


text: Machovo načelo [máhovo načélo] je v teoretični fiziki in še posebej v klasičnih gravitacijskih teorijah nejasna domneva, ki jo je prvi izrekel avstrijski fizik in filozof Ernst Mach leta 1893. Glasi se: »Vztrajnost poljubnega sestava je posledica medsebojnega delovanja tega sestava in ostalega Vesolja. Z drugimi besedami, vsak delec v Vesolju vpliva na vsak drug delec, oziroma oddaljena masa vpliva na bližnjo vztrajnost.« Načelo je po Machu leta 1918 imenoval Albert Einstein. V začetku je načelo zelo vplivalo na razvoj njegove splošne teorije relativnosti. V več ozirih je načelo v splošni teoriji relativnosti resnična izjava, ker pa je tako nejasna, jo je možno izreči na več različnih načinov. Takšna načela so machovska. Osnovno zamisel načela je pred Machom podal že irski filozof George Berkeley v svojem delu Načela človeškega znanja (The Principles of Human Knowledge) leta 1710. Opis načela V teoriji relativnosti obstaja osnovno vprašanje: če je vsako gibanje relativno, kako se lahko izmeri vztrajnost telesa? Izmeriti je treba vztrajnost glede na nekaj drugega. Kaj se dogaja v posebnem primeru, če se zamisli delec, ki je v Vesolju popolnoma sam? Lahko se upa, da bo še vedno obstajala neka predstava o njegovem stanju vrtenja. Machovo načelo včasih tolmačijo tako, da je v takšnih primerih stanje gibanja delca brez pomena. Z Machovimi besedami ima načelo obliko: »Raziskovalec mora čutiti potrebo po ... spoznanju o neposrednih zvezah, na primer mas v Vesolju. Lebdele bodo pred njim kot popoln vpogled v načela celotne snovi, od koder bodo na enak način izhajala pospešena in vztrajnostna gibanja.« Einstein je gledal na Machovo načelo z besedami: » ... vztrajnost izvira iz nekakšnega vzajemnega delovanja med telesi ...« V tem smislu se vsaj nekaj machovskih načel nanaša na filozofski holizem. Machov predlog se lahko vzame kot omejitev, da so gravitacijske teorije relacijske, oziroma machovske. Einstein je pripeljal načelo v glavni tok fizike med izdelavo splošne teorije relativnosti in tudi prvi skoval izraz Machovo načelo. Veliko razpravljajo ali je Mach res želel predlagati nov fizikalni zakon, saj ga nikoli ni nedvoumno navedel. Einstein je našel navdih pri Machu v njegovem delu Mehanika in njen razvoj (Die Mechanik in ihrer Entwicklung) iz leta 1883, kjer je filozof kritiziral Newtonovo zamisel o absolutnem prostoru in še posebej argument, ki ga je podal Newton, da bi podprl obstoj prednostnega opazovalnega sistema, kar se običajno imenuje »Newtonov argument vedra«. V svojih Matematičnih načelih je Newton poskušal pokazati, da je vedno moč odločiti ali se nekaj vrti glede na absolutni prostor z merjenjem navideznih sil, ki nastopajo, če se nekaj vrti absolutno. Če je vedro napolnjeno z vodo in se vrti, voda na začetku miruje. Nato se sčasoma gibanje sten posode poveže z vodo, ter ukrivi njeno gladino, ki se na robu vedra zaradi centrifugalnih sil dvigne. Newton je pojasnjeval, da takšen miselni preskus nazorno kaže, da centrifugalne sile nastopijo le kadar se voda vrti glede na absolutni prostor, ki ga tukaj predstavlja opazovalni sistem, povezan z Zemljo, oziroma še bolje, z oddaljenimi zvezdami. Ko se je vedro vrtelo glede na vodo, centrifugalne sile še niso nastopile, kar kaže na gibanje, še vedno glede na absolutni prostor. Mach je v svoji knjigi pojasnjeval, da preskus z vedrom kaže le, da kadar se voda vrti glede na vedro, centrifugalnih sil ni, in da ni mogoče vedeti kako bi se obnašala voda, če bi v preskusu neznansko povečali stene po globini in širini. V Machovi zamisli predstavo o absolutnem gibanju zamenja popolni relativizem, kjer ima vsako gibanje, enakomerno ali pospešeno, smisel le glede na druga telesa. Ni moč preprosto reči, da se vrti voda, temveč je treba navesti ali se vrti glede na vedro ali na Zemljo. Po tem pogledu je treba imeti navidezne sile, ki, kot zgleda, dovoljujejo razlikovanje med relativnimi in »absolutnimi« gibanji, za učinek posebne nesomernosti, ki se nahaja v krajevnem opazovalnem sistemu med telesi, ki se jih obravnava v gibanju, ter so majhna (kot vedra), in telesi, za katere se verjame, da mirujejo (Zemlja in oddaljene zvezde) in so veliko večja ter masivnejša. Ni jasno ali je Mach hotel oblikovati novo vrsto fizikalnega delovanja med masivnimi telesi. Ta fizikalni mehanizem bi lahko določil vztrajnost teles na način, da masivna in oddaljena telesa krajevnega Vesolja prispevajo največ k vztrajnostnim silam. Verjetno je Mach le predlagal »ponovni opis gibanja v prostoru kot izkustva, ki ne opredeljujejo izraza prostor«. Kar je gotovo je, da je Einstein podal Machovo navedbo v takšni obliki, ki je povzročila dolgo trajajočo razpravo. Machovo načelo niso nikoli razvili v kvantitativno fizikalno teorijo, ki bi pojasnila mehanizem, po katerem imajo lahko zvezde takšen učinek. Čeprav je Machovo načelo na Einsteina naredilo velik vtis in ga navdahnilo, Einsteinova opredelitev načela ni osnovna predpostavka splošne teorije relativnosti. Večkrat so poskušali formulirati teorijo, ki bi bila bolj machovska, vendar se nobena ni popolnoma obnesla. Takšna teorija je na primer Brans-Dickeova teorija. Machovo načelo v sodobni splošni teoriji relativnosti Einstein je pred zaključkom razvoja splošne teorije relativnosti našel pojav, ki ga je pojasnjeval kot dokaz Machovega načela. Pri tem se zaradi pojmovne preprostosti privzame, da se velika masna votla krogla vrti glede na nepomično ozadje. Opazovalni sistem v notranjosti krogle bo precesiral glede na nepomično ozadje. To je Lense-Thirringov pojav. Einstein je bil tako zadovoljen s to razlago Machovega načela, da je pisal Machu pismo, kjer je poudaril: »... izkaže se, da vztrajnost izvira iz nekakšnega vzajemnega delovanja med telesi, zelo podobno tvojemu premisleku o Newtonovem poskusu z vedrom ... Če zavrtimo [masivno votlo kroglo snovi] relativno glede na nepomične zvezde okrog osi, ki poteka skozi njeno središče, se v njeni notranjosti pojavi Coriolisova sila, oziroma ravnino Foucaultovega nihala vleče sem in tja (s praktično neizmerljivo majhno kotno hitrostjo).« Lense-Thirringov pojav vsekakor zadošča zelo osnovni in splošni predstavi, da »oddaljena snov vpliva na bližnjo vztrajnost.« Ravnino nihala ne bi vleklo sem in tja, če krogle ne bi bilo ali če se ne bi vrtela. Tako se lahko reče, da je Einsteinov stavek »vztrajnost izvira iz nekakšnega vzajemnega delovanja med telesi« pravilen skladno s pojavom. Še osnovnejše za problem je obstoj nepomičnega ozadja, ki ga je Einstein opisal kot »nepomične zvezde«. Sodobni strokovnjaki za relativistično fiziko vidijo zametke Machovega načela v problemu začetnih vrednosti. V bistvu je treba ločiti prostor-čas v rezine konstantnega časa. Ko se to naredi, se lahko Einsteinove enačbe polja razstavi v eno množico enačb, katerim mora odgovarjati stanje na vsaki rezini, in na drugo množico enačb, ki opisujejo gibanje med rezinami. Enačbe za posamezno rezino so eliptične parcialne diferencialne enačbe. V splošnem to pomeni, da se lahko opiše le del geometrije rezine, geometrija povsod drugod pa je dana z Einsteinovimi enačbami na rezini. V navezi asimptotičnega ravnega prostora so mejni pogoji dani v neskončnosti. Mejni pogoji za asimptotično ravno vesolje hevristično določajo sistem glede na katerega ima vztrajnost smisel. Z Lorentzevo transformacijo se lahko v oddaljenem Vesolju vztrajnost transformira. Glej tudi machovsko načelo inercialni opazovalni sistem absolutni prostor eter Newtonov argument vedra posebna teorija relativnosti Teorije gravitacije Ernst Mach 1893 v znanosti


text: Biologíja (: bíos - življenje + : logos - beseda, nauka) ali življenjeslovje je naravoslovna veda, ki preučuje razvoj, zgradbo in delovanje živih sistemov in njihovo medsebojno povezanost ter procese v živi naravi od molekularne ravni pa do biosfere. Preučuje fizične značilnosti in obnašanje organizmov, tako tistih, ki živijo danes, kot tistih, ki so živeli v davnini, in njihov medsebojni vpliv ter vpliv okolja. Združuje širok spekter znanstvenih disciplin, ki jih dandanes pogosto obravnavamo kot samostojne discipline. Termin »biologija« v sodobnem smislu je prvi uporabil francoski znanstvenik Jean-Baptiste de Lamarck konec 18. stoletja. Znanstvenik, oziroma znanstvenica, ki deluje na področju biologije, je biolog, oziroma biologinja. Zgodovina Glavni članek: Zgodovina biologije Izraz biologija je izpeljan iz starogrške besede , bios, »življenje« in pripone , -logia, »veda«. Latinska oblika izraza se je prvič pojavila leta 1736, ko je Linnaeus (Carl von Linné) uporabil biologi v svojem delu Bibliotheca botanica. Izraz je ponovno uporabil l. 1766 Michael Christoph Hanov v delu z naslovom Philosophiae naturalis sive physicae: tomus III, continens geologian, biologian, phytologian generalis. Prva uporaba v nemščini, Biologie, so uporabili leta 1771 pri prevodu Linnaeusovega dela. Theodor Georg August Roose je leta 1797 uporabil izraz v predgovoru knjige Grundzüge der Lehre van der Lebenskraft. Karl Friedrich Burdach je leta 1800 uporabil izraz v strožjem pomenu - za vedo o človeku z morfološkega in psihološkega vidika (Propädeutik zum Studien der gesammten Heilkunst). V sodobnem, današnjem pomenu je izraz prišel v uporabo v razpravi Biologie, oder Philosophie der lebenden Natur (1802–22) avtorja Gottfried Reinhold Treviranusa, kjer je objavil: Objekti naše raziskave bodo različne oblike in pojave življenja, pogoji in zakoni pod katerimi se ta fenomen pojavlja, in vzroki, ki vplivajo nanje. Znanost, ki se ukvarja s temi objekti, bomo imenovali biologija [Biologie] ali doktrina življenja [Lebenslehre]. Čeprav se je moderna biologija razvila šele relativno nedavno, so že v davni preteklosti proučevali vede povezane z njo ali vključene vanjo. Naravoslovje so proučevali že stare civilizacije Mezopotamije, Egipta, Indijske podceline in Kitajske. Kakorkoli, za izvor moderne biologije in njen pristop do proučevanja narave se najpogosteje navaja Antična Grčija. Medtem ko začetki formalnega študija medicine segajo v čas Hipokrata (ca. 460 - 370 pr. n. št.), je bil Aristotel (384 – 322 pr. n. št.) tisti, ki je največ prispeval k razvoju biologije. Pomembnejše delo je njegova Zgodovina Živali, ki temelji na splošnih filozofskih predpostavkah in kasnejša bolj empirična dela, ki se osredotočajo na raznovrstnost življenja. Aristotlov naslednik na liceju, Theophrastus, je napisal serije knjig o botaniki, ki so se ohranile kot napomembnejši prispevek antike k vedam o rastlinah do srednjega veka. Učenjaki srednjeveškega islamskega sveta, ki so pisali o biologiji so bili al-Jahiz (781–869), Al-Dinawari (828–896), ki je pisal o botaniki, in Rhazes (865–925), ki je pisal o anatomiji in fiziologiji. Biologija se je začela hitro razvijati in rasti, ko je Antonie van Leeuwenhoek izboljšal mikroskop. Takrat so učenjaki odkrili semenčice, bakterije, infuzorije in raznovrstnost mikroskopskega življenja. Raziskave Jana Swammerdama so vodile k novim spoznanjem v entomologiji in pomagale pri razvoju osnovnih tehnik mikroskopskega seciranja in obarvanja. Napredek v mikroskopiji je imel velik vpliv na razvoj biologije. V zgodnjem 19. stoletju je večje število biologov pokazalo na osrednji pomen celice. Kasneje, v letu 1838, sta se Schleiden in Schwann začela zavzemati za danes splošni ideji, da (1) je osnovna enota organizma celica in (2) da imajo posamezne celice vse značilnosti življenja, čeprav sta nasprotovala ideji, da (3) vse celice nastanejo z delitvijo drugih celic. Zahvaljujoč delu Roberta Remaka in Rudolfa Virchowa je večina biologov do leta 1860 sprejela vse tri principe, kar je postalo poznano kot celična teorija. Medtem sta taksonomija in klasifikacija postali središče zanimanja naravoslovcev. Carl Linnaeus je leta 1735 v Systema Naturae objavil taksonomijo naravnega sveta, v 1750-ih pa je vsem svojim vrstam določil znanstvena imena. Georges-Louis Leclerc, Comte de Buffon je obravnaval vrste kot umetne kategorije — in celo izrazil zamisel o skupnem izvoru vseh živih bitij. Buffonova dela so imela vpliv na evolucijske teorije Lamarcka in Darwina. Jean-Baptiste Lamarck je bil prvi, ki je predstavil medsebojno povezano teorijo evolucije. Predpostavil je, da je evolucija rezultat okoljskega stresa na značilnosti živali, kar pomeni, da večkrat ko je bil nek organ uporabljen, bolj kompleksen in učinkovit je postal; tako se je žival lahko prilagodila na svoje okolje. Lamarck je verjel, da se te pridobljene značilnosti lahko dedujejo na potomce, ki jih bodo še naprej razvijali in izpopolnjevali. Kakorkoli, prirodoslovec Charles Darwin je bil tisti, ki je s kombinacijo Humboldtovega biogeografskega pristopa, Lyellove uniformitarianizirane geologije, Malthusovega prispevka o rasti populacij, lastnega strokovnega znanja o morfologiji in obširnega opazovanja narave, razvil uspešnejšo evolucijsko teorijo, ki je temeljila na naravni selekciji; podobno sklepanje in dokazi so neodvisno pripeljali Alfreda Russel Wallacea do enakih zaključkov. Čeprav je bila Darwinova teorija kontraverzna (kar se nadaljuje še danes), se je v znanstveni skupnosti hitro razširila in kmalu postala temeljno načelo hitro razvijajoče se znanosti biologije. Odkritje dednosti se je pridružilo evolucijskim principom in populacijski genetiki. V 1940-ih in zgodnjih 1950-ih so poskusi kazali na DNK kot komponento kromosomov, ki vsebujejo enote dedovanja imenovane geni. Fokus na nove vrste modelnih organizmov kot so virusi in bakterije so skupaj z odkritjem dvojne vijačnice DNK leta 1953 označili prehod na obdobje molekularne genetike. Od 1950-ih pa do danes, se je biologija izredno razširila v molekularno področje. Genetski kod so razvozlali Har Gobind Khorana, Robert W. Holley in Marshall Warren Nirenberg. Leta 1990 se je pričel projekt Človeški genom z namenom določiti celotno zaporedje baznih parov človeškega genoma. Ta projekt je bil pravzaprav zaključen leta 2003, vendar analize še niso v celoti objavljene. Pregled biologije Biologi preučujejo življenje na široki ravni velikostnih razredov: na ravni atomov in molekul delujejo molekularna biologija, biokemija in genetika (preučevanje organskih molekul, njihovih struktur, lastnosti in medsebojnega vpliva) na ravni celice preučuje celična biologija na ravni večceličnih organizmov preučujejo fiziologija, anatomija in histologija na ravni razvoja ali ontogeneze organizma deluje razvojna biologija na ravni populacije organizmov deluje populacijska genetika, medsebojne interakcije organizmov, njihovo obnašanje in prilagajanje pa preučuje etologija na ravni, višji od posamične vrste organizmov, deluje sistematika, ki se ukvarja s primerjanjem in razvrstitvijo organizmov na najvišji ravni sta ekologija, ki preučuje ekosisteme, združbe organizmov in njihovega okolja, ter evolucijska biologija ksenobiologija ali eksobiologija je večinoma špekulativno področje, ki se ukvarja z možnostmi za nastanek in morebitno naravo zunajzemeljskega življenja varstvena biologija je znanost o biodiverziteti in o njeni trajnostni rabi za potrebe človeštva Temelji moderne biologije Celična teorija Celična teorija trdi, da je celica temeljna enota življenja in da so vsa živa bitja sestavljena iz ene ali več celic ali iz produktov teh celic (npr.. polžja hišica). Vse celice nastanejo z delitvijo stare celice. V mnogoceličnih organizmih vsaka celica v telesu organizma na koncu nastane iz ene same celice v oplojenem jajčecu. Za celico velja tudi, da je osnovna enota v več patoloških procesih. Poleg tega v procesih celic prihaja do fenomena prenosa energije, ki so del funkcije poznane kot metabolizem. Celice vsebujejo tudi informacije o dedovanju (DNK), ki se med delitvijo prenašajo iz ene celice v drugo. Evolucija Osrednji koncept v biologiji je, da se življenje spreminja in razvija preko evolucije, in da imajo vsa živa bitja skupni izvor. Teorija evolucije predpostavlja, da vsi organizmi na Zemlji, živeči in izumrli, izvirajo iz skupnega prednika ali genskega sklada prednikov. Zadnji skupni prednik vseh organizmov naj bi se pojavil pred okoli 3,5 milijardami let. Biologi imajo univerzalnost in vseprisotnost genetske kode za jasen dokaz v prid teoriji skupnega prednika za vse bakterije, arheje in evkarionte (glej: izvor življenja). Leta 1809 je Jean-Baptiste de Lamarck evolucijo predstavil v znanstvenem leksikonu, petdeset let kasneje pa jo je Charles Darwin postavil kot možen znanstveni model, ko je ubesedil njeno gonilno silo: naravni izbor. (Alfred Russel Wallace je prepoznan kot soodkritelj tega koncepta, ker je pomagal pri raziskavah in poizkusih koncepta evolucije.) Evolucija se danes uporablja kot razlaga velikega števila variacij življenja na Zemlji. Darwin je postavil teorijo, da so se vrste in pasme razvile v procesu naravnega in umetnega izbora oz. selektivne vzreje. V moderni sintezi teorije je bil genetski zdrs sprejet kot dodatni mehanizem evolucijskega razvoja. Evolucijska zgodovina vrst skupaj s sorodstvenimi odnosi med vrstami je poznana kot filogenija. Biologi zaradi pomanjkanja zgodovinskih dokazov v filogeniji uporabljajo različne pristope. Ti vključujejo primerjave DNK zaporedij, ki jih proučujejo znotraj molekularne biologije ali genomike, in primerjave fosilov in drugih zapisov o zgodovinskih organizmih znotraj paleontologije. Biologi urejajo in analizirajo evolucijske odnose z različnimi metodami, ki vključujejo filogenetiko, fenetiko in kladistiko. Genetika Geni so osnovne enote dedovanja v vseh organizmih. Gen je enota dedne zasnove in ustreza regiji DNK-ja, ki na specifičen način vpliva na obliko ali funkcijo organizma. Vsi organizmi, od bakterij do živali, imajo enak osnovni mehanizem, ki kopira in prevaja DNK v proteine. Celice prepišejo DNK gen v RNK verzijo gena, in ribosom potem prevede RNK v protein, zaporedje aminokislin. Prevajalni kod iz RNK kodona v aminokislino je enak za večino organizmov, za nekatere pa se rahlo razlikuje. Na primer, zaporedje DNK, ki kodira insulin za človeka, prav tako kodira inzulin, če ga vstavimo v druge organizme, kot so to rastline. DNK se običajno pojavi kot strnjeni kromosomi v evkariontih, in krožni kromosomi v prokariontih. Kromosom je organizirana struktura, ki vsebuje DNK in histone. Kromosomi v celici in katerekoli druge informacije o dedovanju, ki se nahajajo v mitohondrijih, kloroplastih ali kje drugje, se skupno imenujejo genom. V evkariontih se genomska DNK nahaja v celičnem jedru, skupaj z manjšo količino mitohondrijev in kloroplastov. V prokariontih se DNK nahaja znotraj neenakomerno oblikovanega telesa v citoplazmi imenovani nukleoid. Genetska informacija v genomu se nahaja znotraj genov, in skupeh vseh teh informacij v organizmu se imenuje genotip. Homeostaza Homeostaza je zmožnost odprtega sistema, da regulira svoje notranje okolje z namenom vzdrževanja stabilnih pogojev s pomočjo večkratnih prilagoditev kemijskega ravnotežja. Te prilagoditve nadzorujejo medsebojno odvisni regulacijski mehanizmi. Vsi živi organizmi, enocelični ali mnogocelični, imajo homeostazo. Za vzdrževanje dinamičnega ravnovesja in učinkovitega izvajanja določenih funkcij mora sistem zaznavati in se odzivati na motnje. Po zaznavi motnje se biološki sistem običajno odzove z mehanizmom negativne povratne zveze. To pomeni stabilizacijo pogojev z zaviranjem ali pospeševanjem aktivnosti organa oz. sistema. Eden izmed primerov je sproščanje glukagona, ko je nivo sladkorja prenizek. Energija Preživetje živega organizma je odvisno od neprestanega vnosa energije. Kemijske reakcije, ki so odgovorne za njeno delovanje, so naravnane za pridobivanje in pretvarjanje energije iz snovi (hrane). Na ta način pomagajo pri nastajanju novih celic in pri njihovem vzdrževanju. V tem procesu imajo molekule kemijskih snovi, ki sestavljajo hrano dvojno vlogo; prvič, vsebujejo energijo, ki se lahko pretvori za biološko kemijsko reakcijo; drugič, razvijajo nove molekularne strukture, sestavljene iz biomolekul. Veje biologije Aerobiologija - proučevanje razpršitve zračno prenosljivih delcev Anatomija - proučevanje s telesne zgradbe živali in rastlin Histologija - proučevanje mikroskopske zgradbe celic in tkiv Astrobiologija (poznana tudi kot eksobiologija, ksenobiologija, eksopaleontologija in bioastronimija) – proučevanje izvora, razdeljevanja življenja in biološke evolucije v vesolju Bioakustika - preučevanje produkcije, razširjanje in zaznavanje zvokov, ki jih proizvajajo živali Biofizika - preučevanje pojavov v živih bitjih na ravni fizikalnih procesov Biogeografija - preučevanje razširjenosti živali in rastlin v prostoru Bioinformatika - uporaba informacijske tehnologije za preučevanje, zbiranje in shranjevanje genomskih in ostalih bioloških podatkov Biokemija - preučevanje kemičnih snovi, ki se pojavljajo v živih organizmih in reakcij Biologija človeka - združuje biologijo, fizično antropologijo in medicino, predmet preučevanja katere je človek Biologija gradnje - Biologija okolja - preučevanje strukture in funkcije narave Biološka sistematika - preučevanje raznolikosti življenja v sedanjosti in preteklosti ter razmerij med živimi bitji skozi čas Biološko inženirstvo - preučevanje biologije z namenom uporabe inženirskih načel in tehnik pri živih organizmih Biomatematika (ali matematična biologija) – matematično proučevanje bioloških procesov; z uporabo matematicnih modelov skuša pojasniti različne biološke procese Biomedicinsko raziskovanje - preučevanje zdravja in bolezni Farmakologija - preučevanje medsebojnega delovanja zdravila in organizma Biomehanika - preučevanje mehanike živih organizmov Biomuzikologija - preučevanje glasbe z biološkega vidika Bionika - preučevanje funkcij živih bitij z namenom reševanja tehniških problemov Biopsihologija - preučevanje fizioloških, genetskih in razvojnih mehanizmov vedenja Biotehnologija - preučevanje načina obdelave žive snovi, vklučno z genetskimi modifikacijami in sintezno biologijo Sintezna biologija - preučevanje združevanja biologije in inženirstva; konstrukcija bioloških funkcij, ki se jih v naravi ne najde Botanika - preučevanje rastlin Celična biologija (tudi citologija ali biologija celice) - preučevanje zgradbe in delovanja celic Dendrologija - preučevanje dreves Ekologija - preučevanje porazdelitve in bogastva živih organizmov in odnose med živimi bitji ter živim in neživim okoljem Entomologija - preučevanje žuželk Epidemiologija - preučevanje pogostnosti, razporeditvi in vzročnosti pojavljanja kake bolezni ali drugih, za zdravje pomembnih pojavov Etologija - preučevanje obnašanja (vedenja) živali Evolucijska biologija - preučevanje skupnega izvora bioloških vrst, njihovo spreminjanje, razširjanje ter raznovrstnost v času Filogenija - shematska predstavitev evolucijske zgodovine in sorodnosti skupin organizmov (taksonov) oz. proučevanje sorodstva živih bitij glede na izvor Fitocenologija - preučevanje rastlinskih združb Fiziologija - življenjski procesov v organizmih Fitopatologija - preučevanje rastlinskih boleznih Genetika - preučevanje dedovanja, lastnosti genov in DNK Epigenetika - preučevanje sprememb v izražanju genov organizma, ki niso povezane s spremembami v zaporedju DNK Kvantitativna genetika - skuša odgovoriti na vprašanje kolikšen del fenotipske variabilnosti je povzročen z genetsko variabilnostjo Hematologija - preučevanje krvi in organov, ki tvorijo kri Herpetologija - preučevanje dvoživk in plazilcev Hidrozoologija - preučevanje vodnih živali Ihtiologija - preučevanje rib Integrativna biologija (ali celostna biologija) - razlaga povezave med biotskimi pojavi na vseh organizacijskih ravneh, od molekulskih interakcij do ekosistemov Koleopterologija - preučevanje hroščev Kriobiologija - preučevanje življenja na hladnih temperaturah Lepidopterologija - preučevanje metuljev Limnologija - preučevanje celinskih voda Malakologija - preučevanje mehkužcev Mamalogija - preučevanje sesalcev Mikologija - preučevanje gliv Mikrobiologija - preučevanje mikroorganizmov Parazitologija - preučevanje zgradbe in delovanja zajedalcev Virologija - preučevanje virusov Molekularna biologija - proučevanje molekul in njihovih pretvorbah v živih bitjih Morfologija - proučevanje oblike in zgradbe organizmov Morska biologija - preučevanje organizmov, živečih v morjih, oceanih in drugih slanih ter polslanih vodah Nevrobiologija - preučevanje funkcij živčnih celic in njihovih povezav Paleobotanika - preučevanje izumrlih rastlin in evolucije rastlin Paleontologija - preučevanje razvoja življenja na Zemlji in izumrlih (vrst) organizmov Patologija (ali patobiologija) - preučevanje bolezni in spremembe v zgradbi in delovanju celic, tkiv, organov, ki so podlaga pri nastanku bolezni Populacijska biologija - preučevanje organizmov, ki živijo v istem geografskem prostoru, enakem okolju in istem času Populacijska ekologija - preučevanje dinamike populacij vrst in kako te populacije vplivajo na okolja, v katerih delujejo Populacijska genetika - preučevanje genskih skladov in pretok informacij v naravnih populacijah Razvojna biologija - preučevanje procesov, pri katerih organizmi rastejo in se razvijajo * Ontogenija - razvoj in spreminjanje organizma od oplojene jajčne celice do odrasle oblike in nato smrti Ornitologija - preučevanje ptic Paleontologija - preučevanje izumrlih (vrst) organizmov (živali, rastlin...) Paleozoologija - preučevanje izumrlih živali Pedobiologija - preučevanje talnih organizmov Sociobiologija - preučevanje bioloških osnov socialnega vedenja Speleobiologija - preučevanje organizmov, živečih v podzemeljskih okoljih, jamah, vodah Strukturna biologija - veja molekularne biologije, biokemije in biofizike, ki se ukvarja z molekularno strukturo bioloških makromolekul Embriologija - preučevanje zgodnjega razvoja organizmov, med enoceličnim stanjem in začetkom prostega življenja Taksonomija - sistematika živih bitij Varstvena biologija - preučevanje ohranjanja, zaščite in obnavljanja naravnega okolja, ekosistemov, vegetacije in prostoživečih živali Zoologija - preučevanje živali; podveje so: Antropozoologija (človečnjaki), Arahnologija (pajkovci), Balenologija (kiti), Entomologija (žuželke) z dvema glavnima področjema Lepidopterologijo (metulji) in Koleopterologijo (hrošči), Etologija (obnašanje živali), Herpetologija (dvoživke in plazilci), Hidrozoologija (vodne živali), Ihtiologija (ribe), Malakologija (mehkužci), Mamalogija (sesalci), Ornitologija (ptice) in Paleozoologija (izumrle živali), Primatologija (primati), Speleozoologija (jamske živali) in Zoogeografija (geografija živalskih vrst). Kriptozoologija - preučevanje o doslej še nedokaznem obstoju nekaterih živalskih vrst Ksenobiologija - preučevanje tujih življenjskih oblik Sorodne panoge Agronomija -- Antropologija -- Biokemija -- Biotehnologija -- Medicina -- Medicinska antropologija -- Fizična antropologija -- Veterina -- Živilstvo -- Živinoreja (zootehnika) -- Gozdarstvo -- Hortikultura -- Pedologija -- Fizična geografija -- Geologija Predstavniki in zgodovina Slavni biologi -- Zgodovina biologije -- Nobelova nagrada za fiziologijo ali medicino -- Časovna preglednica biologije in organske kemije Biologija in evolucija Eden od osrednjih konceptov biologije je, da se je vse življenje razvilo iz istih skupnih virov in se postopoma razvijalo v procesu evolucije. Prvi, ki je jasno formuliral to zamisel, je bil Charles Darwin, ki je za evolucijski mehanizem predlagal naravno selekcijo. Evolucijsko zgodovino vrste (ter s tem tudi vrst, iz katerih se je razvila) preučuje filogenija. Ta si pri pridobivanju podatkov pomaga z različnimi prijemi. Eden od njih so primerjave zaporedij DNA, kjer sodeluje z molekularno biologijo in genomiko, po drugi pa s primerjavo fosilov in drugih ostankov izumrlih organizmov, s katerimi se ukvarja paleontologija. Biologi analizirajo in urejajo evolucijske odnose z različnimi postopki, kot so filogenetika, fenetika in kladistika. Prelomnice v razvoju življenja, kot jih razume današnja biologija, so zbrane v preglednici »Pregled evolucijskega razvoja«. Biologija v Sloveniji Biologija se je razvijala tudi na področju današnje Slovenije in je največji razcvet doživela po obdobju razsvetljenstva, ko so se misleci začeli bolj intenzivno zanimati za naravni svet in ga preučevati z empiričnimi metodami. Po nekaterih ocenah razvoj slovenske biologije sicer zaostaja za svetovnim, biologija pa, primerjalno glede na ostale znanosti, v Sloveniji v splošni populaciji uživa nenavadno nizek ugled. Biološke ustanove in organizacije v Sloveniji Nacionalni inštitut za biologijo je eden večjih raziskovalnih inštitutov v Sloveniji, ki se ukvarjajo z naravoslovnimi vedami. Ustanovila ga je vlada Republike Slovenije v letu 1960. Ukvarja se s številnimi raziskovalnimi dejavnostmi, vse od raziskav na področju biomedicine, biofizike, sistemske biologije do proučevanja okoljskih ved, kmetijstva, zdravja in prehrane. V okviru inštituta deluje tudi Morska biološka postaja Piran (MBP), ki je bila ustanovljena leta 1969, posveča pa se interdisciplinarnim ekološkim raziskavam obalnega morja (v glavnem biološki, fizikalni in kemijski oceanografiji). Na inštitutu raziskovalno delo poteka v okviru treh oddelkov; oddelek za biotehnologijo in sistemsko biologijo se ukvarja z mikroorganizmi, gensko spremenjenimi organizmi in sistemsko biologijo, na oddelku za genetsko toksikologijo in biologijo raka obravnavajo ekotoksikologijo, genetsko toksikologijo in biologijo raka, oddelek za raziskave organizmov in ekosistemov proučuje biološke proces na različnih organizacijskih nivojih (od celice do ravni ekosistemov). Inštitut je od leta 2020 znova pridruženi član Univerze v Ljubljani. Na ZRC SAZU že 70 let deluje Biološki inštitut Jovana Hadžija, kjer se raziskovalci ukvarjajo z različnimi temeljnimi in aplikativnimi raziskavami na področju botanike in zoologije. Na inštitutu raziskovalno delo poteka v treh skupinah, ki se posvečajo temeljni zoologiji, temeljni botaniki in aplikativni biologiji. Ustanovljen je bil kot Biološki inštitut SAZU 21. marca leta 1950, ko ga je vodil zoolog Jovan Hadži, skupina pa se je ukvarjala predvsem z evolucijsko biologijo. Na inštitutu je urejenih več zbirk, pomembnejše so herbarijska, lepidopterološka in palinološka. V Sloveniji je veliko različnih društev, ki se na svojstven način ukvarjajo z biologijo. Precej je takih, ki se posvečajo živalim ali določenim živalskim skupinam. Med bolj znana spada Društvo za opazovanje in proučevanje ptic Slovenije (DOPPS), ki je nevladna organizacija, katere glavni namen je skrb za ptice in ohranjanje narave. Poznanih je več društev, ki se zavzemajo za dobrobit živali in se posvečajo tudi zapuščenim ter zlorabljenim osebkov, na primer ljubljansko in mariborsko Društvo za zaščito živali. Že v letu 1957 je bila ustanovljena ustanovna skupščina Jugoslovanskega mikrobiološkega društva (JMD), ki se je čez leta preobrazila v današnje Slovensko mikrobiološko društvo (SMD), kjer se združuje mikrobiologe in ljubitelje mikroorganizmov, v okviru društva pa potekajo številne dejavnosti. Dejavna so tudi študentska društva, kot sta Društvo študentov biologije (DŠB) Univerze v Ljubljani in Društvo študentov naravoslovja (DŠN) Univerze v Mariboru. Terciarno izobraževanje iz bioloških ved je mogoče na vseh treh javnih univerzah v Sloveniji. Univerza v Ljubljani na Biotehniški fakulteti omogoča vpis v več bioloških programov (denimo programe Biologija, Mikrobiologija, Biotehnologija in drugi), delno tudi na Medicinski fakulteti; na Univerzi v Mariboru se na Fakulteti za naravoslovje in matematiko izvajata študijska programa Biologija in Ekologija z naravovarstvom, izobraževanje na področju bioloških ved pa nudi tudi Fakulteta za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije Univerze na Primorskem s programom Varstvena biologija. Glej tudi seznam biologov seznam slovenskih biologov Sklici Zunanje povezave Novice o odkritjih s področja biologije Kategorizirane povezave na strani Open Directory Naravoslovje Izposojenke iz grščine


text: Célična membrána (tudi plazmaléma) je tanka, urejena plast fosfolipidnih molekul in proteinov, ki v celoti obkroža notranjost celice in razmejuje protoplazmo od okolice ter selektivno prepušča izbrane snovi. V celicah kvasovk, bakterij in rastlin celično membrano na zunanji strani obdaja še celična stena, ki nudi mehansko oporo. Pri živalskih celicah slednje ni. Zaradi svoje majhne debeline (< 10 nm) lahko celično membrano razločimo le z elektronskim mikroskopom. Ena glavnih nalog membrane je vzdrževanje membranskega potenciala. Izraz biološka (biotska) membrana se nanaša na vse membranske strukture, ki jih najdemo v celicah, in poleg celične membrane med drugim zajema tudi membrane lizosomov, endoplazemskega retikla, jedra, mitohondrijev in rastlinskih plastidov. Tekoči mozaik Glavni članek: Model tekočega mozaika Struktura in kemijska sestava plazmaleme je enaka strukturi in sestavi membran, ki obkrožajo celične organele in druge znotrajcelične strukture. Osnova je lipidna dvojna plast, membrano kot celoto pa pogosto opisujejo kot »tekoči mozaik«, dvodimenzionalno tekočino lipidnih molekul, ki lahko prosto difundirajo, v njej pa so vgrajeni proteini. Nekateri od proteinov se membrane le dotikajo (ektrinzični proteini), drugi pa so vanjo vgrajeni ali jo celo prebadajo (intrinzični proteini, npr. integralni membranski proteini). Glikoproteini imajo na zunajcelični del vezane verige ogljikovodikov. Sloj ogljikovih hidratov, glikoproteinov in glikolipidov na zunanji strani celične membrane imenujemo glikokaliks. Celice lahko aktivno spreminjajo kemijsko sestavo membrane in s tem vzdržujejo njeno fluidnost ne glede na nihanje temperature. Pri reguliranju fluidnosti membrane so posebej pomembne molekule holesterola. Membrana se lahko giblje horizontalno (lateralna difuzija), vertikalno (flip-flop način, pri katerem se fosfolipidi iz plazmatskega sloja prenesejo v eksoplazmatski sloj pod vplivom encima fluktaze), posamezni fosfolipidi lahko rotirajo okrog svoje osi. Lateralna difuzija je odvisna predvsem od tipa fosfolipida. Nenasičene maščobne kisline v hidrofobnem repku fosfolipida omogočajo fluidnost membrane, nasičene maščobne kisline pa rigidnost (trdnost) membrane. Temperatura poveča fluidnost membrane (ker se s temperaturo poveča kinetična energija molekul), vendar se to pri homeotermnih organizmih ne dogaja, saj bi z znatnim povečanjem (>45 °C) ali zmanjšanjem (<30 °C) temperatura povzročila koagulacijo ali denaturacijo nekaterih pomembnih proteinov v membrani. Najbolj na fluidnost vpliva vsebnost holesterola, ki se ujame med posamezne fosfolipide. Vsebnost holesterola lahko predstavlja 3 fazne stopnje biološke membrane: - SOL stanje (tekoče neurejeno stanje): v membranskem predelu je malo holesterola in mnogo fosfolipidov (razen sfingolipida). Membrana v sol stanju je fluidna, fosfolipidi so neurejeni, ker so predvsem iz nenasičenih maščobnih kislin. - GEL stanje (tekoče urejeno stanje): v membranskem predelu je mnogo holesterola in mnogo sfingolipidov. Membrana v gel stanju je bolj viskozna, bolj rigidna in želatinozna, ker se holesterol trdno veže med sfingolipide, saj imajo le-ti nasičene maščobnokislinske repke. - TRDNO stanje: v membranskem predelu je malo holesterola in mnogo sfingolipidov. Trdno stanje nastopi, ker se sfingolipide še trdneje vežejo v celično membrano brez holesterola. Membranski transport Membranski transport lahko poteka direktno skozi lipidni dvosloj (predvsem prenos majhnih nenabitih nepolarnih molekul, kot so O2, CO2, N2 ali benzen), preko kanalčkov (ioni, majhne nenabite polarne molekule, kot so glicerol ali H2O), preko proteinskih prenašalcev (ioni, velike nenabite polarne molekule, kot so glukoza, fruktoza) in preko proteinskih črpalk (ioni). Proteinski kanalčki omogočajo prenos le ene snovi preko biološke membrane v smeri koncentracijskega gradienta. Jakost naboja oz. velikost iona vpliva na selektivnost (prepustnost) kanalčka za določen ion. Če bo ion zelo majhen (npr. Na+ ion), se ne bo mogel transportirati preko kanalčka, ker ima velik naboj in s tem bolje privlači nase vezano vodo (hidratacijski ovoj), medtem ko se bo K+ ion lahko prenesel tudi preko kanalčka. Hitrost prenosa preko kanalčkov je okrog 1.000.000 ionov/s, so pa izmed vseh transporterjev najmanj selektivni. Preko kanalčka se poleg ionov prenašajo še H2O (preko vodne pore, ki je kanalček sestavljen iz kompleksa alfa proteinov) ali glicerol. Kanalčki so lahko napetostno odvisni (odprejo se zaradi gradientne razlike snovi, čemur pravimo kemijski gradient), ligandno odvisni (neka molekula ligand se veže na sintezno mesto na kanalskem proteinu in povzroči odprtje kanala, ki se ob sprotni razgradnji liganda zapre) ali mehansko odvisni. Pri ligandno odvisnih kanalčkih velja omeniti še, da se kanali pod preveliko koncentracijo ligandov (hipertonija liganda) samodejno zaprejo, saj bi dolgotrajnejše odprtje kanala energetsko iztrošilo celico. Prekomembranski transport Različne molekule uporabljajo za prekomembranski transport različne mehanizme, ki jih v grobem delimo na tiste, ki ne porabljajo energije ATP (tako imenovani pasivni transport) in tiste, ki jo (aktivni transport). Pasivni transport Glavni članek: Pasivni transport Pasivni transport je način prenosa biokemijskih in drugih molekul prek celične membrane. Za razliko od aktivnega transporta ne porablja kemične energije in poteka le v smeri od večje koncentracije k manjši. Temelji na specifičnih nosilcih — transportnih beljakovinah v celični membrani, majhne in nepolarne molekule pa lahko potujejo prek celične membrane brez pomoči transportnih beljakovin po zakonitostih navadne difuzije. Aktivni transport Glavni članek: Aktivni transport Praviloma prenaša molekule nasproti koncentracijskemu gradientu, v smeri od nizke koncentracije proti večji. Ker je proces entropijsko neugoden, je stehiometrično sklopljen s hidrolizo ATP. Snov prehaja direktno skozi membrano s pomočjo posebnih struktur (molekulski izmenjevalci, prenašalci in črpalke)ki začasno vežejo atom/ion/molekulo nase. Poznamo pa še drugačno vrsto prehajanja snovi v in iz celice, ki pa ni transport skozi membrano. Zgleda sta endocitoza eksocitoza Pri obeh so molekule zaprte v membranske vezikle, ki jih celica uvozi ali izvozi. Plazmoliza in deplazmoliza Plazmoliza je odstop membrane od celične stene kot posledica krčenja vakuole zaradi oddajanja vode v hipertoničnem okolju (okolju z večjo koncentracijo raztopljene snovi). Deplazmoliza je obraten proces od plazmolize, pri katerem celica v hipotoničnem okolju (okolju z manjšo koncentracijo raztopljene snovi) postopoma dobiva obliko. Literatura Sklici Organeli Celična anatomija


text: Fosfolipídna dvójna plást (tudi fosfolipídni dvósloj, lipidna dvojna plast ali lipidni dvósloj) je urejena dvojna plast amfifilnih molekul (polarnih lipidov), ki so s svojimi hidrofilnimi deli obrnjene proti vodni raztopini, s hidrofobnimi deli pa druga proti drugi. Fosfolipidna dvojna plast je temeljni strukturni element celičnih membran. Spontano urejanje Posebna lastnost polarnih lipidov, spontano urejanje v plastovite strukture znotraj vodnega medija, je posledica njihove amfifilnosti. Polarni lipidi, ki so temeljni gradnik celične membrane, so po zgradbi podobni triacilgliceridom ali pravim lipidom, le da imajo namesto treh radikalov maščobnih kislin na glicerol zaestreni le dve, namesto tretje pa je zaestrena polarna glava. Pri fosfolipidih je to fosforjeva kislina, nanjo pa je vezan še drugi alkohol. Pri nevtralnem pH nosi fosforjeva kislina negativni naboj, alkohol (npr. holin ali etanolamin) pa pozitivnega. »Glava« fosfolipida je potemtakem polarna, medtem ko so verige maščobnih kislin nepolarne. Energijsko najugodneje je, če je v stiku z vodno raztopino čim večji delež polarnega dela molekule ob hkratnem čim manjšem deležu nepolarnega dela. Stabilnih struktur, ki jih tvorijo fosfolipidi v vodnem mediju, je več, glede na obliko fosfolipidnih molekul in njihovo koncentracijo, med njimi tudi dvojna plast. Če je plast dovolj velika, je energija, potrebna za upogib dvojne plasti, manjša od neugodnega prispevka na robu dvojne plasti, zato se ta v vodni raztopini spontano upogne in zaključi sama vase. Nastane vezikel ali fosfolipidni mehurček. Sestava Fosfolipidni dvosloj sestavljajo pretežno fosfolipidi (zwitterionski fosfatidilholin, fosfatidiletanolamin, sfingomielin ter anionska fosfatidilserin in fosfatidilglicerol) ter nevtralni lipid holesterol. Delež posamezne vrste lipidov se od ene vrste biološke membrane do druge razlikuje; za nekaj vrst je delež posamezne vrste prikazan v tabeli. Sestava večine bioloških membran je asimetrična – sestava ene plasti se razlikuje od sestave druge. V eritrocitu tako denimo notranja plast vsebuje večino fosfatidiletanolamina in fosfatidilserina, zunanja plast pa večino fosfatidilholina in sfingomielina. Fizikalne lastnosti Ker lahko obravnavamo membrano kot dvorazsežno tekočino, definiramo stisljivost membrane kot lateralno stisljivost, ki nam pove, koliko se spremeni površina membrane pri dani spremembi lateralnega tlaka. Termodinamske lastnosti fosfolipidnih membran so v pretežni meri določene z mogočimi konformacijami maščobnokislinskih verig. Te imajo najnižjo energijo v konformaciji »trans«, ko ležijo vse vezi C-C v isti ravnini. Le malo višjo energijo ima konformacija »gauche«, pri kateri se del verige zasuka okoli osi C-C za 120°. Konformacija molekul je kolektivni pojav – molekula bo z večjo verjetnosti v konformaciji »gauche«, če so v tej konformaciji tudi sosednje molekule. Enako velja tudi za konformacijo »trans«. Z naraščajočo temperaturo se povečuje verjetnost za konformacijo »gauche«, zato pride pri določeni temperaturi do skokovitega faznega prehoda med »urejeno fazo«, v kateri so praktično vse molekule v konformaciji »trans«, ter »neurejeno fazo«, v kateri so praktično vse molekule v konformaciji »gauche«. Temperatura faznega prehoda v splošnem narašča z dolžino maščobnokislinske verige. Od faze membrane so odvisne tudi druge fizikalne lastnosti membrane. Lateralna stisljivost membrane je veliko večja, če je membrana v neurejeni fazi; prav tako ima membrana v neurejeni fazi večjo prepustnost za difuzijski prekomembranski transport. Glej tudi transmembranski potencial model tekočega mozaika Biologija membran Biokemija Fosfolipidi


text: pH je merilo za koncentracijo oksonijevih ionov v raztopini, in s tem posledično za njeno kislost ali alkalnost. Pojem pH je uvedel danski kemik Søren Peder Lauritz Sørensen. Kratica pH je zložena iz Potenz (nemško potenca) in kemijske oznake za vodik, H: Faktor pH je definiran kot: Pri tem je [H3O+] molarna koncentracija oksonijevih ionov (pogosto zapisano tudi [H+]). pH se navadno izraža kot brezrazsežno število med 0 in 14. Raztopine s pH manjšim od 7 so kisle, pri 7 nevtralne in nad 7 bazične. Glej tudi Henderson-Hasselbalchova enačba Kislinsko-bazna kemija Enote kemijskega merjenja Brezrazsežne količine


text: 1700. je prvo desetletje v 18. stoletju med letoma 1700 in 1709. D-01700. 1700. leta


text: 1710. je drugo desetletje v 18. stoletju med letoma 1710 in 1719. D-01710. 1710. leta


text: 1720. je tretje desetletje v 18. stoletju med letoma 1720 in 1729. D-01720. 1720. leta


text: 1730. je četrto desetletje v 18. stoletju med letoma 1730 in 1739. D-01730. 1730. leta


text: 1740. je peto desetletje v 18. stoletju med letoma 1740 in 1749. D-01740. 1740. leta


text: 1750. je šesto desetletje v 18. stoletju med letoma 1750 in 1759. D-01750. 1750. leta


text: 1760. je sedmo desetletje v 18. stoletju med letoma 1760 in 1769. D-01760. 1760. leta


text: 1770. je osmo desetletje v 18. stoletju med letoma 1770 in 1779. D-01770. 1770. leta


text: 1780. je deveto desetletje v 18. stoletju med letoma 1780 in 1789. D-01780. 1780. leta


text: 1790. je deseto desetletje v 18. stoletju med letoma 1790 in 1799. D-01790. 1790. leta


text: 1800. je prvo desetletje v 19. stoletju med letoma 1800 in 1809. D-01800. 1800. leta


text: 1810. je drugo desetletje v 19. stoletju med letoma 1810 in 1819. D-01810. 1810. leta


text: 1820. je tretje desetletje v 19. stoletju med letoma 1820 in 1829. D-01820. 1820. leta


text: 1830. je četrto desetletje v 19. stoletju med letoma 1830 in 1839. D-01830. 1830. leta


text: 1840. je peto desetletje v 19. stoletju med letoma 1840 in 1849. D-01840. 1840. leta