Ana Mesec. Na glas o zamolčani skrivnosti politike v plesu! - Parada plesa Naša kolumnistka Ana Mesec iz prve roke, kako delujejo veze, poznanstva in denar v plesu. Obstaja tema, ki se ji stalno izogibam, čeprav imam o njej veliko povedati. Enkrat sem že začela pisati članek na to temo, pa sem ga opustila, se mi ni sestavil do konca. Govorim namreč o politiki, pa ne tisti državni, ampak o plesni politiki. Čeprav me tudi državna nikoli ni zanimala in se tudi tej stalno izogibam. Že ob sami besedi politika imam nek odpor, hkrati pa imam vedno občutek, da sem premalo izobražena o političnem dogajanju, da bi kaj pametnega povedala o tem. No, v plesu sem se tudi s tem kljub temu malo bolj spoznala, in ja, tudi v plesu politika obstaja, čeprav je to stvar nekega zamolčanega’ backgrounda’, o katerem se ne govori kar tako neposredno. Zadnje dni berem knjigo ene od profesoric na faksu, v kateri govori o umetniškem sistemu in trgu. Orientira se seveda na sistem likovne umetnosti, ampak sama ne morem mimo dejstva, da se mi ob branju stalno prikazujejo vzporednice s plesnim svetom. Ko govori o sodobnih šolah za mlade kuratorje, ki, poenostavljeno povedano, organizirajo umetniške dogodke in pomagajo umetnikom pri razstavljanju, pravi takole: “Šolarji se namreč v učnem procesu seznanijo s kar največ vrhunskimi protagonisti umetnostnega sistema, tudi z njihovim zavidanja vrednim statusom in ugodnostmi, ki jih ta prinaša, zato bodo storili vse, da bodo uspeli svojo kariero začrtati natančno v tej smeri, dospeti v njihovo bližino in se tam obdržati.” In pa tudi: “Skratka, šola bo slušatelju dobesedno pokazala, kaj je uspešnost, in tudi tiste ‘uspešneže’, s katerimi se mora družiti in sodelovati, katerih naklonjenost si mora pridobiti, če želi sam priti do nje.” (oba citata sta iz knjige Beti Žerovc, Umetnost kuratorjev. Vloga kuratorjev v sodobni umetnosti, prvi citat na str. 46, drugi citat na str. 47) No tako, vse to me spomni na raznorazne situacije, ki so se mi zgodile v karieri in so potrdile dejstvo, da tudi v tekmovalnem plesnem svetu poleg samega plesa šteje še marsikaj drugega – na primer veze in poznanstva, pa seveda denar. Kot profesionalni plesalec se moraš, kot kaže, na neki točki sprijazniti s tem, da obstajajo neka nenapisana pravila, v katerih je začrtano, pri katerem trenerju moraš vzeti individualne ure, da te potem na tekmi malo višje sodijo, na katerih mednarodnih ‘campih’ moraš nujno sodelovati, da te imajo trenerji in sodniki na visokih položajih napisanega na svojih spiskih, in na katere tekme lahko prideš, katerih pa se je bolje izogniti, ker niso podprte s strani nekega ‘teama’ in pripadajo drugemu ‘teamu. Ko sem bila v mladinski kategoriji, stara okrog 14, 15 let, sva s plesalcem na tekmi pristala na drugem mestu, premagal pa naju je plesni par, ki je bil prej vedno kar nekaj mest za nama. Seveda je prav gotovo možno, da je ta par takrat dejansko plesal bolje, s čimer bi se verjetno lahko sprijaznila, ampak zmotil me je odgovor nekega trenerja, ki sva ga vprašala, zakaj se je tako zgodilo. In je rekel, da je par pred nama pač vzel več individualnih ur s sodniki in pri njih pustil več denarja. Drug primer, ki se mi prikrade v spomin, je mednarodna tekma v starejše mladinski kategoriji v tujini, kjer sva s plesalcem že kar med samo tekmo izvedela, da mora danes pač zmagati domači par, da bo občinstvo veselo, čeprav je vsem jasno, da si zmage po plesu sodeč ne zasluži. In potem naprej ... S plesalcem sva si želela imeti individualno uro z določenim, zelo znanim in kakovostnim plesalcem in sva odpotovala na ‘camp’, kjer je ta plesalec učil. Pozneje nama je nek drug, tuji trener rekel, da morava biti pri tem previdna, ker ta plesalec, pri katerem sva vzela individualno uro, zdaj podpira drug ‘team’ in ni več del ‘teama’, v katerega spadava midva (sama dolgo sploh nisem dojela, da spadava v kakršenkoli ‘team’, ampak kot sem rekla, sem bila o teh stvareh vedno bolj neizobražena (smeh)). Rekel je, da naj ne govoriva okrog, ker se lahko komu zameriva. Še en spomin delim, potem pa s tem končam ... Mlada tuja trenerka in sodnica, ki je pred nekaj leti prvič dobila priložnost, da sodi na članskem evropskem prvenstvu, nama je s plesalcem okoli 14 dni pred dogodkom priznala, da ji bo telefon eksplodiral od vseh sporočil, ki jih dobiva od vsemogočih ‘znancev’ iz plesnega sveta, ki jo prosijo, naj na prvenstvu sodi njihov par. Ne vem, mogoče se večini te situacije zdijo popolnoma vsakodnevne in mi bodo rekli: “Ah, Ana, pa saj to je normalno, saj vsi vemo za te stvari.” Okej, super, ampak meni pač tukaj že od vedno nekaj smrdi in ob teh situacijah sem vedno dobila občutek, da je v tem ljubem plesnem sistemu poleg vse plesne lepote tudi veliko umazanije. Ni mi bilo všeč, ko sem na neki točki kot mlada plesalka začutila, da se mi podira rožnati svet lepote in estetike, ki sem ju videla v plesu, in da ga v zelo hitrem tempu na stran odriva svet ‘bussinesa’ in industrije. Danes malo bolj razumem, zakaj je ta del v bistvu potreben, saj če želiš neko stvar prodati, jo moraš oglaševati in pritegniti pozornost kupcev. In tako pač to poteka tudi s plesom, kazati se moraš, da te poznajo, da te opazijo in se te zapomnijo. Težavo vidim samo v tem, da veliko plesalcev na neki točki kar malo pozabi, da morajo poleg vsega tega ‘bussinessa’ tudi dobro plesati, če želijo kam priti, in se jih veliko ukvarja samo s tem, kdo jih sodi na tekmi in kateremu ‘teamu’ ta tekma pripada. Dejstvo je, da nekateri na tak način, s podporo sistema in s polnimi žepi, na tekmovanjih pridejo kar daleč, pa čeprav plesno morda niso najbolj kakovostni. Ampak hkrati se moramo zavedati, da na tak način lahko prideš le do določene stopnje, potem pa hitro začneš stagnirati, če ne napreduješ tudi v plesni kakovosti. Tukaj je še veliko stvari, ki se mi prikradejo v misli, na primer, zakaj 45 minut individualne ure pri najbolj elitnih trenerjih lahko stane tudi več kot 160 evrov? In zakaj recimo je treba vzeti individualno uro pri nekem trenerju samo zato, ker je sodnik prihajajoče tekme in ne zaradi njegovega plesnega znanja (ki ga, iskreno povedano, včasih sploh nima prav veliko – ja, obstajajo tudi takšni). Spomnim se, ko sem bila na eni takšnih ur in nama je s plesalcem trener po 15 minutah treninga, ko zelo očitno ni več vedel, kaj naj nama še pove, začel razlagati nov sodniški sistem, ki si ga lahko z nekaj kliki vsak prebere na internetu. Ampak na taki uri se moraš seveda temu trenerju prikupiti, mu ugajati, da se s tabo počuti prijetno in se te zapomni, čeprav je to vse skupaj en velik absurd. No pa seveda, ne morem mimo rivalstva in politike med plesnimi klubi, ki že od nekdaj tekmujejo za moč in ugled – ampak o tem bi lahko napisala samostojni članek, zato o tem morda kdaj drugič. Zdi se mi pomembno, da se o takih stvareh govori, da se pridobi neko zavedanje o tem, da morda ni vse v plesnem sistemu tako super. Hkrati pa še danes nisem sigurna, kakšna je rešitev, saj predobro vem, da plesalci, še posebej mladi in ‘neizkušeni’, ki se znajdejo v takšnih in podobnih političnih situacijah, velikokrat preprosto ničesar ne rečejo, da ne bi bili videti neumni ali si mogoče celo zapravili svoje možnosti za ‘uspeh’. A prav na tak način celoten sistem še naprej deluje nemoteno in brez spremembe.


„Zunanji odnosi – Tehnično sodelovanje – Elektronske komunikacije – Uredba (EU) 2018/1971 – Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – Člen 35(2) Uredbe 2018/1971 – Sodelovanje regulativnih organov tretjih držav v tem organu – Sodelovanje nacionalnega regulativnega organa Kosova – Pojem tretje države– Napačna uporaba prava“ V zadevi T‐370/19, Evropski komisiji, ki jo zastopajo F. Castillo de la Torre, M. Kellerbauer in T. Ramopoulos, agenti, zaradi tožbe na podlagi člena 263 PDEU za razglasitev ničnosti Sklepa Komisije z dne 18. marca 2019 o sodelovanju nacionalnega regulativnega organa Kosova v Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (UL 2019, C 115, str. 26), v sestavi M. J. Costeira (poročevalka), predsednica, M. Kancheva in T. Perišin, sodnici, 1 Zakonodajalec Evropske unije se je z Uredbo (ES) št. 1211/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada (UL 2009, L 337, str. 1) odločil ustanoviti BEREC in ga pooblastiti, da prispeva k razvoju in boljšemu delovanju notranjega trga za elektronska komunikacijska omrežja in storitve s prizadevanjem za zagotovitev skladne uporabe regulativnega okvira Evropske unije za elektronske komunikacije. V skladu s to uredbo je moral BEREC svoje naloge izvajati neodvisno, v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi (v nadaljevanju: NRO) in Evropsko komisijo. Prav tako je moral BEREC spodbujati sodelovanje med samimi NRO ter med NRO in Komisijo. 2 V skladu s členom 4 Uredbe št. 1211/2009 je bil BEREC sestavljen iz odbora regulatorjev. V skladu s členom 6 te uredbe je BEREC pomagal Urad pod vodstvom odbora regulatorjev. Urad je med drugim sestavljal upravljalni odbor. Odbor regulatorjev in upravljalni odbor sta bila sestavljena iz po enega člana na državo članico, ki je bil vodja ali imenovan visoki predstavnik NRO, ustanovljenega v vsaki državi članici. V skladu s členom 4(3) navedene uredbe so imeli NRO iz držav Evropskega gospodarskega prostora (EGP) in držav kandidatk status opazovalcev ter so sodelovali v odboru regulatorjev BEREC in upravljalnemu odboru Urada. Tretje države, ki niso države EGP ali države kandidatke, so bile izključene iz sodelovanja v BEREC in njegovih organih. 3 Poleg tega je Unija od leta 2001 do leta 2015 z državami Zahodnega Balkana podpisala stabilizacijsko‐pridružitvene sporazume (v nadaljevanju: SPS), ki vsebujejo posebne določbe o sodelovanju na področju elektronskih komunikacij. Tak primer je zlasti Stabilizacijsko‐pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom na drugi strani (UL 2016, L 71, str. 3; v nadaljevanju: SPS Kosovo), ki take določbe vsebuje v členu 111, naslovljenim „Elektronska komunikacijska omrežja in storitve“, ki določa: „Sodelovanje je osredotočeno predvsem na prednostna področja, povezana s pravnim redom EU na tem področju. Pogodbenici krepita zlasti sodelovanje na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in elektronskih komunikacijskih storitev s končnim ciljem, da Kosovo sprejme pravni red EU v tem sektorju pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma, pri čemer se posebna pozornost nameni zagotavljanju in krepitvi neodvisnosti zadevnih regulativnih organov.“ 4 Na splošno je namen SPS Kosovo med drugim sprejeti konkretne ukrepe za uresničitev evropske perspektive Kosova in njegovega približevanja Uniji. Vendar člen 2 SPS Kosovo določa, da „[n]oben izraz, besedilo ali opredelitev iz tega sporazuma, vključno z vsemi njegovimi prilogami in protokoli, ne pomeni, da EU priznava Kosovo kot samostojno državo ali da posamezne države članice priznavajo Kosovo kot samostojno državo, če tega niso storile.“ 5 Komisija je 6. februarja 2018 sprejela sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu Evropske unije, Evropskemu ekonomsko‐socialnemu odboru in Odboru regij, z naslovom „Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom“ (COM(2018) 65 final). V tem sporočilu je navedeno, da namerava Komisija uvesti digitalno agendo za Zahodni Balkan, ki vključuje ukrepe za olajšanje zniževanja stroškov gostovanja, za podporo razvoju širokopasovnih omrežij, za razvoj digitalne družbe in, na splošno, za podporo sprejemanju, izvajanju in izvrševanju pravnega reda na področju enotnega digitalnega trga. 6 Komisija je 22. junija 2018 objavila delovni dokument z naslovom „Ukrepi v podporo digitalne agende za Zahodni Balkan“ (SWD(2018) 360 final). Eno od petih glavnih področij, ki jih pokriva ta digitalna agenda, se nanaša na podporo sprejemanju, izvajanju in uveljavljanju pravnega reda Unije na področju enotnega digitalnega trga. Eden od ukrepov na tem glavnem področju je vključevanje zahodnega Balkana v obstoječe regulativne organe ali skupine strokovnjakov, kot je BEREC, ki je izrecno omenjen. V zvezi s tem je v točki 8.3.1 tega dokumenta, ki obravnava vprašanje BEREC, pojasnjeno, da bo „[t]esnejši odnos med NRO EU in NRO Zahodnega Balkana prispeval k približevanju regulativnih praks regije k praksam Unije [...] Čeprav so trenutno štiri od šestih gospodarstev Zahodnega Balkana opazovalci BEREC, se je odbor regulatorjev BEREC strinjal, da bo tesneje sodeloval z vsemi šestimi NRO regije. To bo še vedno mogoče v okviru revidirane Uredbe [št. 1211/2009]“. 7 Parlament in Svet sta 11. decembra 2018 sprejela Uredbo (EU) 2018/1971 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Agencije za podporo BEREC‐u (Urad BEREC), spremembi Uredbe (EU) 2015/2120 ter razveljavitvi Uredbe št. 1211/2009 (UL 2018, L 321, str. 1). Ta uredba je začela veljati 20. decembra 2018. 8 Natančneje, člen 35 Uredbe št. 2018/1971, naslovljen „Sodelovanje z organi Unije, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami“, določa: „1. Brez poseganja v pristojnosti držav članic in institucij Unije lahko BEREC in Urad BEREC sodelujeta s pristojnimi organi, uradi, agencijami in svetovalnimi skupinami Unije, s pristojnimi organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami, kolikor je to potrebno za dosego ciljev iz te uredbe in izvajanje njunih nalog. V ta namen lahko BEREC in Urad BEREC na podlagi predhodne odobritve Komisije skleneta delovne dogovore. Ti dogovori ne nalagajo pravnih obveznosti. 2. V odboru regulatorjev, delovnih skupinah in upravnem odboru lahko sodelujejo regulativni organi tretjih držav, ki so prvenstveno odgovorni za področje elektronskih komunikacij, kadar so te tretje države z Unijo v ta namen sklenile sporazume. Na podlagi ustreznih določb teh sporazumov se pripravijo delovni dogovori, v katerih so navedeni zlasti narava, obseg in način sodelovanja zadevnih regulativnih organov tretjih držav, ki nimajo glasovalne pravice, pri delu BEREC‐a in Urada BEREC, vključno z določbami o sodelovanju pri pobudah BEREC‐a, finančnih prispevkih in osebju Urada BEREC. Glede kadrovskih zadev so navedeni dogovori v vseh pogledih skladni s kadrovskimi predpisi. 3. Odbor regulatorjev v okviru letnega delovnega programa iz člena 21 sprejme strategijo BEREC‐a za odnose s pristojnimi organi, uradi, agencijami in svetovalnimi skupinami Unije, s pristojnimi organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami v zvezi z zadevami, za katere je pristojen BEREC. Komisija, BEREC in Urad BEREC sklenejo ustrezen delovni dogovor, ki naj bi zagotovil, da BEREC in Urad BEREC delujeta v skladu s svojim mandatom in veljavnim institucionalnim okvirom.“ 9 Komisija je 18. marca 2019 sprejela šest sklepov o sodelovanju NRO iz šestih držav Zahodnega Balkana v BEREC. Ti sklepi so bili med drugim sprejeti na podlagi novega pravnega okvira, natančneje člena 35(2) Uredbe št. 2018/1971, ki ureja sodelovanje NRO tretjih držav v organih BEREC in Urada BEREC, da bi se zagotovilo sodelovanje NRO teh šestih držav pri delu BEREC in Urada BEREC v skladu z digitalno agendo za Zahodni Balkan, omenjeno zgoraj v točkah 5 in 6. 10 Med temi šestimi sklepi je tudi sklep Komisije z dne 18. marca 2019 o sodelovanju nacionalnega regulativnega organa Kosova v Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (UL 2019, C 115, str. 26; v nadaljevanju: izpodbijani sklep). Komisija je v tem sklepu ugotovila, da lahko NRO Kosova s prvenstveno odgovornostjo za nadzor vsakodnevnega delovanja trgov elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev sodeluje v odboru regulatorjev in delovnih skupinah BEREC ter upravnem odboru Urada BEREC. Poleg tega je v točki 3 obrazložitve izpodbijanega sklepa, ki se sklicuje na člen 111 SPS Kosovo, navedeno, da sta Unija in Kosovo sklenila sporazum v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971. Prav tako se izpodbijani sklep v točki 1 obrazložitve sklicuje tudi na člen 17 PEU. 11 Komisija je 24. aprila 2019 irskemu regulativnemu organu za komunikacije kot predsedniku BEREC poslala dopis, v katerem je predstavila merila, ki jih je določila v zvezi s sodelovanjem NRO tretjih držav v BEREC in Uradu BEREC. Komisija v tem dopisu med drugim navaja primer Zahodnega Balkana, ki se nanaša na šest partneric, ki so sklenile SPS z Unijo, in sicer štiri države kandidatke za članstvo v Uniji (Albanija, Severna Makedonija, Črna gora in Srbija) ter dve potencialni kandidatki (Bosna in Hercegovina in Kosovo). Komisija v njem navaja, da se SPS v vsakem primeru štejejo za sporazume v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971, in pojasnjuje, da šest sklepov, sprejetih 18. marca 2019, vsebuje potrebne zavezujoče določbe glede narave, obsega in načina sodelovanja v BEREC in Uradu BEREC. 12 Kraljevina Španija je 19. junija 2019 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložila to tožbo. 13 Komisija je odgovor na tožbo v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložila 12. avgusta 2019. 14 Replika je bila v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložena 25. oktobra 2019. 15 Duplika je bila v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložena 6. decembra 2019. 16 Ker se je sestava senatov Splošnega sodišča spremenila, je bila sodnica poročevalka na podlagi člena 27(5) Poslovnika Splošnega sodišča razporejena v deveti senat, ki mu je bila zato dodeljena ta zadeva. 17 Stranke so v odgovor na ukrep procesnega vodstva, ki ga je 3. aprila 2020 odredilo Splošno sodišče, navedle, da na obravnavi ne želijo podati stališč. Zato je Splošno sodišče (deveti senat) na podlagi člena 106(3) Poslovnika odločilo, da bo odločilo brez ustnega dela postopka. 18 Kraljevina Španija Splošnemu sodišču predlaga, naj: 20 Kraljevina Španija v utemeljitev tožbe navaja tri tožbene razloge. Prvi tožbeni razlog se nanaša na kršitev člena 35 Uredbe 2018/1971, ker naj Kosovo ne bi bilo „tretja država“ (špansko tercer país). Drugi tožbeni razlog se nanaša na kršitev tega istega člena, ker naj ne bi bilo nobenega „sporazuma“ o sodelovanju NRO Kosova v BEREC. Tretji tožbeni razlog pa se nanaša na kršitev navedenega člena, ker naj bi Komisija odstopila od postopka, določenega za sodelovanja NRO tretjih držav v BEREC. Prvi tožbeni razlog: kršitev člena 35 Uredbe 2018/1971, ker naj Kosovo ne bi bilo „tretja država“ (špansko tercer país) 21 Kraljevina Španija s prvim tožbenim razlogom trdi, da je Komisija s tem, da je v izpodbijanem sklepu NRO Kosova dovolila sodelovanje v odboru regulatorjev in delovnih skupinah BEREC ter upravnem odboru Urada BEREC, kršila člen 35 Uredbe 2018/1971, saj ta določba to sodelovanje omogoča le NRO „tretjih držav“ (špansko terceros países). Kraljevina Španija meni, da Kosovo pravno ni „tretja država“ (špansko tercer país), zato pogoji, ki so potrebni za uporabo tega člena za Kosovo, ne morejo biti izpolnjeni. 22 Kraljevina Španija v zvezi s tem trdi, da je besedilo člena 35(2) Uredbe 2018/1971 jasno in potrjeno z uvodno izjavo 34 te uredbe, ki se prav tako sklicuje na možnost takega sodelovanja NRO „tretjih držav“ (špansko terceros países). Kraljevina Španija meni, da sodelovanje v BEREC, določeno v navedenem členu 35(2), zahteva sodelovanje organa, povezanega z organizacijo državnega značaja, tako da ima lahko NRO le država (špansko Estado). Kraljevina Španija dalje navaja, da so v navedeni uvodni izjavi 34 kot primeri tretjih držav (špansko terceros países) navedene države članice EGP ali Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA) in države kandidatke. 23 Kraljevina Španija navaja, da je Komisija v izpodbijanem sklepu Kosovo implicitno izenačila s „tretjo državo“ (špansko tercer país) v smislu člena 35 Uredbe 2018/1971, čeprav za to ni nobene pravne podlage. Opozarja, da Kosova to, da je z Unijo sklenil SPS, ne naredi za „tretjo državo“ (špansko tercer país) v smislu te določbe in da Kosova ni mogoče enačiti z državami članicami EGP ali EFTA niti z državami kandidatkami. Navaja tudi, da ta pristop potrjuje člen 2 SPS Kosovo. 24 Poleg tega Kraljevina Španija poudarja, da ni treba, da NRO Kosova sodeluje pri BEREC, da bi se spoštoval člen 111 SPS Kosovo. Položaj Kosova naj bi bil podoben petemu primeru, navedenem v dopisu Komisije z dne 24. aprila 2019, in sicer primeru „drugih držav“ (špansko otros países). Ta člen naj bi se namreč na splošno skliceval na sodelovanje na področju elektronskih komunikacij in si prizadeval za krepitev neodvisnosti NRO, vendar naj ne bi določal nobenega sodelovanja v evropskih strukturah na tem področju. 25 Komisija oporeka trditvam Kraljevine Španije in predlaga zavrnitev prvega tožbenega razloga. 26 Kraljevina Španija s prvim tožbenim razlogom v bistvu trdi, da je Komisija kršila člen 35(2) Uredbe 2018/1971, ker je v izpodbijanem sklepu Kosovo izenačila s „tretjo državo“ (špansko tercer país), čeprav ta določba zahteva sodelovanje organa, povezanega z organizacijo državnega značaja, tako da ima lahko NRO samo suverena država (špansko Estado soberano), kar pa Kosovo ni. 27 Zato mora Splošno sodišče preučiti obseg pojma „tretja država“ (špansko tercer país) v smislu člena 35(2) Uredbe št. 2018/1971 in zlasti ugotoviti, ali je ta pojem enakovreden pojmu „tretja država“ (špansko tercer Estado), kot trdi Kraljevina Španija. 28 Najprej je treba navesti, da pojem „tretja država“ (špansko tercer país) ni opredeljen niti v Uredbi 2018/1971 niti v zakonodaji Unije, ki je upoštevna v obravnavanem primeru. 29 V določbah Pogodbe DEU sta uporabljena oba izraza, tako „tretje države“ (špansko terceros países) kot „tretje države“ (špansko terceros Estados). Vendar je treba opozoriti, da je v številnih določbah, ki obravnavajo vprašanja v zvezi z zunanjimi odnosi, uporabljen izraz „tretja država“ (špansko terceros países), saj mednarodne družbe ne tvorijo le „države“ (špansko Estados). Natančneje, peti del Pogodbe DEU, naslovljen „Zunanje delovanje Unije“, odraža dejstvo, da mednarodno družbo sestavljajo različni akterji in zato vsebuje naslov III o sodelovanju „s tretjimi državami“ (špansko con terceros países) ter naslov VI o odnosih „z mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami“ (špansko con terceros países). 30 Iz tega izhaja, da je očiten namen določb Pogodbe DEU, ki se nanašajo na „tretje države“ (špansko terceros países), omogočiti sklepanje mednarodnih sporazumov s subjekti, „ki niso države“ (špansko Estados). Tako lahko Unija sklepa mednarodne sporazume z ozemeljskimi subjekti – vključenih v prožen koncept „države“ (špansko país) – ki imajo sposobnost za sklepanje pogodb na podlagi mednarodnega prava, vendar niso nujno „države“ (špansko Estados) v smislu mednarodnega prava. Če ne bi bilo tako, bi se v zunanjih odnosih Unije ustvarila pravna praznina. 31 V zvezi s tem je treba ugotoviti, da je Unija sklenila več mednarodnih sporazumov s subjekti, ki niso suverene države (špansko Estados soberanos). Gre zlasti za sporazume, sklenjene s Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO), z ločenim carinskim območjem Tajvan, Penghu, Kinmen in Matsu, z vlado Posebnega upravnega območja Ljudske republike Kitajske Hongkong ali s Posebnim upravnim območjem Ljudske republike Kitajske Macao. 32 Poudariti je treba tudi, da je Unija sklenila več mednarodnih sporazumov s Kosovom, s čimer mu je priznala njegovo sposobnost za sklepanje takih sporazumov. Unija je namreč med drugim sklenila SPS Kosovo na podlagi člena 217 PDEU ali Okvirni sporazum med Evropsko unijo in Kosovom o splošnih načelih sodelovanja Kosova v programih Unije (UL 2017, L 195, str. 3) v skladu s členom 212 PDEU. Sklenitev teh sporazumov je bila pravno mogoča le zato, ker je pojem „tretja država“ (špansko tercer país) iz teh določb Pogodbe DEU lahko imel širok pomen, kar je Uniji omogočilo, da Kosovo šteje za tretjo državo (špansko tercer país). 33 Vendar je treba poudariti, da se je Unija vsakič vzdržala, da bi zavzela stališče o statusu Kosova kot države (špansko Estado) z vidika mednarodnega prava, kot je razvidno iz določb, navedenih v uvodni izjavi 17 in členu 2 SPS Kosovo, v katerih je pojasnjeno, da ta sporazum ne pomeni, da Unija priznava Kosovo kot samostojno državo (špansko Estado independiente) niti ne posega v posamezna stališča držav članic o vprašanju njegovega statusa. Takšni previdnostni ukrepi so tudi v drugih aktih Unije, ki se nanašajo na Kosovo, kot so okvirni sporazum, naveden zgoraj v točki 32, in temeljni akti o vzpostavitvi različnih programov Unije, kot sta Erasmus + ali Obzorje 2020, v katerih je Kosovu dovoljeno sodelovati kot „tretji državi“ (špansko tercer país). 34 Teh previdnostnih ukrepov, ki jih je Unija sprejela v svojih aktih, ki se nanašajo na Kosovo, v katerih je izrecno navedla, da Kosovu ni priznan status države (špansko Estado), v nasprotju s tem, kar trdi Kraljevina Španija, ni mogoče razlagati tako, da je Kosovo izključeno iz pojma „tretja država“ (špansko tercer país). Nasprotno, namen navedenih previdnostnih ukrepov je ravno razlikovati med, na eni strani, statusom „države“ (špansko Estado) in, na drugi strani, sposobnostjo Kosova, da se na podlagi mednarodnega prava zaveže kot akter v tem pravu, ki spada pod širši pojem „tretje države“ (špansko tercer país). 35 Iz tega izhaja, da pojem „tretja država“ (špansko tercer país) iz primarnega prava Unije, zlasti iz členov 212 in od 216 do 218 PDEU, za opredelitev subjektov, za katere velja mednarodno pravo in so lahko nosilci pravic in obveznosti, ne more imeti drugačnega pomena, kadar je isti pojem vsebovan v besedilu sekundarne zakonodaje, kot je besedilo člena 35(2) Uredbe št. 2018/1971. Poleg tega nič ne kaže na to, da bi bilo treba pojem „tretje države“ (špansko terceros países) iz zadnjenavedene določbe razlagati drugače od tistega iz navedenih določb Pogodbe DEU. 36 Zato pojma „tretja država“ (špansko tercer país) v smislu člena 35(2) Uredbe št. 2018/1971 v nasprotju s trditvami Kraljevine Španije ni mogoče enačiti s pojmom „tretja država“ (špansko tercer Estado). Ta pojem „tretja država“ (špansko tercer país) ima širši obseg, ki ne zajema zgolj suverenih držav (špansko Estados soberanos), tako da lahko Kosovo spada pod tak pojem „tretja država“ (špansko tercer país), brez poseganja v stališče Unije ali njenih držav članic glede statusa Kosova kot neodvisne države (špansko Estado independiente). Prav tako ima lahko Kosovo kot „tretja država“ (špansko tercer país) tudi javne organe, kot je NRO Kosova, tako da trditve Kraljevine Španije, da „ima lahko NRO le država“ (špansko Estado), ni mogoče veljavno sprejeti. 37 Zato Komisija s tem, da je Kosovo v izpodbijanem sklepu štela za „tretjo državo“ (špansko tercer país) v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971, ni kršila te določbe. 38 Zato je treba prvi tožbeni razlog Kraljevine Španije zavrniti. Drugi tožbeni razlog: kršitev člena 35 Uredbe 2018/1971, ker naj ne bi bilo nobenega „sporazuma“ za sodelovanje NRO Kosova v BEREC 39 Kraljevina Španija z drugim tožbenim razlogom trdi, da je Komisija kršila člen 35 Uredbe 2018/1971, ker ni nobenega „sporazuma“ v smislu odstavka 2 te določbe za sodelovanje NRO Kosova v odboru regulatorjev, delovnih skupinah in upravnem odboru BEREC. 40 Kraljevina Španija meni, da v nasprotju s tem, kar je navedeno v izpodbijanem sklepu, člen 111 SPS Kosovo ne omogoča sklepa, da je Kosovo z Unijo sklenil sporazum o sodelovanju v BEREC. Ta določba naj bi določala le krepitev sodelovanja, da Kosovo sprejme pravni red Unije, nikakor pa ne sodelovanja v evropskih strukturah. Zato naj bi sodelovanje NRO Kosova v BEREC preseglo to sodelovanje in cilj navedene določbe. 41 Kraljevina Španija v zvezi s tem trdi, da je Komisija v izpodbijanem sklepu in dopisu z dne 24. aprila 2019 pomešala „sodelovanje“ iz člena 35(1) Uredbe 2018/1971 in člena 111 SPS Kosovo, na eni strani, z „vključitvijo“ iz člena 35(2) Uredbe 2018/1971, na drugi strani. Izpodbijani sklep naj se namreč ne bi omejeval na „sodelovanje“, ampak naj bi konkretiziral „vključitev“ NRO Kosova v BEREC. „Sodelovanje“ NRO z BEREC pa naj bi bilo treba razlikovati od „vključitve“ ali „sodelovanja“ v evropskih strukturah BEREC, saj naj bi bila obseg in narava teh dveh primerov iz navedenega člena 35 različna. 42 Kraljevina Španija iz tega sklepa, da izpodbijan sklep določa vključitev v strukturo BEREC, ki ni določena niti s SPS Kosovo niti z nobenim drugim sporazumom, za to sklenjenim z Unijo. Tako naj bi bila „široka“ razlaga člena 35(2) Uredbe 2018/1971, ki jo je uporabila Komisija, napačna. 43 Komisija te trditve izpodbija in predlaga zavrnitev drugega tožbenega razloga. 44 Kraljevina Španija z drugim tožbenim razlogom v bistvu trdi, da je Komisija kršila člen 35(2) Uredbe 2018/1971, ker je v izpodbijanem sklepu štela, da glede Kosova obstaja „sporazum z Unijo“ v smislu te določbe za sodelovanje NRO Kosova v odboru regulatorjev in delovnih skupinah BEREC ter v upravnem odboru Urada BEREC. Po mnenju Kraljevine Španije člen 111 SPS Kosovo ne omogoča sklepa, da je Kosovo z Unijo sklenil „sporazum“ o sodelovanju v BEREC. 45 Zato mora Splošno sodišče preučiti obseg pojma „sporazum z Unijo v ta namen“ iz člena 35(2) Uredbe 2018/1971 in nato ugotoviti, ali SPS Kosovo, zlasti njegov člen 111, spada pod ta pojem. 46 V zvezi s tem je treba navesti, da drugače od člena 35(1) Uredbe 2018/1971 odstavek 2 tega člena za sodelovanje NRO tretjih držav v pristojnih organih BEREC določa dva pogoja, in sicer, prvič, obstoj „sporazuma“ med zadevno tretjo državo in Unijo, in drugič, da je bil ta sporazum sklenjen „v ta namen“. 47 Prvič, v zvezi s prvim pogojem, ki se nanaša na obstoj „sporazuma z Unijo“, je iz okvira, v katerega je umeščen ta izraz, razvidno, da se ta izraz nanaša na mednarodni sporazum, sklenjen med dvema subjektoma mednarodnega javnega prava, in sicer Unijo in zadevno tretjo državo. Zato lahko SPS Kosovo zagotovo pomeni tak sporazum, saj pogodbenici zavezuje na podlagi mednarodnega javnega prava. 48 Drugič, v zvezi z drugim pogojem, in sicer, da je bil sporazum sklenjen „v ta namen“, ta izraz pomeni, da morajo zadevni sporazumi vsebovati določbe, ki so podlaga za sodelovanje med Unijo in zadevno tretjo državo na zadevnem področju, v obravnavanem primeru „področju elektronskih komunikacij“, kot je izrecno navedeno v členu 35(2), prvi pododstavek, Uredbe 2018/1971. Pomen tega izraza je poleg tega pojasnjen v uvodni izjavi 34 te uredbe v delu, v katerem omenja „države članice EGP‐Efte in države kandidatke“ kot primer „tretj[ih] držav[, ki so] v ta namen sklenile sporazume z Unijo“. 49 V zvezi s tem je treba ugotoviti, da so države Zahodnega Balkana, ki so kandidatke za članstvo v Uniji (in sicer Albanija, Severna Makedonija, Črna gora in Srbija), z Unijo sklenile SPS, ki imajo enak predmet kot SPS Kosovo in vsebujejo določbe, ki so z vidika formulacije in konteksta zelo podobne členu 111 SPS Kosovo. To zlasti velja za člen 104 SPS z Albanijo (UL 2009, L 107, str. 166), člen 106 SPS s Črno goro (UL 2010, L 108, str. 3) ali člen 106 SPS s Srbijo (UL 2013, L 278, str. 16), ki se vsi štejejo za sporazume, sklenjene z Unijo „v ta namen“ v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971, česar Kraljevina Španija sicer ne izpodbija. Iz tega sledi, da je treba tudi SPS Kosovo, zlasti njegov člen 111, šteti za „sporazum v ta namen“. 50 Poleg tega ta pristop potrjuje analiza besedila člena 111 SPS Kosovo ter predmet in cilj te določbe. 51 Prvič, glede besedila člena 111 SPS Kosovo je treba navesti, da ta vabi k široki razlagi njegovega področja uporabe, saj določa, da Unija in Kosovo „krepita zlasti sodelovanje“ na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in elektronskih komunikacijskih storitev s končnim ciljem, da Kosovo sprejme pravni red Unije v tem sektorju. Krepitev sodelovanja na tem področju je tako sredstvo, s katerim namerava SPS Kosovo doseči svoj cilj izvajanja pravnega reda Unije s strani Kosova. Poleg tega se navedeni člen izrecno sklicuje na „regulativne organe“ na tem področju, kar tudi nakazuje, da ta določba omogoča odprtost BEREC za te organe. 52 Drugič, glede predmeta in cilja člena 111 SPS Kosovo je treba opozoriti, da je njun namen, da Kosovo sprejme pravni red Unije na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev. To sprejetje pravnega reda pa bi bilo močno olajšano s sodelovanjem NRO Kosova pri delu BEREC in Urada BEREC, ob upoštevanju vloge slednjih, ki sega od priprave predpisov Unije na tem področju do njihovega doslednega izvajanja. To sodelovanje je še toliko bolj upravičeno, kadar je to delo namenjeno pripravi nove ureditve Unije na navedenem področju. V zvezi s tem je treba navesti, da člen 4(4) Uredbe 2018/1971 zahteva, da NRO in Komisija v največji meri upoštevajo vse smernice, mnenja, priporočila, skupna stališča in najboljše prakse, ki jih sprejme BEREC za zagotovitev doslednega izvajanja regulativnega okvira Unije na področju elektronskih komunikacij. Ker je glavna naloga BEREC in Urada BEREC zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev, kot je razvidno zlasti iz člena 3(2) in člena 4(1)(k) Uredbe 2018/1971, je torej logičen sklep, da lahko vsi organi – katerih naloga je, da na tem področju uporabljajo isti pravni red Unije, med drugim ob upoštevanju pogojev iz člena 35(2) Uredbe 2018/1971 – sodelujejo pri delu BEREC in Urada BEREC. 53 Iz tega sledi, da člen 111 SPS Kosovo določa tesno sodelovanje s tem, da se izrecno sklicuje na „krepitev“ sodelovanja med Unijo in Kosovom. V zvezi s tem je treba navesti, da je v naslovu člena 35 Uredbe 2018/1971 prav tako uporabljen izraz „sodelovanje“, tako da odstavek 1 in odstavek 2 tega člena urejata različne načine sodelovanja. To sodelovanje ima namreč lahko obliko sporazuma o sodelovanju na podlagi navedenega odstavka 1 ali sodelovanja z omejenimi pravicami na podlagi navedenega odstavka 2. Zadnjenavedena oblika sodelovanja ustreza tesnemu sodelovanju iz navedenega člena 111, vendar je – v nasprotju s tem, kar trdi Kraljevina Španija – nikakor ni mogoče enačiti z „vključitvijo“ NRO Kosova v strukturo BEREC. Poleg tega člen 111 SPS Kosovo izrecno poudarja pomen „regulativnih organov“ in njihovo neodvisnost. 54 Iz vsega navedenega izhaja, da člen 111 SPS Kosovo pomeni sporazum „v ta namen“ v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971. 55 Zato Komisija s tem, da je v izpodbijanem sklepu štela, da člen 111 SPS Kosovo podpira to, da je Kosovo sklenil „sporazum z Unijo v ta namen“ v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971, ni kršila te določbe. 56 Zato je treba drugi tožbeni razlog Kraljevine Španije zavrniti. Tretji tožbeni razlog: kršitev člena 35 Uredbe 2018/1971, ker naj bi Komisija odstopila od postopka, določenega za sodelovanje NRO tretjih držav v BEREC 57 Kraljevina Španija s tretjim tožbenim razlogom trdi, da izpodbijana odločba krši člen 35 Uredbe 2018/1971, ker je Komisija odstopila od postopka, določenega za sodelovanje NRO tretjih držav v BEREC. Ta pristop naj bi poleg tega privedel do sprejetja pravnega akta brez kakršne koli pravne podlage, ki ustvarja obveznosti do tretjih oseb, ne da bi bile za to Komisiji podeljene posebne pristojnosti. 58 Natančneje, Kraljevina Španija navaja, da člen 35(2) Uredbe 2018/1971 določa, da se delovni dogovori pripravijo „na podlagi ustreznih določb teh sporazumov [o sodelovanju v BEREC]“ in da te določbe tako v prvi vrsti določajo način sprejemanja delovnih dogovorov. Zato naj bi moral obstajati sporazum o sodelovanju, sklenjen med Unijo in tretjo državo, saj naj bi za tretjo državo zaradi njenega sodelovanja v BEREC nastale pravne obveznosti. Ker naj takega sporazuma ne bi bilo – kot se zatrjuje v okviru drugega tožbenega razloga – naj bi Komisija v izpodbijanem sklepu enostransko sprejela navedene določbe, s čimer naj bi kršila postopek za sprejetje delovnih dogovorov iz člena 35(2) Uredbe 2018/1971. 59 Kraljevina Španija v zvezi s tem poudarja, da je „ustrezne določbe“ v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971 mogoče določiti le v sporazumu o sodelovanju v BEREC. To, da te določbe niso določene v takem sporazumu, naj Komisiji ne bi dalo pravice, da jih enostransko določi zunaj okvira mednarodnega sporazuma, v nasprotju s tem, kar je Komisija navedla v dopisu z dne 24. aprila 2019, v katerem se je izrekla za pristojno za sprejemanje zavezujočih delovnih dogovorov glede na potrebe. 60 Poleg tega Kraljevina Španija trdi, da je Komisija dejansko sprejela akt, ki ima pravne učinke, ne da bi za to obstajala kakršna koli pravna podlaga. Čeprav je v izpodbijanem sklepu kot pravna podlaga naveden člen 17(1) PEU, pa naj ta določba ne bi bila zadostna pravna podlaga, ki bi Komisiji omogočala, da enostransko sprejme akte, ki določajo sodelovanje „tretjih držav“ v evropskih strukturah. Z navedeno določbo naj bi bilo Komisiji podeljeno splošno pooblastilo za opravljanje usklajevalnih funkcij na splošno, ne pa na določenem področju. 61 Poleg tega Kraljevina Španija meni, da Uredba 2018/1971 Komisiji tudi ne podeljuje pristojnosti za določitev „ustreznih določb“ v smislu člena 35(2) te uredbe v primeru praznine v sporazumu o sodelovanju. Komisija naj zato z enostransko odločitvijo ne bi mogla sprejeti teh ustreznih določb in delovnih dogovorov, s katerimi se te določbe izvajajo, ne da bi bila za to pooblaščena z navedeno uredbo. 62 Poleg tega Kraljevina Španija navaja, da v nasprotju s tem, kar je Komisija navedla v dopisu z dne 24. aprila 2019, ji z Uredbo 2018/1971 ni bila podeljena pristojnost za sprejemanje zavezujočih delovnih dogovorov glede na potrebe. Na eni strani naj člen 35(1) te uredbe – ki se v obravnavanem primeru ne uporablja – Komisiji ne bi podeljeval pristojnosti za sprejemanje zavezujočih delovnih dogovorov, ampak samo pristojnost za odobritev delovnih dogovorov, ki jih pripravita BEREC in Urad BEREC, ki ne nalagajo pravnih obveznosti. Na drugi strani naj člen 35(2) navedene uredbe Komisiji ne bi namenil nobene vloge, saj naj ta v tej določbi ne bi bila omenjena. 63 Kraljevina Španija iz tega sklepa, da ker v SPS Kosovo ni ustreznih določb, ki bi omogočale sodelovanje v BEREC, Komisija ne sme z enostransko odločitvijo sprejeti določb, potrebnih za uresničitev cilja sodelovanja v BEREC, ki določajo obveznosti za Kosovo. To vlogo lahko prevzame le Stabilizacijsko‐pridružitveni svet, ustanovljen na podlagi člena 126 SPS Kosovo, ker je edini organ, ki je v skladu s členom 128 SPS Kosovo pristojen za sprejemanje zavezujočih odločitev za Kosovo in Unijo v okviru SPS Kosovo. 64 Komisija oporeka trditvam Kraljevine Španije in predlaga zavrnitev tretjega tožbenega razloga. 65 Kraljevina Španija s tretjim tožbenim razlogom v bistvu trdi, da je Komisija kršila člen 35(2), drugi pododstavek, Uredbe 2018/1971, ker je v izpodbijanem sklepu enostransko določila „delovne dogovore“ v smislu te določbe za sodelovanje NRO Kosova v odboru regulatorjev in delovnih skupinah BEREC ter v upravnem odboru Urada BEREC. Po navedbah Kraljevine Španije bi bilo treba te zavezujoče delovne dogovore sprejeti „na podlagi ustreznih določb sporazumov“ o sodelovanju v BEREC, tako da bi bilo treba v teh sporazumih določiti način sprejemanja teh delovnih dogovorov. 66 Kraljevina Španija iz tega sklepa, da Komisija s sprejetjem izpodbijanega sklepa ni le odstopila od postopka, določenega v navedeni določbi za sodelovanje NRO tretjih držav v BEREC, ampak je poleg tega sprejela zavezujoč pravni akt brez kakršne koli pravne podlage, saj naj ta institucija za to ne bi imela potrebnih pristojnosti. 67 Zato mora Splošno sodišče preučiti postopek določanja delovnih dogovorov, ki se uporabljajo za sodelovanje NRO tretjih držav v BEREC, iz člena 35(2), drugi pododstavek, Uredbe št. 2018/1971, da bi ugotovilo, ali je bila Komisija pristojna za to, da v izpodbijanem sklepu enostransko določi te delovne dogovore in ali je pravna podlaga, na katero se ta sklep opira, veljavna. 68 V zvezi s tem je treba opozoriti, da člen 35(2), drugi pododstavek, Uredbe 2018/1971 določa: „Na podlagi ustreznih določb teh sporazumov [o sodelovanju NRO tretjih držav v BEREC] se pripravijo delovni dogovori, v katerih so navedeni zlasti narava, obseg in način [tega] sodelovanja [...], vključno z določbami o sodelovanju pri pobudah BEREC‐a, finančnih prispevkih in osebju Urada BEREC [...]“ 69 Kraljevina Španija se opira zlasti na to besedilo člena 35(2), drugi pododstavek, Uredbe 2018/1971 in trdi, da bi bilo treba način sprejemanja teh „delovnih dogovorov“ določiti le v sporazumih o sodelovanju v BEREC. Tak pristop pa je težko združljiv s polnim učinkom te določbe. Če bi bili narava, obseg in način tega sodelovanja že natančno opredeljeni v teh samih sporazumih o sodelovanju, bi bila namreč navedena določba, katere namen je ravno določiti sprejemanje navedenih delovnih dogovorov, brez pomena in zato ne bi bilo več nobenega razloga za njen obstoj. 70 Iz tega sledi, da izraz „ustrezn[e] določb[e] [...] sporazumov“, naveden v členu 35(2), drugi pododstavek, Uredbe 2018/1971, ne more pomeniti, da morajo biti podrobne določbe o sodelovanju v BEREC vsebovane že v zadevnem sporazumu o sodelovanju. Sklicevanje na navedene „ustrezn[e] določb[e] [...] sporazumov“ skupaj z izrazom „na podlagi“ bolj kaže na to, da je treba „delovne dogovore“ sprejeti „v skladu“ z določbami teh sporazumov o sodelovanju. 71 Vendar Kraljevina Španija trdi, da je sporazum z zadevno tretjo državo nujen za določitev podrobnosti sodelovanja njenih organov v BEREC, saj za te organe nastanejo obveznosti. Kraljevina Španija pa meni, da takega sporazuma ni v zvezi s Kosovom. 72 V zvezi s tem je treba opozoriti – kot je razvidno iz preučitve drugega tožbenega razloga – da obstaja „sporazum“ o sodelovanju, sklenjen med Kosovom in Unijo, v smislu člena 35(2), prvi pododstavek, Uredbe 2018/1971. Poleg tega iz ugotovitev zgoraj v točkah 69 in 70 izhaja, da ni nujno, da tak sporazum vsebuje podrobne določbe o sodelovanju v BEREC. Poleg tega je treba navesti, da se z Uredbo 2018/1971 ne zahteva, da so narava, obseg in način tega sodelovanja predmet formalnega sporazuma ali dvostranskega instrumenta z zadevno tretjo državo. Na splošno s pravnega vidika ni nujno zahtevati, da bi bila za „odprtje možnosti sodelovanja“ NRO tretje države potrebna posebna odobritev, dana v okviru mednarodnega sporazuma. To odprtje in „pravila za vstop“, sprejeta za sodelovanje v BEREC, namreč ne pomenijo nobene pravne obveznosti za ta NRO, saj mora na koncu ta svobodno sprejeti nadaljnjo odločitev, da bo sodeloval v BEREC v skladu s temi pravili. 73 Poleg tega Kraljevina Španija trdi, da izpodbijani sklep nima pravne podlage, ker Komisija nima potrebnih pristojnosti za sprejetje delovnih dogovorov, ki se uporabljajo za sodelovanje NRO Kosova v BEREC in Uradu BEREC. 74 V zvezi s tem Komisija navaja, da je ob neobstoju izrecne pristojnosti v besedilu člena 35(2) Uredbe 2018/1971 menila, da je primerneje, da se v točki 1 obrazložitve izpodbijanega sklepa sklicuje na člen 17 PEU. 75 Navesti je treba, da je namreč v točki 1 obrazložitve izpodbijanega sklepa omenjen člen 17 PEU. Natančneje, v tej uvodni izjavi je navedeno, da „[č]len 17(1) Pogodbe o Evropski uniji navaja pooblastila Komisije in določa, da Komisija spodbuja splošni interes Unije in v ta namen sprejema ustrezne pobude, v skladu s Pogodbama opravlja usklajevalno, izvršilno in upravno funkcijo ter zagotavlja zastopanje Unije navzven, razen pri skupni zunanji in varnostni politiki in v drugih primerih, predvidenih v Pogodbah“. 76 Navesti je treba tudi, da je Urad BEREC decentralizirana agencija Unije, ki je pristojna za izvajanje prava Unije. Ta agencija ima izvedene pristojnosti, ki običajno pripadajo Komisiji na podlagi njenih izvršilnih funkcij in pooblastila za zastopanje navzven, saj gre za sodelovanje z NRO tretjih držav, v skladu s členom 17 PEU. 77 Iz tega sledi, da pristojnosti, ki niso bile izrecno prenesene na agencijo Unije v okviru zakonodajnega akta, ostajajo v pristojnosti Komisije. Ker Uradu BEREC ali kakemu drugemu organu ni bila niti z Uredbo št. 2018/1971 niti z nobeno drugo zakonodajo Unije izrecno podeljena pristojnost za sprejemanje delovnih dogovorov, ki se uporabljajo za sodelovanje NRO tretjih držav, med drugim NRO Kosova, je za to pristojna Komisija. 78 To ugotovitev potrjuje razlika v formulaciji, uporabljeni v členu 35(1) in členu 35(2) Uredbe št. 2018/1971. V odstavku 1 je namreč pristojnost za sklepanje „delovnih dogovorov“ izrecno prenesena na BEREC in Urad BEREC, vendar s pridržkom „predhodne odobritve Komisije“, ki ima tako vlogo nadzora, medtem ko odstavek 2 ne določa tega prenosa pristojnosti. Ta torej še naprej spada v pristojnost Komisije, kar ji omogoča, da sprejme „delovne dogovore“ na podlagi člena 35(2) navedene uredbe, razen če zadevni mednarodni sporazum ne določa drugega postopka, kot je to v primeru držav članic EGP. 79 Zato mora Komisija zahteve zakonodaje izvajati na podlagi pooblastil, ki jih ima v skladu s členom 17 PEU, in je ni mogoče grajati, da se je – ob neobstoju izrecne omembe pristojnosti v členu 35(2) uredbe 2018/1971 – v točki 1 obrazložitve izpodbijanega sklepa sklicevala na prvo navedeno določbo. 80 Poleg tega Kraljevina Španija trdi, da splošna določba, kot je člen 17 PEU, ki določa sodelovanje na splošno, ne more biti podlaga za sprejetje izpodbijanega sklepa. 81 V zvezi s tem je treba navesti, da je Sodišče glede pristojnosti Sveta priznalo, da je člen 16 PEU lahko podlaga za nekatere pristojnosti Sveta (sodba z dne 28. julija 2016, Svet/Komisija, C‐660/13, EU:C:2016:616, točka 40). Če torej to velja za člen 16 PEU, ni razloga, da se taka razlaga ne bi sprejela v zvezi s členom 17 PEU, ki je enakovredna določba za Komisijo. Zato v nasprotju s tem, kar trdi Kraljevina Španija, to, da je člen 17 PEU splošna določba, ne pomeni, da ne more biti zadostna pravna podlaga. 82 Iz vsega navedenega izhaja, da je bila Komisija pristojna, da v izpodbijanem sklepu enostransko sprejme „delovne dogovore“ iz člena 35(2), drugi pododstavek, Uredbe 2018/1971, ki se uporabljajo za sodelovanje NRO tretjih držav v BEREC, tako da ji ni mogoče očitati, da je v tem sklepu odstopila od postopka, določenega v navedeni določbi. Prav tako Komisiji ni mogoče očitati, da naveden sklep nima pravne podlage. 83 Zato je treba zavrniti tudi tretji tožbeni razlog Kraljevine Španije in tožbo v celoti. 85 Ker Kraljevina Španija ni uspela, se ji v skladu s predlogi Komisije naloži plačilo stroškov.


Številke - poznavalke vaše sorodne duše? Pogovor s znano numerologinjo Blanko Pušnik je vedno zanimiv, saj se zdi, da s svojim znanjem in pozitivno energijo uspe polepšati dan prav vsakomur. V njej se skriva radovedna duša, ki ne počiva. Željna je napredka in novih dognanj, ki jih nato rada nesebično deli dalje. Tokrat smo ob klepetu zajadrali v ljubezenske vode, saj nas je zanimalo, koliko moči imajo številke pri izbiri našega življenjskega sopotnika. Blanka, kako to, da vas je pot popeljala do numerologije? Kdaj ste se prvič srečali z njo? Moja prva najdena knjiga na to temo je izšla leta 1986 v srbohrvaščini in kasneje sem prebirala tudi angleško in nemško literaturo, saj v slovenščini sploh nič ni bilo. Najprej sem se lotila astrologije, vendar ni bilo tistega navdušenja, ki ga čutiš, ko nekaj odkriješ. Mi je pa to koristilo za kasneje, saj sem hitro ugotovila, da lahko potegnem nekatere vzporednice med obema. Bila sem še študentka in nisem poznala nikogar, ki bi ga to zanimalo. Sem pa prve analize začela delati že takrat. Mož in prijatelji so bili moji poskusni zajčki. Jaz sem bila čisto vzhičena, oni pa bolj zadržani. Potem se je leta 1991 rodila hči in takrat sem imela veliko dela s preračunavanjem njenega imena. Življenje pa prinese radost na drug način in ko se je rodila, sem bila tako srečna in čutila sem toliko ljubezni do njega in nje, da sem izbrala ime, ki je bilo všeč možu in o številih nisem razmišljala. Še danes se nasmehnem ob tem, saj sem dva meseca pred njenim rojstvom temu namenjala ogromno časa. In ko sem izvedela predviden datum rojstva, sem že kar imela obris njenih značajskih lastnosti. Seveda se je rodila štiri dni kasneje in ko z današnjim znanjem numerologije pogledam nazaj na tisti čas, mi je jasno, da je že prav tako. Prehodila sem dolgo pot nabiranja znanja, izkustev in povezovanja tega znanja. Potem sem morala narediti še korak iz dnevne sobe v javnost. Jaz nerada karkoli vsiljujem ljudem, saj vem, da vsak potuje v lastnih čevljih in z osebno hitrostjo. Danes si rečem, da me bodo tisti, ki bodo začutili, že našli. Sem Korošica. Hecno je, da sem najkasneje začela delati na Koroškem in okolici. Zdelo se mi je, da se mi ne da ukvarjati s pričakovanji ljudi iz moje preteklosti, o tem, kar danes počnem. Ker dolgo nikomur od bližnjih nisem povedala, da to počnem že zelo dolgo, ker se mi je zdelo, da jih pač ne zanima, je za nekatere bilo to presenečenje kot strela z jasnega in so bili odzivi v smislu »a kar naenkrat te to zanima«, ko sem se pojavila na televiziji. Eno leto sem delala na Kosmiki kot numerologinja in ljudje so me poznali kot Rijo. Prijatelj, ki je intelektualec, mi je celo napisal, če ne mislim, da s tem početjem škodim mojim intelektualnim sposobnostim, sorodnik pa me je vprašal, če res verjamem v to, kar govorim in pišem. Tudi bolj negativni odzivi so bili. Na srečo je moja ljubezen do numerologije v vseh teh letih neomajna in me je to bolj zabavalo, kot prizadelo. Letos začenjam z novimi tehnikami, saj sem naredila korak tudi na osebnem področju in je to zdaj moje edino delovanje. Prej sem več kot dvajset let delala v državnih institucijah, gospodarstvu in privatnih podjetjih. Ker sem delala, kot podporni člen v upravah, tudi kadrovsko delo in vso organizacijo, občasno P.R., sem v tem procesu imela nekatere odlične učitelje in nekatere manj odlične, da sem končno naredila ta samostojni korak. Učila sem se od strokovnjakov, morskih psov in nedolžnih rožic. Poznavanje poslovnega protokola, pristojnosti državnih organov, hierarhije v podjetjih, zahtev posameznega delovnega mesta in strok v gospodarstvu, je podlaga, ki me je zaznamovala tudi v odnosu na numerologijo, saj sem pač ambiciozna in se ne ustavim na vikend seminarjih, ko me neka tematika zanima. V teh letih je bila numerologija stvar mojega prostega časa in zdaj sem osebnostno prišla iz obdobja sistemov, zato je samostojnost logična posledica tega procesa ter lahko gradim moj lastni sistem. Vedno sem imela dolge delovnike in vzporedno še moje področje. Hvala bogu mi je zadnji delodajalec ukinil delovno mesto in sem mu danes globoko hvaležna, čeprav sem bila najprej besna in razočarana. Kot pač vsi ljudje, kajne. Vse izkušnje o poznavanju gospodarskih in političnih procesov države pa mi neizmerno koristijo pri delu s podjetji in potrebah po kadrovskih analizah pri zaposlovanju kadrov. Med tema dvema stopnjama je bila izgorelost, saj imam težavo s tem, da bi počivala. Sem nočni tip in moji možgani so kot elastika in včasih že nisem mogla več sedeti, sem pa še delala. Iz tega obdobja imam še nekaj neopravljenega dela, saj verjetno veliko ljudi ni vedelo, da sem se pač sesula in sem zginila od danes na jutri, sredi dela, za katerega so želeli, da ga opravim za njih skozi analizo. Nisem imela moči, da bi komurkoli kaj pojasnjevala, saj še sama nisem vedela, da je to izgorelost, dokler nisem več mogla vstati iz postelje. Med tem časom vemo tudi o tem malce več. Bili so dnevi, ko tudi kosila nisem mogla skuhati. Zdaj sem se naučila končno tudi upoštevati moje potrebe fizičnega telesa. Ko sem za 10 dni ostala brez glasu, so mi zazvonili vsi zvonci, saj je to tudi moje orodje za delo. Zaradi tega imam sicer malce daljšo vrsto čakanja, saj na dan sprejmem največ dve osebi. Pisnih analiz ne delam več. Krajše analize pa posnamem na CD. Veliko delam tudi na prostovoljskih projektih. Predstavljam si, da je to precej zahtevno področje, ki zahteva nemalo truda, prebrane literature, nenazadnje tudi matematičnih veščin? Od nekdaj me je zanimala filozofija, psihologija, literatura, glasba, medicina, alternativne vede in tehnike zdravljenja. Če bi izbirala z današnjo pametjo, bi bila medicina moja velika ljubezen in tudi poklic. Matematika ter fizika nista bili med mojimi izbirami, zato je šolski sistem točkovanja poskrbel za to, da o tem nisem razmišljala, saj je bila ocena pri matematiki pač ovira. Danes sem v uporabni matematiki za življenje zelo hitra in za moje potrebe analiz nikoli ne uporabljam kalkulatorjev. Tudi fizika je področje, ki se mi odkriva na novo, kot vrste energij, barve... Center vsega je numerologija. Vse se je sestavilo. Do dobe interneta sem že imela znanje o človeškem telesu, prehrani in njeni sestavi, zdravilnih zeliščih in ljudje, ki sem jih spoznala na moji poti, so bili pravi. Pred leti sem spoznala homeopata iz Nemčije in odkril se mi je nov svet povezav v diagnostiki fizičnih obolenj in psihe ter energijski ustroj živih bitij. Pri njem sem tudi pridobila certifikat o zdravljenju z elektromagnetno energijo. Seveda tega danes ne prakticiram, imam pa znanje. Mi je pa v pomoč pri diagnosticiranju skozi numerološke analize na področju dobrega počutja človeka. Ko sem preučevala kabalo, se mi je odprl vzporedni svet tarota in razvojnih poti posameznika z drevesom življenja. Za osebne potrebe in mučenje najbližjih, prakticiram akupresuro in nekatere tehnike masaž. Raziskala sem vzhodnjaške in zahodne vidike numerologije in moja analiza že dolgo ni več nekaj mehanskega, saj se od trenutka, ko dobim podatke posameznika, vse dogaja v slikah. Vedno pravim, da mi števila govorijo in da je ta energija popolnoma otipljiva. Ob tem čutim veliko hvaležnost iz dneva v dan. Počaščena sem, da mi ljudje zaupajo najhujše trenutke in ranljivosti v njihovem življenju, da so lahko ob meni iskreni, saj ob njihovi analizi nenehno ozaveščam tudi moje razvojne vzorce. Zaradi njih sem lahko boljši človek. Svetovalci nismo bitja, ki so nad drugimi, temveč smo vedno enaki med enakimi. Kdor ima, zaradi neizkušenost in premalo znanja, sindrom boga v odnosu do drugih, se mora še ogromno naučiti o sebi in bi se moral najprej sam podučiti o tem, kaj je njegova vloga v tem procesu. Ego je telovadno orodje razvoja in ne vsiljevanje lastne vizije drugim, saj ne moremo na silo vplivati na človeka, ki nas poišče in rabi pomoč. To bi moralo biti jasno celi vrsti svetovalcev, kako naj drugi živijo. Ko kdo pride k meni in kritizira numerologa ali kogarkoli, pri katerem je bil pred tem, me to ne zanima, saj je očitno v tistem obdobju, ko je to naredil, tudi sam izbral točno tisto, kar je potreboval in je to zadostovalo. Izbira je vedno naša. Včasih potrebujemo par tolažilnih stavkov, včasih pa želimo temeljito prevetriti naše zavedanje samega sebe in procese, ki so posledica naših izbir v preteklosti. Vse je v redu in nikogar ne kritiziram. Pri meni so varni. Tudi sama sem krvava pod kožo in sem dostikrat padla na nos in delala napačne izbire v življenju. Zato nihče ne more biti razsodnik drugemu, če ni prehodil nekaj korakov v njegovih čevljih in tudi izbir si ne smemo pustiti vsiljevati. Numerologija ni nekaj mehanskega, zato ne verjamem v računalniške tehnike izračuna števil posameznika, ker so rezultati odvisni od vnosnih vrednosti človeka, ki je izdelal program in če ta ni bil izkušen, bo pač rezultat bolj jalov. V računalniški tehnologiji izračunov so povprečne in teoretične vrednosti števil. Če ima nekdo število življenjske poti 6, bo imelo ogromno ljudi podoben odgovor, kar pa ni res, saj je zajeto samo teoretično vrednotenje osnovnega števila. Vsako število ima psihične razvojne vzorce. Če pogledava samo število 6. Razvojni tok tega števila je osnovno število 6 in nato števila 15, 24, 33, 42, 51 in 60. Samo pri tem številu je torej veliko možnosti analize posameznika in njegovega delovanja osnovnega števila 6. Ko pomislimo na vse variacije rojstnih datumov, numerologija ni več nekaj preprostega, kar obvladaš mimogrede po vikend izobraževanju o številih. Vedno me zabava, ko mi kdo reče, da je od koga slišal, kako grozno je, ker ima število 3 ali 8 kot dan rojstva. Števila so. Mi ne ozavestimo tega, zakaj nas je strah. V numerologiji je ogromno študija in teorija je pomembna, da lahko kreiraš prakso. Ni pa človek nikoli statistično povprečje, temveč živa materija uma, čustev, fizičnega telesa in psihe. Če ob tem vemo, da smo socialna bitja, z vsemi temi lastnostmi prihajamo na svet, v nenehno interakcijo z drugimi ljudmi in v tem procesu se zgodi veliko obratov, izkušenj, bolečine, sreče, napredovanja in razvoja nas samih ter pozicije v skupinah, od družine naprej. Ste numerologijo kdaj poizkusili na sebi, se ravnate po njej? Ja, seveda. Za osnovne smernice in pogled od zunaj. Nisem pa fanatična in ne preračunavam ves čas, kaj bo. V tem ni nič rutinskega in se zgodi samodejno, ko me, na primer, zanima nek datum ali ko zbolim in potem tudi ugotovim, zakaj je tako moralo biti. Raziskala sem samo sebe v obdobjih otroštva in mojih poklicnih izbir. Pa očeta in mamo iz subjektivne, vendar logične radovednosti pozicij družinskih članov v mojem razvoju. Vsake toliko mogoče malce zmučim lastno hčer, ko ji mimogrede povem, zakaj se je nekaj dogajalo in na kaj naj bo pozorna pri kakšni pomembni izbiri. Seveda se ne da motiti. Vem pa, da tudi kaj upošteva, ker se pač imava radi. Samo pove mi ne. Ko stopi skozi vrata, točno vem, kam pes taco moli tudi brez števil. Je pač moja najvišja forma poznavanja ljubezni in veliko sem se naučila od nje. Ne preračunavam števil ljudi kar tako, ker jih pač poznam. Zdelo bi se mi, da bi s tem vstopala v njihov osebni svet. Velja tudi za najbližje. Raje se pustim presenetiti. S čim vas je tako navdušila? Z uporabnostjo v vsakdanjem življenju. Skozi števila spoznamo izbire posameznega človeka, njegove centre moči, njegov ustroj fizičnega telesa, način razmišljanja, način sprejemanja težkih situacij. Jasno se vidijo obdobja, iz katerih prihaja in kam gre. Vidi se, kako posameznik tvori vedenjske vzorce, ki so rezultat matične, starševske hiše in kaj je njegova resnična naloga, ko se vpliv teh vzorcev spremeni ali, drugače povedano, ko se razvije v lastno in edinstveno celoto. Vidi se, kako ga doživljajo drugi. Z analizo lahko dobimo odgovor na to, kaj bi bile primerne izbire poklicev pri otrocih, zakaj moramo spoznati partnerja z nekimi značajskimi lastnostmi, kakšne oblike in barve so nam bližje, kako deluje naš um, kako čustvujemo. Celo barvo otroške sobe lahko izberemo z osebno analizo, da ga bodo te barve spodbujale. Tudi barve oblačil in vrsto hrane. Recimo obdobja, ko mora nekdo začeti skrbeti za fizično telo in zdravje ali ugoden čas za hujšanje. Kdaj je čas za nadgradnjo kariere, kdaj je čas za vlaganja za podjetnike. Možnosti je veliko. Imate prav, res sem navdušena iz dneva v dan. Želim pa, da ima posameznik po analizi tudi praktične napotke za rešitev neke težave in razume, kako medsebojno delujejo njegova števila in zakaj se dogaja, kar se pač dogaja. Osnovno o lastnostih števil v numerologiji in osnovnih pojmih si lahko vsak najde na spletu in ne rabi mene, da bom težila s teorijo, ko ima nek akuten problem. Za marsikoga sem preveč intenzivna, ker združujem toliko področij. Proces se začne tisti hip, ko dobim podatke o nekom in včasih sem že v osebi, ko se srečava za analizo prej poslanih podatkov. Kdor išče pravljice o številih, nisem zanj prava oseba. Pri meni je normalno, da je proces včasih tako globok, da ljudje jočejo, ko nekaj ozavestijo. Odidejo pa olajšani in to je največ, kar lahko dam kot človek, ki ima rad svoje delo. Izvajate tudi delavnice. Je zanimanja veliko? Živim v Ljubljani, kjer so izbire delavnic za boljše življenje neštete. Imela sem delavnice za iskalce zaposlitve, za področje otroške numerologije, za spremembo osebnostnega stila oblačenja v skladu z rojstnim datumom in še kaj bi se našlo. Danes sama ne organiziram več delavnic v Ljubljani za večje skupine. Tukaj je ogromno neke logistike, ko moraš rezervirati prostor, plačati prostor in komoditeta ljudi je velika, kar pomeni, če ni treba plačati vnaprej, se potem tudi ne odjavijo. To je problem mnogih predavateljev. Raje delam s posamezniki in podjetji ali pa sodelujem z neko skupino ali inštitucijo, ki organizira dogodek, če me povabijo k sodelovanju. Začela sem sodelovati z Ljudskimi univerzami. Pol leta sem že aktivna v Velenju in to vsak mesec. Zadnje je bilo 4. januarja. 17. januarja sem bila v Žalcu in 23. januarja v Šoštanju. 7. februarja bom v Velenju in Slovenj Gradcu, 22. februarja pa v Šoštanju in Šmartnem ob Paki. To so mesečna predavanja. Odhajam še marca v Žiri in ravno zdaj se dogovarjam za Maribor in še nekaj krajev po Sloveniji. Jaz imam enostavno rada ljudi in ko kdo uspe narediti korake zaradi moje pomoči, ves čas navijam zanj v procesu spremembe. Z mnogimi strankami imam tudi dokaj oseben odnos. Je pač moje delo del mene in to rada počnem. Ni pa to delo, kjer boš dobil referenco podjetja, saj se ta del še vedno skriva in delodajalci ne priznajo radi, da uporabljajo numerologijo za kadrovske analize. Naše društvo (Via3Vita, Društvo za razvoj osebnih potencialov in komunikacijskih veščin) je zaradi članov aktivno tudi na področju terapevtskih skupin za ljudi z depresijo ali za tiste, ki jim je v življenju spodrsnilo zaradi alkoholizma, nasilja v družini in podobnih življenjskih situacij. Predavanja za te skupine so brezplačna, saj so marsikdaj tudi socialno ogroženi. Ali udeleženci delavnic pričakujejo male čudeže? Imajo morda mnenje, da si bodo pridobili nekaj osnovnega znanja, spremenili morda črko v svojem imenu in bo življenje lepše? Včasih vsi pričakujemo čudeže. Nobena tehnika, niti numerologija, ni čarobna palčka. Je samo metoda, s katero lahko ubereš kakšno bližnjico, ker se hitreje poučiš o sebi in obdobju, kjer so se težave začele. Spoznaš se z zunanjim pogledom na samega sebe in včasih je to veliko vredno. Dobiš tudi orodje in razlago za nekatere dogodke ali obnašanje drugih v odnosu, v katerem si. Še vedno pa ti ostane domača naloga, da se pogumno soočiš s tem, kar si bil ali si ter si najprej priznaš ter odpustiš napake iz preteklosti. Psihološki učinek, ko daš slona z ramen, je ogromen. Menjava imen je trend modernega časa. Jaz sem mogoče tu bolj konservativna, saj k meni prihajajo ljudje, ki so to pri nekem numerologu že naredili in potem začutijo hrepenenje po starem imenu. Vedno naredim analizo človeka s tem, kar je v tem hipu in izračun obdobja, iz katerega prihaja in v katerega gre. Rojstni datum je pač konstanta in tega se ne da spremeniti. Res je, da so nekatera imena boljša in nekatera imajo omejitve. Menjava se zgodi na dva načina. Pri prvem ima posameznik željo ali dolgoletno hrepenenje in ga tisto izbrano ime enostavno vleče, zato se naredi izračun tudi z novim imenom. V drugem primeru oseba nima prav predstave, katero ime bi si želela, ve pa, da želi spremembo starega imena in pač to narediva skupaj. Vedeti je treba, da smo včasih z imenom, ki ga imamo, v razvojni fazi, ki je bolj težavna. Ko se naredi analiza obstoječega stanja, se dostikrat izkaže, da se odkrije toliko plasti posameznika, da le-ta potem nima več potrebe po menjavi imena, saj dobi odgovore in mu postane jasno, kaj je njegova naloga in zakaj je prihajalo do težav. Vibracija menjave starega in novega imena se meša še vsaj pol leta, če ne dlje. Ime je treba vedno menjati v obdobju, ki je za nas dobro. Če bomo to naredili v napačnem obdobju, bomo imeli težavo, saj bomo morali vlagati preveč energije, ki je že itak nimamo, še v pojasnjevanja okolici, zakaj ta sprememba. Tukaj so otroci, ki poznajo vsa leta eno ime matere. Potem je tukaj odziv staršev, ki so nam tako ponosno dodelili neko ime ob rojstvu in če menjamo še priimek, se lahko pojavijo kar travmatična obdobja pojasnjevanja naše odločitve. Pri nekaterih pa gre res gladko in enostavno zaživijo z drugačno vibracijo. Zelo sem vesela, ko me kdo pokliče in je po enem letu še vedno ves srečen zaradi spremembe. Če pa mislimo, da nam bo zaradi tega kar denar padel v naročje in bomo vstopili v svet Indije Koromandije, pač gojimo iluzije, ki smo jih verjetno gojili že pred tem. Nekateri enostavno ne verjamejo, da imajo številke tolikšen pomen. Kaj bi jim rekli? Kaj vse je mogoče izvedeti iz njih? Nekaj odgovorov sem že dala v vprašanju o mojem navdušenju. Povsod smo obkroženi s števili. Vse okrog nas ima številčno vibracijo in svet skozi prizmo števil ni nikoli suhoparen. Je kot čebula, ki ji lupimo plasti, da pridemo do bistva. Kot pri čebuli, tudi v tem procesu analize dostikrat jokamo, ko pridemo do našega bistva. Potem se veselimo vseh možnih kreacij s to čebulo. Hecen primer, vem. Živimo v različnih razvojnih obdobjih in vsako ima nek namen za naše življenje. V numerologiji so tri življenjska obdobja. Ker to raziskujemo v našem društvu, tudi ime društva, Via3Vita, izhaja iz tega, saj nosi v sebi kreacijo poti posameznika skozi tri življenja. Vsako obdobje je pomembno in je temelj za naslednjo stopnjo. Ko vstopimo kot posamezniki v družbeni sistem, nas le-ta oštevilči in dobimo EMŠO in davčno številko. Tudi naša personalna mapa v podjetju ima številko, poleg matične in potem so tu še vibracije telefonskih številk, registrskih tablic, hišnih številk lokacijskih državnih sistemov in recimo pin na banki za naš TRR. Možnosti je ogromno. Tudi v analizi ob ustanovitvi podjetja, nosi organizacijska oblika d.o.o. ali s.p. drugačno zasnovo delovanja. Vrednosti so univerzalne, kot osnovni napotek (recimo dnevni horoskopi v revijah) in to univerzalno vrednost potem primerjamo z osebnimi števili posameznika, da dobimo napotek prav zanj. Upoštevamo seveda oboje, saj iz tega izhaja naloga, ki jo moramo opraviti. Glede na to, da je februar v znamenju zaljubljenih, ali lahko s številkami ugotovimo, ali je nekdo idealen partner za nas? Obstaja kakšna osnovna enačba, s katero je mogoče izračunati, koliko sta si dva usojena? Ja, v partnerski analizi lahko izračunamo ujemanja in obdobja obeh partnerjev. Redko smo enotirna železnica v doživljanju odnosa. Ko vstopimo v delovanje števila življenjske poti, je tudi ta proces spoznavanja krajši, ker vemo, kaj hočemo in potem se to tudi zgodi. Skozi moje delo vem, da če partner prvo leto odnosa, ko se dva spoznata, še vedno igra igrico korenčka in palice, se pojavi ves zagret in potem zgine, to ni to in je bolje, da gremo naprej. To je namreč bolj igra moči, kot ljubezni in zadaj se dogajajo drugačni procesi, ki jih seveda ne moremo razumeti, ker ni iskren z nami. Dostikrat smo samo vmesniki. Usojenost je ponavljanje vzorca ženske in moške energije matične, starševske hiše in klik takojšnjega ujemanja je podzavestna prepoznava arhetipa. To se še posebej pokaže pri izbiri prvega partnerja. Poleg tega moramo vedeti, da se spoznamo z našim vedenjskim številom, skozi katerega smo razvili orodja, da gremo po razvojni poti. Število življenjske poti pa izrazi našo dejansko potrebo po pravem partnerju. Ta proces menjave vrednosti števil se intenzivno zgodi med nekako 40-tim in 45-tim letom in takrat je največ ločitev. V odnosu s partnerjem namreč gradimo nas same in se razvijamo ter istočasno postajamo drugačni na nivoju odnosa. Če tukaj ni ujemanja, imamo težavo. Tisti stavek »včasih si bil drugačen/na« je običajno mišljen za obdobje spoznavanja in lastnosti, ki so dva pritegnile drug pri drugem. Ko preidemo v delovanje števila življenjske poti, se nekatere vibracije spremenijo in lahko tudi začutimo, kot da živimo s tujcem ali pa se šele takrat otresemo ponavljanja iskanja vzorca napačnega partnerja. Če prihaja posameznik iz disfunkcionalne družine (alkoholizem, zlorabe....) se ta proces menjave vzorca partnerja zgodi zelo pozno, saj iz otroštva vlečemo čustvene luknje in jih ves čas polnimo z napačnimi ljudmi. Letošnje Valentinovo bo lep dan. Partnerja bomo bolj razveselili z nečem, kar bomo sami ustvarili ali z izletom presenečenja, kot s kupljenim darilom. Pojdite kam, spomnite se začetkov, klepetajte in preživite miren dan v zavedanju hvaležnosti, da imate nekoga, ki vas ljubi in vi ljubite njega. Letos ni samo februar mesec zaljubljenih, saj bo leto dalo na tehtnico nas same v različnih odnosih in naučiti se bomo morali, da se je treba občasno sleči do bistva in si priznati o sebi lepe in manj lepe lastnosti. Sama mesečna vibracija nas napoti na delovanje, ki ga moramo spustiti čez srce in se vprašati, zakaj smo tako dolgo počeli nekaj, kar nam povzroča bolečino. Postavitev meja bo v februarju zanimiv proces dialoga v partnerstvu, kjer bo včasih pokalo, čeprav bo osnovna želja opraviti nek proces v diplomatskem slogu. Kadar številke ne dajo dobrega rezultata, menite, da je veza obsojena na propad ali je mogoče še kaj storiti? Zanimanje za numerologijo v partnerstvu je običajno posledica nečesa in potreba po analizi tudi. K meni pač ne pridejo srečni pari, temveč ljudje, ki so že globoko v krizi in se kljub temu odločajo o tem, kako naj še kaj rešijo. Včasih pa je premik samo končni rezultat moje analize, saj bi že zdavnaj, sebi v dobro, morali nek odnos prekiniti. To ni racionalna odločitev ali pa le pri redkih. Ko se nekaj časa gibljemo v čustveni energiji spora in potem jeze in potem obdobja, ko iščemo samo še napake pri partnerju, se sama ločitev ali selitev še ne zgodi. Srca ne moremo prerezati na pol od danes na jutri, čeprav smo razumsko odločeni, kaj bomo naredili. To je doba žalovanja, skozi katero moramo iti, da pravilno ovrednotimo našo, na koncu bolečo izkušnjo. V zvezi moramo dozoreti tudi kot posamezniki. Če zaradi slabih izkušenj iz preteklosti gradimo na energiji siamskih dvojčkov, vase pa ne vlagamo, se bomo ob sporu vedno počutili prikrajšani ali pa partnerja okrivili za to, da nikamor ne gremo, da nas kliče in nadzoruje, da nam ne zaupa, da se norčuje iz nas, da stalno zamuja. Na začetni točki pa smo to sami dopustili, ker nismo postavili meja, saj se nismo cenili kot posamezniki. Verjetno je malo takšnih, ki zapustijo partnerja zgolj na podlagi tega, ker jim je numerološki izračun pokazal, da si nista najbolj usojena. Ne, ta proces je daljši. Analiza pa kljub temu nekatera dogajanja ozavesti (recimo nespoštovanje, način komunikacije; situacije, ko miš postane slon zaradi naše ranljivosti, se množijo, saj globoko v sebi vemo, da ni v redu, vendar si ne priznamo) in nekatere stopnje v sprejemanju odločitev so krajše. Vsaka zvita vrv ni kača, vendar so ljudje po ločitvi ali nekaj neuspelih zvezah bolj previdni in tisti že pridejo k meni po nasvet, s kom imajo opravka in kakšne vzorce nosi v sebi nova oseba v njihovem življenju. Zanima jih ujemanje, čustvovanje in še marsikaj. Po ločitvi so vedno na vrsti vmesniki. Tako jaz imenujem partnerje, ki jih spoznamo v fazi celjenja in vnovičnega pridobivanja moči. Z njimi imamo dostikrat silno željo ustvariti sanjsko zvezo, vendar jih dosti ne uspe. V teh fazah se dostikrat res najdeta dva ranjena človeka, ki imata sicer predstavo o ujemanju, vendar je faza prebolevanja bivših dolgoletnih partnerjev različno dolga in kmalu postane to očitek enega drugemu, sploh, ko so v igri tudi otroci. Saj veste tisto vprašanje:« Kaj imaš z bivšo ali bivšim? Zakaj te je spet klicala?« Ločitev je stres in razpetost med našo sliko idealnega in resničnega stanja je kot padec na zelo trda tla. Enim nov odnos uspe, drugim pa ne, ker si ne priznajo napak in pač ponavljajo te lekcije. Če pa ozavestimo te procese kot posamezniki in kot partner, smo manj jezni in dogajanje zaradi analize bolj razumemo. Prej gremo naprej. Včasih tudi samo ljubezen ni dovolj. Je pri numerologiji bolj ali manj vse črno in belo, ali obstaja vmes kaj sive cone? Nič ni črno belo. Vse je nenehna dinamika. Ko nekdo pride k meni zaradi neke težave in se naredi analiza, potem sprejema v zvezi s tem tudi odločitve, se spreminja, je bolj pozoren, se opazuje, si bolj zaupa... Vse to potegne za sabo spremembo, ki se dogaja nenehno. Čas je spremenljivka in vplivi časa skozi numerologijo so tudi takšni. Isto vprašanje januarja in potem aprila prinese drugačen odgovor. Če pa me nekdo dve leti sprašuje, kdaj bo novi partner končno naredil odločilni korak in javno priznal zvezo, ne rabim numerološke analize, da bi vedela, da nekaj ni v redu. V zvezi, kjer ni občutka čustvene pripadnosti, smo paralizirani tudi kot posamezniki, saj se ves čas posvečamo samo temu neizpolnjenemu hrepenenju. Torej imamo bolj pisano paleto psihičnih in čustvenih stanj, kot črno bele cone. Ali lahko dva, ki se numerološko ujameta osebnostno, na primer ne ujameta v spolnih aktivnostih? Ja, ker je način doživljanja spolnosti vezan na različen psihološki tip. Kdor je po naravi analitičen, rabi več časa, da ovrednoti dotik in okoliščino ali globino tega dotika. Ne pomeni, da je nezainteresiran, samo ne da vseh kart na mizo, ker mora opraviti ta notranji proces približevanja in začutiti varnost. Zato včasih lahko deluje distanciran ali nezainteresiran. Kdor je bolj čustven, je lahko takšen samo na zunaj in za odrezavo robatostjo petelina v resnici skriva človeka, ki si zelo želi nežnosti. To pa pokaže šele, ko nekoga spusti blizu. Skozi analizo se pokažejo tudi tipi doživljanja spolnosti. Tukaj pa je še ženski in moški arhetip. Ali obstaja kakšna napoved za letos, kako se bodo zadeve obračale na ljubezenskem področju? Bo na primer veliko ločitev, se bodo ljudje odločali za avanture, poroke ...? Kdor ima osebno število leta 7, bo v določenem primežu sprejemanja odločitev v zvezi s partnerstvom. Tudi na drugih področjih bo imel več dilem. Letos je pomembno, da ozavestimo sebe v odnosu. Iskreno si moramo odgovoriti, če smo srečni. Dinamika leta bo v dveh fazah, saj bomo v drugi polovici leta mogoče naredili več, ker bo neizbežno, da nekaj uredimo, če sedaj še cincamo. Nekatere situacije nas bodo prisilile v delovanje. Spoprijeli se bomo z vsemi plastmi tega, kar smo postali. Ker pa se dogaja leto v vibraciji števila 2, bomo mogoče tudi najprej pri drugih opazili tisto, kar si želimo sami spremeniti. Premiki bodo večji. Krpanje ne bo več mogoče. Še kakšen nasvet za naše bralke in bralce? Bodite srečni. Včasih traja dlje, vendar se splača o sebi spoznati tisto, kar moramo. Nihče ne gre v zvezo z načrtom, da bi bil nesrečen. Odpustite sebi preteklost in večkrat poslušajte mogočno simfonijo zvokov in barv narave. Izkoristite leto za uresničitev želja in samospoznanje. Vsak človek na poti je pomemben. Cenite tiste, ki gredo z vami skozi težka obdobja in se ne jemljite vedno smrtno resno. Tudi krohot iz obupa je dovoljen, kot so solze sreče. Smo bitja v delu in ta proces traja do smrti. Ko ste srečni, se ne kontrolirajte pri širini nasmeha. Nekoč ste bili otrok, ki je bil blažen ob pogledu na pikapolonico. Bodite včasih otročji in se zavedajte, da je najbolj pomemben točno tisti trenutek, v katerem ste. Pa mir na svetu ... Zemlja je življenje Ko pomislimo na zemljo, pomislimo na nekaj težkega in obtežilnega. Lahko pomislimo tudi... Ledena kopel, ki zdravi telo in duha Čas je, da si nadenemo kopalke in zaplavamo. Kamniška Bistrica ima pri izviru v tem času...


Zakon o pomorski in notranji plovbi /ZPNP/ Zakon o pomorski in notranji plovbi /ZPNP/Ur.l. SFRJ, št. 22/1977 Ur.l. SFRJ, št. 13/1982, 30/1985, 80/1989, 29/1990, RS, št. 10/1991, 63/1994-KZ (70/1994 popr.), 26/2001-PZ, 30/2002-ZPCV 1977-07-0294 Maritime and Inland Waterways Navigation Act Z uveljavitvijo Pomorskega zakonika, Uradni list RS, št. 26/2001, se preneha uporabljati ta zakon, kolikor se nanaša na pomorsko plovbo. Zakon o plovbi po celinskih vodah /ZPCV/Ur.l. RS, št. 30/2002 Pomorski zakonik /PZ/Ur.l. RS, št. 26/2001 Resolucija o pomorski usmeritvi Republike SlovenijeUr.l. RS, št. 10/1991 Zakon o spremembah zakona o pomorski in notranji plovbi /ZPNP - D/Ur.l. SFRJ, št. 29/1990 Zakon o spremembah zakona o pomorski in notranji plovbi /ZPNP - C/Ur.l. SFRJ, št. 80/1989 Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o pomorski in notranji plovbi /ZPNP - B/Ur.l. SFRJ, št. 30/1985 Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o pomorski in notranji plovbi /ZPNP - A/Ur.l. SFRJ, št. 13/1982 Ustava Socialistične Federativne Republike JugoslavijeUr.l. SFRJ, št. 9/1974Ne velja od: 25.06.1991- 1. točka, 337. člen Zakon o ustanovi za vzdrževanje notranjih plovnih potiUr.l. SFRJ, št. 50/1974 delna razveljavitev; razveljavitev 6. in 10. člena Zakon o ustanovi za vzdrževanje pomorskih plovnih poti /ZUVP/Ur.l. SFRJ, št. 50/1974Ne velja od: 12.05.2001 Razveljavitev 6. in 10. člena Odlok o določitvi plovnih poti mednarodnega prometaUr.l. SFRJ, št. 21/1965 Navodilo o postopku, če člane posadke - jugoslovanski državljan v tujini pobegne z ladje jugoslovanske trgovske mornarice ali če član posadke - tujec v jugoslovanski luki pobegne s tuje ladjeUr.l. SFRJ, št. 15/1966 Pravilnik o službeni obleki članov posadke morskih ladij in plovil notranje plovbeUr.l. SFRJ, št. 37/1966 Pravilnik o napravah in opremi plovil notranje plovbeUr.l. SFRJ, št. 10/1971 Odlok o spremembah in dopolnitvah odloka o določitvi plovnih poti mednarodnega prometaUr.l. SFRJ, št. 32/1974 Odlok o dopolnitvah odloka o določitvi plovnih poti mednarodnega prometaUr.l. SFRJ, št. 39/1975 Odlok o spremembah odloka o določitvi plovnih poti mednarodnega prometaUr.l. SFRJ, št. 58/1976 Pravilnik o vpisu ladij v določene vpisnike, o podatkih, ki se vpisujejo v list A glavne knjige vpisnika ladij, o zbirkah listin, o pomožnih knjigah, ki se vodijo poleg vpisnikov ladij, in o obrazcih teh listin in knjigUr.l. SFRJ, št. 68/1978 Navodilo o programu in načinu dela ladijskih metereoloških postaj na morskih ladjah jugoslovanske trgovske mornariceUr.l. SFRJ, št. 15/1980 Pravilnik o vsebini, obrazcih in načinu vodenja ladijskih listin in knjig ladij trgovske mornarice SFRJUr.l. SFRJ, št. 16/1980 Pravilnik o označbah na plovnih poteh v obalnem morju SFRJUr.l. SFRJ, št. 13/1981 Pravilnik o najmanjšem številu članov posadke, ki jih morajo imeti za varno plovbo morske ladje trgovske mornarice SFRJUr.l. SFRJ, št. 29/1981 (32/1981 popr.) Pravilnik o notranjih plovnih potehUr.l. SFRJ, št. 52/1981 Uredba o pogojih, ki jih morajo izpolnjevati prezimovališča za prezimovanje tujih ladij na notranjih plovnih poteh, na katerih velja mednarodni ali meddržavni plovbni režimUr.l. SFRJ, št. 18/1982 Pravilnik o nazivih, pogojih za pridobivanje nazivov in pooblastil članov posadk ladij notranje plovbe trgovske mornarice SFR JugoslavijeUr.l. SFRJ, št. 32/1982 Pravilnik o najmanjšem številu članov posadke, ki jih morajo imeti za varno plovbo ladje notranje plovbe trgovske mornariceUr.l. SFRJ, št. 32/1982 Pravilnik o določanju imen, označb in razpoznavnih znamenj ladij in evidence o imenih ladijUr.l. SFRJ, št. 77/1982 Pravilnik o dopolnitvi pravilnika o nazivih, pogojih za pridobivanje nazivov in pooblastil članov posadk ladij notranje plovbe trgovske mornarice SFR JugoslavijeUr.l. SFRJ, št. 30/1983 Uredba o spremembah uredbe o pogojih, ki jih morajo izpolnjevati prezimovališča za prezimovanje tujih ladij na notranjih plovnih poteh, na katerih velja mednarodni ali meddržavni plovbni režimUr.l. SFRJ, št. 68/1984 Uredba o spremembah uredbe o pogojih, ki jih morajo izpolnjevati prezimovališča za prezimovanje tujih ladij na notranjih plovnih poteh, na katerih velja mednarodni ali meddržavni plovbni režimUr.l. SFRJ, št. 8/1986 Pravilnik o spremembah in dopolnitvah pravilnika o notranjih plovnih potehUr.l. SFRJ, št. 33/1986 Pravilnik o spremembah in dopolnitvah pravilnika o nazivih, pogojih za pridobivanje nazivov in pooblastil članov posadk ladij notranje plovbe trgovske mornarice SFR JugoslavijeUr.l. SFRJ, št. 30/1987 Pravilnik o poskusni vožnji ladijUr.l. SFRJ, št. 22/1988 Pravilnik o spremembah in dopolnitvah pravilnika o vsebini, obrazcih in načinu vodenja ladijskih listin in knjig ladij trgovske mornarice SFRJUr.l. SFRJ, št. 25/1988 UREDBA SVETA (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o značilnostih ribiških plovil UREDBA SVETA (EGS) št. 3921/91 z dne 16. decembra 1991 o določitvi pogojev, pod katerimi lahko tuji prevozniki prevažajo blago ali potnike po celinskih plovnih poteh znotraj države članice DIREKTIVA SVETA 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST)


Izbori najboljših hitro rastočih podjetij - Gazela 2017 | SPIRIT Slovenija 04. 09. 2017 | Podjetništvo, inovativnost in tehnološki razvoj Zaključek: 25.10.2017 Lokacija: Kranj, Novo mesto, Ljubljana, Celje, Ptuj, Nova Gorica in Ljubljana Namen projekta je izbrati in nagraditi podjetja, ki v celoti izkazujejo lastnosti gazel (dinamičnost, hitra rast, uravnotežen razvoj in intenzivno zaposlovanje), ob tem pa so odgovorna do zaposlenih in do okolja, v katerem delujejo. Na dogodku vsako leto kot častni pokrovitelj sodeluje tudi SPIRIT Slovenija, javna agencija, s finančno podporo Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo. Koledar izbora gazel 2017 14. 9. 2017 Gorenjska gazela Kranj 21. 9. 2017 Dolenjsko-posavska gazela Novo mesto 28. 9. 2017 Gazela Osrednje Slovenije Ljubljana 5. 10. 2017 Savinjsko-zasavska gazela Celje 12. 10. 2017 Dravsko-pomurska gazela Ptuj 19. 10. 2017 Primorsko-notranjska gazela Nova Gorica 25. 10. 2017 SLOVENSKA GAZELA 2017 Ljubljana Več o projektu in izboru najdete na uradni spletni strani: www.dnevnik.si/posel/gazela/domov. Vsi meseci februar (3) marec (6) april (4) maj (3) junij (7) september (8) oktober (9) november (1) december (1)