text: Številka: 090-91/2010/133 POVZETEK:Organ je zavrnil dostop do kopij dvostranskih pogodb med RS in bankami o depozitih in posojilih, iz katerih je razvidno po kakšnih obrestnih merah so bili odobreni. V obravnavanem primeru je IP na podlagi sodbe Upravnega sodišča RS četrtič odločil o pritožbi prosilca. IP je zaključil, da v danem primeru ni izpolnjen subjektivni kriterij varovanja poslovne skrivnosti. Ker pa je Upravno sodišče RS v sodbah z dne 11.9.2013 opr. št. IU 1793/2012-50 in z dne 18.4.2012 ,opr. št. I U 1488/2011-95, zavzelo drugačno opredelitev pojma poslovne skrivnosti in dalo jasno navodilo, da mora IP stališče oziroma razlago poslovne skrivnosti upoštevati, je IP zaključil, da zahtevane informacije predstavljajo izjemo iz druge točke prvega odstavka 6. člena ZDIJZ. Po mnenju sodišča (v zgoraj navedenih sodbah) za razkritje informacij ni podan niti javni interes (drugi odstavek 6. člena ZDIJZ), prav tako ne gre za porabo javnih sredstev. ODLOČBA:Številka: 090-91/2010/133 Informacijski pooblaščenec po informacijski pooblaščenki Mojci Prelesnik (v nadaljevanju IP), izdaja na podlagi 2. člena Zakona o Informacijskem pooblaščencu (Ur. l. RS, št. 113/05 in 51/07-ZUstS-A, v nadaljevanju ZInfP), 2. odstavka 15. člena ter 3. in 4. odstavka 27. člena Zakona o dostopu do informacij javnega značaja (Ur. l. RS, št. 51/06- uradno prečiščeno besedilo, 117/06 – ZDavP2 in 23/14 – ZDIJZ-C, v nadaljevanju ZDIJZ) in 1. odstavka 248. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (Ur. l. RS, št. 24/06 - uradno prečiščeno besedilo, 105/06 – ZUS-1, 126/07- ZUP-E, 65/08-ZUP-F, v nadaljevanju ZUP), o pritožbi z dne 28. 4. 2010 (v nadaljevanju prosilec), zoper odločbo, z dne 12. 4. 2010, št. 090-4/2010/5, Republike Slovenije, Ministrstva za finance, Kabinet ministra, Župančičeva 3, 1000 Ljubljana (v nadaljevanju organ), v zadevi odobritve dostopa do informacij javnega značaja naslednjo 1. Pritožba prosilca zoper odločbo Republike Slovenije, Ministrstva za finance z dne 12. 4. 2010, št. 090-4/2010/5, se zavrne. O zahtevi prosilca je organ odločil z odločbo z dne 12. 4. 2010, številka: 090-4/2010/5, s katero je zahtevo zavrnil. Zoper odločbo iz prejšnjega odstavka je prosilec dne 28. 4. 2010 pri organu vložil pritožbo. O pritožbi je v ponovljenem postopku po sodbi Upravnega sodišča RS št. I U 1594/2010-15 z dne 20.4. 2011, odločil IP z odločbo z dne 21. 7. 2011, št. 090-91/2010/69, s katero je pritožbi prosilca ugodil, izpodbijano odločbo odpravil in naložil organu, da prosilcu posreduje v izreku navedene informacije, v preostalem delu pa je zahtevo zavrnil. Zoper odločbo IP je organ preko Državnega pravobranilstva RS vložil tožbo na Upravno sodišče RS, ki je s sodbo št. I U 1488/2011-95, z dne 18.4.2012 tožbi ugodilo in izpodbijano odločbo odpravilo ter zadevo vrnilo v ponovno odločanje. Prosilec je dne 15.10.2012 po elektronski pošti na IP naslovil delni umik pritožbe z dne 28.4.2010. Pri tem je navedel, da glede na pretekle odločitve Upravnega sodišča RS v zvezi z obravnavano zadevo vztraja le pri zahtevi za razkritje podatkov o medsebojnih posojilih med državo in tremi bankami: NLB, NKBM in Abanko, v preostalem delu pa pritožbo umika. IP je v ponovljenem postopku odločil z odločbo z dne 26. 10. 2012, št. 090-91/2010/115, izpodbijano odločbo odpravil in naložil organu, da prosilcu posreduje v izreku navedene informacije, v preostalem delu pa je zahtevo zavrnil. Zoper odločbo IP je stranski udeleženec Nova Ljubljanska banka d.d. vložila tožbo na Upravno sodišče RS, ki je s sodbo št. I U 1739/2012-50, z dne 11.9.2013 tožbi ugodilo in izpodbijano odločbo odpravilo ter zadevo vrnilo v ponovno odločanje. Upravno sodišče je svojo odločitev utemeljilo s tem, da je o zadevi že enkrat odločilo in tudi zavzelo nekatera stališča glede uporabe materialnega prava, ki se nanašajo na razumevanje pojma poslovne skrivnosti. IP je naložilo, naj v ponovljenem postopku preveri, ali ima banka NKBM d.d. v svojih internih aktih informacije, kot jih je zahteval prosilec, označene kot poslovna skrivnost in šele v primeru, če temu ne bi bilo tako, pride v poštev presoja, ali je podatek poslovna skrivnost po drugem odstavku 39. člena ZGD-1. Glede Abanke Vipa d.d. in NLB d.d pa je navedel, da mora IP upoštevati stališče sodišča. Prav tako je sodišče opozorilo na četrti odstavek 64. člena ZUS-1, ki med drugim določa, da je pristojni organ vezan na pravno mnenje sodišča glede uporabe materialnega prava. Iz predložene dokumentacije je razvidno, da je prosilec dne 15.10.2012 v okviru pritožbenega postopka svojo zahtevo skrčil oziroma delno umaknil pritožbo, zato IP ugotavlja, da so predmet presoje in odločitve izključno dokumenti, ki so opredeljeni v zgoraj navedenem zahtevku za tri banke: NLB, NKBM in Abanko. V preostalem delu pa je IP postopek, na podlagi 3. odstavka 256. člena ZUP, s sklepom št. 090-91/2010/114, z dne 29. 10. 2012 ustavil. Z vidika presoje obstoja informacije javnega značaja, kot izhaja iz 1. odstavka 4. člena ZDIJZ, IP ugotavlja, da delovno področje organa med drugim opredeljuje 29. člen Zakona o državni upravi (Ur. l. RS, št. 113/05- uradno prečiščeno besedilo, s spremembami, v nadaljevanju ZDU-1), ki določa, da Ministrstvo za finance opravlja naloge na področjih zakladništva, javnega računovodstva, proračuna, javnih naročil, davčnega in carinskega sistema, javnofinančnih prihodkov in finančnega sistema, preprečevanja in odkrivanja pranja denarja, prirejanja iger na srečo, državnih pomoči ter makroekonomskih analiz in napovedi. Širše oziroma celotno delovno področje organa pa določa ZDIJZ, po katerem delovno področje organa zajema vse javnopravne naloge, ki jih opravlja organ, in tudi vse dejavnosti, ki se opravljajo v zvezi s temi nalogami. Prosilec je zahteval dostop do podatkov, ki so v zvezi z depoziti in/ali posojili, ki jih je Republika Slovenija odobrila bankam: NLB, NKBM in Abanki. Predpis, ki navedeno področje ureja, je Zakon o javnih financah (Ur. l. RS, št.: 11/2011-uradno prečiščeno besedilo 4, v nadaljevanju ZJF), ki v 61. členu določa, da se izvrševanje državnega proračuna opravlja prek računov, ki jih pri Banki Slovenije odpre minister, pristojen za finance, in ki sestavljajo sistem enotnega zakladniškega računa države. Denarna sredstva sistema enotnega zakladniškega računa države upravlja ministrstvo, pristojno za finance (v nadaljnjem besedilu: upravljavec sredstev sistema enotnega zakladniškega računa države) prek zakladniškega podračuna enotnega zakladniškega računa države v skladu z načeli varnosti, likvidnosti in donosnosti (1. odstavek 68. člena ZJF). Glede na navedeno zahteva prosilca nedvomno sodi v delovno področje organa. Nadalje je IP ugotavljal, ali je pri zahtevanih informacijah izpolnjen tudi tretji kriterij za opredelitev informacije javnega značaja po ZDIJZ, t.i. kriterij materializirane oblike, da zahtevani dokumenti obstajajo in da organ z njimi razpolaga. V izpodbijani odločbi je namreč organ med drugim navedel, da ne razpolaga z odločbami in sklepi, na podlagi katerih naj bi bili odobreni depoziti in/ali posojila, prav tako ne razpolaga z dvostranskimi pogodbami o posojilih Republike Slovenije bankam in hranilnicam. Zato je IP z namenom razjasnitve dejanskega stanja opravil ogled v prostorih organa (ogled in camera) na podlagi 11. čl. ZInfP. Organ je pojasnil, da je leta 2002 država z Odredbo o vzpostavitvi sistemov enotnega zakladniškega računa (Ur. l. RS, št. 54/2002) vzpostavila sistem enotnega zakladniškega računa države in občin (v nadaljevanju EZR), v okviru katerega ima organ s 17. bankami v Republiki Sloveniji sklenjene pogodbe o poslovnem sodelovanju. Vse pogodbe so enake in na splošno urejajo medsebojno pravno razmerje na strani depozitnega poslovanja in likvidnostnega zadolževanja EZR države. V tej pogodbi je določeno, da se posli sklepajo na avkcijski način. Če na podlagi denarnih tokov država ugotovi, da ima presežek denarja za določeno obdobje, pošlje po zaščiteni elektronski aplikaciji bankam ponudbo, v kateri je naveden znesek in ročnost (čas deponiranja). Banke po isti elektronski poti preko posebno zaščitenega programa pošljejo svoje proti ponudbe, kjer navedejo znesek in obrestne mere. Zakladništvo ponudbe zbere vsak dan, če je presežek, po postopku opisanem v izpodbijani odločbi – pri izboru upošteva poleg cene maksimalno izpostavljenost do posamezne banke in obseg prostih sredstev. Na tej podlagi se, za vsak posamičen posel, s posamično banko sklene konfirmacija o sklenjenem poslu, na obrazcu, ki je priloga pogodbi in jo podpišeta obe stranki. Organ je pojasnil, da gre pri kreditih zgolj za uravnavanje nihanja presežkov. Na podlagi ene avkcije je lahko sklenjenih več poslov. IP je prevzel v spis naključno izbrano konfirmacijo za depozit in naključno izbrano konfirmacijo za kredit. Ker so se informacije, ki jih je IP pridobil na ogledu in camera dne 7.9.2010, nanašale na vse banke, s katerimi je organ poslovno sodeloval, je IP zaradi delnega umika pritožbe, z dopisom z dne 16.10.2012, št. 090-91/2010/112, organ pozval, da posreduje dvostranske Pogodbe o poslovnem sodelovanju, sklenjene med Republiko Slovenijo, Ministrstvo za finance in ABANKO VIPA d.d., NOVO KREDITNO BANKO MARIBOR d.d. in NOVO LJUBLJANSKO BANKO d.d. skupaj z vsemi konfirmacijami o sklenjenih poslih za depozite in likvidnostne kredite, za vsako banko posebej, v obdobju od 1.2. 2009 do 31.1. 2010. Organ je z dopisom z dne 24.10.2012, št. 090-4/2010/69, posredoval zahtevane dokumente in pojasnil, da je bilo v omenjenem obdobju z navedenimi bankami sklenjenih 63 depozitov in 88 kreditov. Organ je glede izročenih pogodb opozoril na poslovno skrivnost, saj je dolžan, že na podlagi Zakona o bančništvu (Ur. l. RS, št. 131/2006 s spremembami in dopolnitvami, v nadaljevanju ZBan-1), varovati podatke bank o obrestnih merah in obsegu depozitov. Z razkritjem teh informacij bi država poslabšala svoj tržni položaj. Država je v okviru EZR dolžna ravnati kot dober gospodar in upoštevati načela likvidnosti, varnosti in donosnosti. Organ je pojasnil, da se javno objavlja povprečna obrestna mera, povprečni obseg depozitov, lahko tudi na določen dan, ne pa podatki po posameznih poslih, ki so bili sklenjeni na podlagi avkcij, kjer se je avkcionirala obrestna mera. Zaupnost podatkov o obrestnih merah ohranja konkurenčnost bank na trgu. Organ še doda, da je varnost teh informacij razvidna iz dejstva, da se pošiljanje listin in obvestil izvaja v obliki elektronskega sporočila z varnim elektronskim podpisom po posebnem zaščitenem programu. Samo določene osebe z geslom, na svojem računalniku, lahko odpirajo in gledajo te informacije. Enako je na strani bank. Organ je poudaril, da odločb in sklepov, ki jih zahteva prosilec ni, saj zakladništvo sklepa obligacijsko- pravne posle in ne izdaja upravnih odločb. Organ je opozoril, da v danem primeru ne gre za državno pomoč. Država iz državnega proračuna v letu 2009 ni dajala posojil bankam. Depozit je zgolj plasiranje denarja za določen čas, za katerega država prejme dogovorjene obresti. Glede na navedeno IP ugotavlja, da organ dejansko ne razpolaga z odločbami in sklepi, na podlagi katerih naj bi bili odobreni depoziti in/ali posojila, prav tako ne razpolaga z dvostranskimi pogodbami o posojilih Republike Slovenije bankam in hranilnicam. To pomeni, da v tem delu zahteve prosilca ni izpolnjen prvi pogoj iz 1. odstavka 4. člena ZDIJZ, po katerem je informacija javnega značaja le tista informacija, s katero organ že razpolaga. IP pri tem tudi ne vidi razumnega razloga, da organu ne bi verjel. Organ je namreč pojasnil, da država v obdobju, ki je predmet zahteve, bankam ni dajala posojil, zato tovrstni dokumenti tudi ne morejo obstajati. Depozitno poslovanje in likvidnostno zadolževanja EZR države pa je urejeno z dvostranskimi pogodbami o poslovnem sodelovanju, kot obligacijsko-pravnimi bančnimi posli, zato v obravnavanem primeru ne gre za upravno zadevo, ki bi terjala izdajo upravnih odločb ali sklepov. Ker organ z zgoraj navedenimi zahtevanimi dokumenti ne razpolaga, zavezanci pa so v skladu z ZDIJZ dolžni omogočiti dostop samo do že obstoječih informacij ter niso dolžni ustvariti novega dokumenta, zbirati informacij, opravljati raziskav ali analizirati podatkov, da bi zadostili zahtevi prosilca, razen v primerih, ko se informacije nahajajo v računalniških bazah, IP zaključuje, da pritožbi prosilca v tem delu ni mogoče ugoditi. Upoštevaje navedeno je IP v tem delu, na podlagi 1. odst. 248. čl. ZUP, pritožbo prosilca zavrnil. Na podlagi navedenega so v nadaljevanju predmet presoje IP zgolj Pogodbe o poslovnem sodelovanju, ki jih ima Zakladnica enotnega zakladniškega računa države torej organ, sklenjene z ABANKO VIPA d.d., NOVO KREDITNO BANKO MARIBOR d.d. in NOVO LJUBLJANSKO BANKO d.d. skupaj z aneksi ter konfirmacijami, ki vsebujejo tudi informacije o obrestnih merah ter predstavljajo zahtevane informacije v okviru zahteve prosilca in glede katerih se je organ skliceval na obstoj poslovne skrivnosti kot izjeme iz 2. točke 1. odstavka 6. člena ZDIJZ. Dne 20. 9. 2010 je IP pozval organ, da dodatno pojasni, ali je seznam bank, s katerimi je sklenil pogodbo o poslovnem sodelovanju, dostopen javnosti oziroma, ali tudi samo dejstvo sklenitve pogodbe z določeno banko šteje za poslovno skrivnost. Organ je odgovoril, da seznam bank, s katerimi ima podpisane Pogodbe o poslovnem sodelovanju, ni poslovna skrivnost. Prav tako tega niso zatrjevali stranski udeleženci. Zaradi morebitnega vpliva odločbe na pravice in pravne koristi bank, kot pogodbenih strank v dokumentih, ki so predmet presoje, je IP, z dopisi št. 090-91/2010/7-22, vsi z dne 10. 9. 2010, po določilu 43. in 44. člena ZUP, banke pozval, da se izjasnijo o tem, ali prijavljajo stransko udeležbo v postopku oziroma, ali zahtevane informacije za njih predstavljajo poslovno skrivnost. Pozvane so bile naslednje banke: V svojih odgovorih so vse banke priglasile stransko udeležbo in zatrjevale obstoj poslovne skrivnosti za informacije, ki so predmet zahteve. Organ lahko zavrne dostop do zahtevane informacije, če je podana katera izmed zakonsko določenih izjem, opredeljenih v 1. odst. 6. čl. ZDIJZ. Organ se je v izpodbijani odločbi glede informacij, ki so predmet presoje Pooblaščenca, skliceval na poslovno skrivnost. Tudi stranski udeleženci so se sklicevali na obstoj izjeme iz 2. točke 1. odstavka 6. člena ZDIJZ. Na podlagi navedenega se je IP v nadaljevanju ukvarjal z vprašanjem, ali zahtevane informacije predstavljajo katero izmed izjem po 1. odst. 6. čl. ZDIJZ. 2. točka 1. odstavka 6. člena ZDIJZ določa, da je izjema od prosto dostopnih informacij podatek, ki je opredeljen kot poslovna skrivnost v skladu z zakonom, ki ureja gospodarske družbe. Zato se je IP v nadaljevanju ukvarjal z vprašanjem, ali zahtevana informacija, ki je predmet presoje IP, predstavlja poslovno skrivnost. IP je vpogledal v navedene pogodbe in ugotovil, da dokumenti ne nosijo vidne oznake poslovna skrivnost. Prav tako niso vidno označene kot poslovna skrivnost konfirmacije o sklenjenih poslih za depozite in likvidnostne kredite. Izhajajoč iz besedila 2. točke 1. odstavka 6. člena ZDIJZ IP opozarja, da je poslovna skrivnost, ki lahko predstavlja izjemo po ZDIJZ, vezana zgolj na Zakon o gospodarskih družbah (Ur. l. RS, št. 42/2006 s spremembami in dopolnitvami, v nadaljevanju ZGD-1), v katerem je že na podlagi 1. odstavka 3. člena jasno določeno, kdo se lahko na poslovno skrivnost sklicuje oz. komu je institut varstva konkurenčne prednosti namenjen. Namenjena je gospodarskim družbam, ki so na podlagi ZGD-1 pravne osebe, ki na trgu samostojno opravljajo pridobitno dejavnost kot svojo izključno dejavnost, pa tudi družbam, ki v skladu z zakonom v celoti ali deloma opravljajo dejavnost, ki ni pridobitna (ob smiselni uporabi 3. čl. ZGD-1). S pomočjo instituta poslovne skrivnosti, ki je urejen v 39. čl. ZGD-1, družbe varujejo podatke, ki za njih pomenijo konkurenčno prednost v kakršnemkoli pogledu. Organ sodi v izvršilno vejo oblasti in kot organ državne uprave zagotovo ne sodi med gospodarske subjekte (gospodarske družbe) po ZGD-1, zato po mnenju IP tudi ne more uporabljati instituta poslovne skrivnosti za dokumente, ki so izdelani v okviru opravljanja njegovih javnopravnih nalog. Ker pa gre v obravnavanem primeru za obligacijsko-pravno pogodbo z bankami, ki delujejo na trgu, je organ v skladu z 2. odstavkom 40. člena ZGD-1 zavezan varovati poslovne skrivnosti bank. Na podlagi navedenega je IP v nadaljevanju presojal, ali so stranski udeleženci za zahtevane informacije izkazali obstoj poslovne skrivnosti, ki jih je tudi organ kot pogodbena stranka zavezan varovati. Po 39. členu ZGD-1 je poslovna skrivnost opredeljena kot podatek, ki ga določi družba s pisnim sklepom. S tem sklepom morajo biti seznanjeni družbeniki, delavci, člani organov in druge osebe, ki so dolžne varovati poslovno skrivnost (prvi odstavek 39. člena ZGD-1). Ne glede na to pa se za poslovno skrivnost štejejo tudi podatki, ki kot taki niso določeni s sklepom družbe, pa je očitno, da bi nastala občutna škoda, če bi zanje izvedela nepooblaščena oseba (drugi odstavek 39. člena ZGD-1). Poleg tega IP še opozarja, da ZGD-1 v tretjem odstavku 39. člena izrecno določa, da se za poslovno skrivnost ne morejo določiti podatki, ki so po zakonu javni ali podatki o kršitvah zakona ali dobrih poslovnih običajev. Pri presoji obstoja poslovne skrivnosti, je dovolj, če je izpolnjen eden izmed kriterijev, bodisi subjektivni ali objektivni. Glede na navedeno je IP v nadaljevanju ugotavljal obstoj poslovne skrivnosti po prvem ali po drugem odstavku 39. člena ZGD-1. NOVA KREDITNA BANKA MARIBOR, d.d., je v dopisu z dne, 20. 9. 2010, odgovorila, da zahtevana informacija predstavlja informacijo, ki jo je v skladu z 2. točko prvega odstavka 6. člena ZDIJZ mogoče šteti za poslovno skrivnost, saj obsega podatke, ki so občutljivi za poslovanje Nove Kreditne banke Maribor d.d., saj razkriva obrestno mero in pogoje sodelovanja v zvezi z nočnimi depoziti, vezanimi depoziti in likvidnostnih kreditih med Republiko Slovenijo in zasebnim subjektom na trgu (banko). Pri tem ne glede na pravno formalni status Republike Slovenije, kot osebe javnega prava, velja omenjena pogodbena stranka za pogodbenico, kot vsako drugo, razkrivanje podatkov (zlasti obrestne mere, nadomestila itd.) javnosti, pa bi zmanjšalo konkurenčne zmožnosti Nove Kreditne banke Maribor d.d. in vplivalo na njen položaj na trgu. Posledično bi konkurenčne banke svoje ponudbe najmanj prilagodile ponudbi Nove Kreditne banke Maribor d.d. in tako speljale posel, Novi Kreditni banki Maribor d.d pa bi povzročile poslovno škodo. Menijo, da so obrestna mera, nadomestila in drugi ključni elementi vsakega konkretnega posla, dogovorjeni s konfirmacijo in drugi pogoji poslovanja, z vsakim komitentom, tudi državo, vselej konkurenčni parametri, ki vplivajo na možnost sklepanja poslov na trgu in ustvarjanja dobička, kar je temelj poslovanja vsake kapitalske družbe. Poleg tega Nova Kreditna banka Maribor, d.d. dodaja, da omenjena pogodba ne predstavlja porabe javnih sredstev, saj se pogodba nanaša na depozitno razmerje in ne kreditiranje. K temu dodaja, da se vsak podatek, skladno z 214. členom ZBan-1, kot za banko veljavnega specialnega predpisa, ki ga banka izve o svojem komitentu, kamor nedvomno sodijo pogoji poslovnega razmerja, šteje kot zaupen podatek, ki ne zavezuje samo banke, pač pa tudi tretje osebe. Tako menijo, da omenjeni podatek ni samo poslovna skrivnost, pač pa hkrati tudi zaupen podatek. Naslovnemu organu banka predlaga, da zavrne pritožbo prosilca. NOVA LJUBLJANSKA BANKA d.d., Ljubljana je v dopisu z dne 20. 9. 2010 navedla, da je banka podatke o posameznih kreditojemalcih dolžna varovati kot zaupne, v skladu z 214. členom ZBan-1, in sicer vse podatke, dejstva in okoliščine o posamezni stranki, s katerimi razpolaga in jih brez soglasja stranke, v skladu z 215. členom ZBan-1, ne sme posredovati tretjim osebam, niti jih banka sama ne sme uporabljati, niti ne sme omogočiti tretjim osebam, da bi do teh podatkov prišle. Varovanje bančne tajnosti velja tudi v primerih, kjer banka pogodbe sklepa z državo. Banka meni, da sporočanje podatkov o poslih, sklenjenih z državo, ne sodi med informacije javnega značaja, saj je vsebina dvostranskih pogodb o depozitih in posojilih vedno označena za bančno tajnost in poslovno skrivnost. Pri bančnem poslovanju se pojma bančna tajnost in poslovna skrivnost vedno povsem prekrivata. Banka je ob tem še dodala, je zavrnitev dostopa do omenjenih pogodb s sklicevanjem na izjemo poslovna skrivnost pravilna, saj gre pri navedenih informacijah za takšno vsebino in podatke, ki so opredeljeni kot poslovna skrivnost v skladu z ZGD-1. V bančni poslovni praksi štejejo vse pogodbene odnose za poslovno skrivnost, kar izhaja tudi iz Pravilnika o varovanju poslovne skrivnosti, oseb, informacij in premoženja v NLB, ki ga je sprejela uprava banke. Skladno s Pravilnikom poslovno skrivnost banke predstavljajo vse informacije, ne glede na obliko zapisov in faze obdelave ter informacijska sredstva, katerih uporaba bi lahko imela za posledico poslabšanje konkurenčnega položaja banke in škodljive posledice za banko, stranke ali bančne delavce, če bi bili dani na voljo nepooblaščeni fizični ali pravni osebi. Banka je k dopisu priložila tudi omenjeni pravilnik iz oktobra 2009. ABANKA VIPA d.d., je v svojem odgovoru z dne 20. 9. 2010 navedla, ima banka, v skladu s 1. odstavkom 39. člena ZGD-1, sprejet Pravilnik o varovanju zaupnih podatkov, kjer je v 3. členu določeno, da so zaupni podatki tudi vsi podatki, dejstva in okoliščine, za katere je banka izvedela v zvezi z opravljanjem storitev za stranko in pri poslovanju s posamezno stranko. Zato se prav vsi podatki, ki jih je banka izvedela ob opravljanju storitev za stranko, po njihovem mnenju štejejo za izjeme v smislu 6. člena ZDIJZ. Prav tako bi razkritje obrestne mere po kateri banka posluje z Republiko Slovenijo, banki povzročilo poslovno škodo, saj bi ostale banke (slovenske in tuje) ter drugi poslovni partnerji banke vedeli, s kakšnimi obrestnimi merami Abanka posluje z Republiko Slovenijo (ti podatki so vsebovani v pogodbi o poslovnem sodelovanju). Razkritje višine in ročnosti konkretnih poslov pa bi banki povzročilo poslovno škodo, saj bi ostale banke (slovenske in tuje) ter drug poslovni partnerji banke vedeli, s kakšnimi denarnimi sredstvi je Abanka razpolagala v posameznem času (vsebovani v dokumentih izmenjanih na podlagi pogodbe). IP je ugotovil, da dokumenti, ki jih prosilec zahteva, v času vložitve zahteve za dostop do informacij javnega značaja, niso bili vidno označeni kot poslovna skrivnost. Prav tako organ ni razpolagal s sklepi oziroma pravilniki o varovanju poslovne skrivnosti, na katerega sta se sklicevali ABANKA VIPA d.d., in NOVA LJUBLJANSKA BANKA d.d. Ob tem stranski udeleženki tudi nista izkazali, da bi pravilnik ali sklep o varovanju poslovne skrivnosti, ki ga predvideva 1. odstavek 39. člena ZGD-1, bil predložen organu zaradi varovanja informacij, ki so predmet zahteve prosilca. Prav tako nista izkazali, da bi organ ob posredovanju informacij kakorkoli seznanili, da omenjeni podatki za njiju predstavljajo poslovno skrivnost. Zgolj splošnega sklicevanja na 214. člen ZBan-1 pa ni mogoče šteti za izpolnjevanje kriterijev, ki jih predvideva 1. odstavek 39. člena ZGD-1, saj omenjena določba organa ne zavezuje oziroma za njega ni relevantna. Organ je namreč sam stranka bančnega posla, predmet varstva omenjene določbe so torej njegovi podatki in ne podatki banke. NOVA KREDITNA BANKA MARIBOR d.d. pa se niti ni sklicevala na pravilnik ali sklep o varovanju poslovne skrivnosti, ki bi se nanašal na zahtevane informacije, zaradi česar se nedvomno domneva, da z njim sploh ne razpolaga. IP je glede na navedeno zaključil, da v danem primeru ni izpolnjen subjektivni kriterij varovanja poslovne skrivnosti. Vendar je Upravno sodišče RS v sodbi z dne 11.9.2013 opr. št. IU 1793/2012-50, odločilo, da iz 6. člena ZDIJZ ne izhaja, da bi moral organ razpolagati z aktom, ki določeno informacijo označuje kot poslovno skrivnost, ampak zadostuje zgolj to, da je nek podatek opredeljen kot poslovna skrivnost. Sodišče je nadalje navedlo, da tudi iz 39. člena ZGD-1 ne izhaja, da bi morale osebe razpolagati s pisnim sklepom o poslovni skrivnosti, ampak zadostuje zgolj to, da so z njim seznanjene. Prav tako tudi iz drugega odstavka 40. člena ZGD-1 ne izhaja, da bi moral tisti, ki mora varovati poslovno skrivnost, razpolagati z aktom, ki določen podatek določa kot poslovno skrivnost, ampak je določeno zgolj to, da morajo podatke, ki so poslovna skrivnost družbe, varovati tudi osebe zunaj družbe, če so vedele ali če bi glede na naravo podatka morale vedeti, da je podatek poslovna skrivnost. Sodišče je tudi zavzelo stališče, da iz ZGD-1 ne izhaja, da mora biti že na samih podatkih označeno, da je nekaj poslovna skrivnost, ampak zadostuje, da je to določeno s posebnim pisnim sklepom, ob smiselni razlagi pojma sklep pa zadostuje tudi, če je določen podatek z internim aktom označen kot poslovna skrivnost. Pozvani stranski udeleženci (banke NLB, NKBM in Abanko) so v postopku zatrjevali, da zahtevane informacije za njih predstavljajo poslovno skrivnost, kar je po oceni sodišča dovolj tehten argument, da je izpolnjen subjektivni kriterij varovanja poslovne skrivnosti. Ne glede na to, da se IP z razlago pojma poslovne skrivnosti, kot jo tolmači Upravno sodišče RS v sodbah z dne 11. 9. 2013, opr. št. IU 1793/2012-50 in z dne 18.4.2012, opr. št. I U 1488/2011-95, ne strinja, pa ob jasnih navodilih sodišča, da mora IP stališče oziroma razlago poslovne skrivnosti, ki jo je zavzelo sodišče, upoštevati, IP zaključuje, da zahtevane informacije predstavljajo izjemo iz druge točke prvega odstavka 6. člena ZDIJZ. IP je v nadaljevanju ugotavljal, ali so v obravnavanem primeru podane okoliščine iz 3. odstavka 6. člena ZDIJZ. Gre za določbo, s katero je zakonodajalec okrepil nadzorno funkcijo ZDIJZ in posebej izpostavil, da gre za prosto dostopne informacije javnega značaja, ne glede na obstoj izjeme (npr. poslovne skrivnosti), če gre za podatke o porabi javnih sredstev. Ne glede na to, da se IP s takšnim stališčem ne strinja, je Upravno sodišče RS v dveh sodbah, z dne 11.9.2013, opr. št. IU 1793/2012-50 in z dne 18.4.2012 ,opr. št. I U 1488/2011-95, zavzelo jasno stališče, da zahtevane informacije ne izkazujejo porabe javnih sredstev in da je Ip na takšno stališče sodišča vezan (v skladu s četrtim odstavkom 64. člena ZUS-1). Po mnenju Upravnega sodišča RS (v zgoraj navedenih sodbah) za razkritje informacij tudi ni podan javni interes (drugi odstavek 6. člena ZDIJZ). Posebni stroški v tem postopku niso nastali. Ta odločba je v skladu s 30. točko 28. člena Zakona o upravnih taksah (Ur. l. RS, št. 42/2007 - uradno prečiščeno besedilo s spremembami in dopolnitvami) oproščena plačila upravne takse. Zoper to odločbo ni dovoljena pritožba, pač pa se lahko sproži upravni spor,in sicer zoper odločbo z dne 12. 4. 2010, št. 090-4/2010/5, Republike Slovenije, Ministrstva za finance, Kabinet ministra, Župančičeva 3, 1000 Ljubljana. Upravni spor se sproži s tožbo, ki se vloži v 30 dneh od vročitve odločbe na Upravno sodišče RS, Fajfarjeva 33, 1000 Ljubljana. Tožba se lahko vloži pisno po pošti ali neposredno pri navedenem sodišču. Če se tožba pošlje priporočeno po pošti, se za dan izročitve sodišču šteje dan oddaje na pošto. Tožba z morebitnimi prilogami se vloži v najmanj treh izvodih. Tožbi je treba priložiti tudi to odločbo v izvirniku ali prepisu.


source: CulturaX

text: Črtalo za ustnice - Kozmetika Dr.Hauschka – kontrolirana naravna kozmetika – Iz narave za človeka Novo! Črtalo za ustnice V celoti ponovno definirano: Izredno gladka formulacija drsi po ustnicah ter natančno in strokovno definira robove ustnic. Formulacija združuje mineralne pigmente s hranilnimi botaničnimi sestavinami, kot so nepozebnik, jojobino olje in vosek vrtnice, ki vlažijo področje ustnic. Sledite robu ustnic, tako da pričnete na zunanjem robu in se pomaknete navznoter. Uporabite aplikator s čopičem, da zgladite prehode. 01 roza a25563 02 rdeče a11440 03 mahagonij 7a343f 04 rjavo 91615a 05 sandalovina b95552 Črtalo za ustnice s čopičem 1,05 g * 02 rdeče 03 mahagonij 04 rjavo 05 sandalovina brez sintetičnih dišav in konzervansov kjer je mogoče, surovine so iz kontrolirane biološke pridelave ali imajo certifikat biodinamične pridelave in so pridobljene pod pravičnimi pogoji


text: Luč sveta ugledala posebna bibliofilska izdaja z naslovom S črnilom in zlatom 25 oktobra, 2017 LJUBLJANSKE NOVICE - slovenske elektronske novice Uncategorized Komentiraj Danes, 25. oktobra, so pri Cankarjevi založbi predstavili bibliofilsko izdajo z naslovom S črnilom in zlatom, v kateri avtorica posebne monografije ddr. Nataša Golob predstavlja najboljše srednjeveške spomenike knjižne umetnosti, ki so se ohranili v slovenskih knjižnicah in arhivih. Gre za knjigo, v kateri avtorica predstavlja pregled prvotiskov in listin do zgodnjega 16. stoletja. Kot je povedal urednik te res enkratne izdaje, urednik Tine Logar, monografija prvič celostno predstavlja knjižno slikarstvo v rokopisih in prvotiskih med letoma 850 in 1550, torej v obdobju med Brižinskimi spomeniki in prvo slovensko knjigo. "To je čas, ko so dela nastajala še v rokopisih, pogosto na pergamentu. In čas, ko so bili naši predniki priča prehodu na papir in kasneje na tisk," je dodal. Monografija znanstvenice ddr. Nataše Golob na več kot 350 straneh prinaša izbor rokopisov, rokopisnih fragmentov, prvotiskov, listin, ki jih dopolnjuje nekaj grafičnih listov, detajlov iz tiskov in knjigoveških zanimivosti. In še posebnost, izšla je le v 500 ročno vezanih in oštevilčenih izvodih, zanjo pa boste morali odšteti 1990 evrov (v prednaročilu 1390 evrov). Ponatisa v tej obliki ne bo, prav tako ne angleškega prevoda so še povedali izdajatelji.. Za ddr. Natašo Golob velja dodati, da gre za posebno poznavalko srednjeveških rokopisov in knjižnega slikarstva pri nas, ki se s to tematiko ukvarja že tri desetletja. Ob ostali njeni znanstvenih pristopih je v tem primeru pomembno omeniti, da je tokrat neposredno opisala 125 najbolj kakovostnih spomenikov knjižne umetnosti na Slovenskem, še 25 pa jih je vpletla v besedilo. "Teh 150 spomenikov je po svoje reprezentativnih, če govorimo o izstopanju po kvaliteti," je povedala. Kako vidi svoj delo ob pripravi tega enkratnega knjižnega dela si lahko ogledate v posnetku, ki smo ga posneli, da bi tudi neprisotni na predstavitvi tega enkratnega dela lahko poglobljeno spoznali njen pristop ob pripravi te res posebne monografije. Vsebina je razdeljena po poglavjih: Razgledi, Od zgodnjih pričevanj do 1200: rokopisi iz samostanskih knjižnic, Rokopisi med 1200 in 1450: za posvetno in cerkveno rabo, Knjižno slikarstvo med 1450 in 1530: skupnost rokopisov in knjig, Med 1380 in 1530: knjižno slikarstvo v italijanskih slogih, Od 1250 do 1500: iz francoskih in staronizozemskih ateljejev. Knjiga je po založnikovem namenu – Cankarjevi založb namenjena vsem, ki se zavedajo neprecenljive vrednosti rokopisne zapuščine, ter vsem, ki jih zanima povezanost Slovencev z evropskim prostorom in kulturo. Po Logarjevih zagotovilih je napisana v "izjemno tekočem in razumljivem jeziku", ki bo hkrati zadostila najbolj zahtevnim znanstvenikom in "navadnim" bralcem. Avtorica je slednjim knjigo denimo približala s slovarčkom manj znanih izrazov. Urednik Tine Logar še povedal, da je avtorica Nataša Golob, njen pristop in delo pa označil za "kisik" založb. "Brez takšne avtorice poslanstvo katere koli založbe ne more biti uresničeno," je povedal Logar in to enkratno delo označil za enega najpomembnejših projektov v založništvu v zadnjih letih. O avtorici ddr. Nataši Golob velja dodati še to, da je večino raziskovalnega dela posvetila srednjeveškim rokopisom, vprašanju njihovih struktur kot identifikacijskemu sporočilu o kraju in času nastanka, vprašanju vsebin in transmisije literarnih motivov, slikarskega okrasa in ikonografije ter prvotnih naročnikov, bralcev in ustvarjalcev. Predgovor k tej posebni knjigi, ki čaka le na 500 srečnežev, bolje rečeno bibliofilov, je napisal dr. France M. Dolinar, doktor cerkvene zgodovine, profesor zgodovine in arhivistike ter vodja nadškofijskega Arhiva v Ljubljani. Večino 130 fotografij v knjigi, izbranih izmed kar 1000 posnetkov za Nadškofijski arhiv Ljubljana, fotografski laboratorij Nadškofijskega arhiva Maribor, Narodne in univerzitetne knjižnice Ljubljana pa je delo Marjana Smerketa. Fotografije pa so prispevali še Jernej Hočevar, Nataša Golov in Tone Krampač. In kako zaključiti naš prispevek? Knjiga S črnilom in zlatom je dokaz, da smo Slovenci VELIK narod, zelo VELIK narod česar se velja zavedati. Pa tudi to, da imamo založbe, ki se zavedajo trajnosti in pomembnosti naše kulture./pripravila Alenka T. Seme


text: Lesena kuhinja XXL | miniLu - trgovina za otroke Velika kuhinja XXL bo navdušila z svojo uporabnostjo in realističnim videzom. Kuhinja ima številne pripomočke, ki bodo otroku omogočilo zabavno igro. Zaradi prilagodljivih in ločenih elementov je primerna prav za vsako sobo. Velikost kuhinje omogoča, da se hkrati igrata dva mlada kuharja. Za piko na i so tu še zvočni in svetlobni učinki. Čas dobave 3-5 dni, Lesena kuhinja XXL količina Šifra: 442214 Kategoriji: Igrače, Otroške kuhinje VELIKA LESENA KUHINJA Stabilna lesena konstrukcija Sposobnost razporeditve segmentov kuhinje na različne načine Vrtljivi gumbi, odpiranje omar Tabla za risanje s kredo Popolna imitacija prave kuhinje Otroci imajo radi igrače, zaradi katerih se počutijo kot odrasli, da opravljajo vsakodnevna opravila ter posnemajo vedenje staršev. Nedvomno ta oblika igre pozitivno vpliva na otrokov razvoj in razvija domišljijo in ročne spretnosti. Kuhinja je sestavljena iz ločenih segmentov, ki jih je mogoče prosto kombinirati in postaviti. Zahvaljujoč temu jo lahko prilagodite glede na prostor v sobi. Velikost kuhinje omogoča igranje dveh kuharjev, kar bo igro naredilo še bolj zabavno. KOT PRAVA KUHINJA Kuhinja je sestavljena iz 4 ločenih enot ima, vključno s pralnim strojem, hladilnikom, štedilnikom in omaro s policami. Majhen kuhar lahko hkrati peče, kuha in segreje posodo v mikrovalovni pečici. Po kuhanju lahko vso posodo opere v prostornem umivalniku in posodo postavi na svoje mesto. Hladilnik z odpiranjem je koristen za shranjevanje izdelkov, potrebnih za pripravo najbolj okusnih obrokov. Vrata hladilnika so prekrita s posebno barvo, zato jih lahko uporabljate kot tablo za pisanje s kredo. Na stranski steni hladilnika je tudi telefon.


text: Rojen je bil 2. decembra 1943, v župniji sv. Marjete niže Ptuja. Poleg zgleda staršev in sorodnikov, ga je že v zgodnjih letih pritegnilo razgibano versko življenje v domači župniji in pustilo v njem neizbrisen pečat. Po uspešno zaključeni osnovni šoli v domačem kraju je odšel v malo semenišče v Zadar, kamor je v tistem času mariborski škof dr. Maksimilijan Držečnik pošiljal fante, ki so imeli željo postati duhovniki. Po uspešno opravljeni maturi je vstopil v mariborsko bogoslovje, se vpisal na ljubljansko Teološko fakulteto in bil po končanem študiju, 29. junija 1968, v mariborski stolnici posvečen v duhovnika. Njegovo prvo duhovniško službeno mesto je bilo v mestni župniji sv. Danijela v Celju, kjer je bil duhovni pomočnik (1968). Nato je nastopil službo kaplana v Slovenskih Konjicah (1968 - 1969). Za tem je tri leta opravljal kaplansko službo v Šentjurju pri Celju (1969 - 1971); ter nato za štiri leta sprejel službo župnijskega upravitelja na Žusmu (1971 - 1975). V tem času je diplomiral s področja zgodovine in v letu 1975 sprejel službo škofijskega arhivarja v Mariboru in v tej službi vztrajal do konca leta 2001. Zgodovina ga je pritegnila, tako je ob delu v arhivu še nadaljeval s študijem in ga sklenil z najvišjim znanstvenim nazivom, doktoratom. Več let je predaval zgodovino lavantinske škofije na mariborski Enoti ljubljanske Teološke fakultete. Mnogi duhovniki so mu hvaležni, saj je s svojim poznavanjem krajevne zgodovine sodeloval in s svojimi prispevki obogatil mnoge zbornike. Kot uveljavljen in poznan zgodovinar je bil leta 1995 povabljen za predavatelja zgodovinskih predmetov tudi na Mariborsko Univerzo in tam predaval kot docent. Tudi kot upokojeni profesor je še vedno spremljal področje zgodovine in ostal povezan s kolegi univerzitetnimi profesorji. Kljub znanstvenemu delu in raziskovanju zgodovinskih virov, je po svojih močeh še vedno opravljal duhovniško službo v raznih župnijah. Tako je bil nedeljski duhovni pomočnik v Špitaliču in v Žičah (1981 – 1986, ter ponovno 1993 – 1997), duhovni pomočnik v Sv. Miklavžu ob Dravi (1985), duhovni pomočnik v Ormožu (1993 – 1997). Kot duhovnika se ga bodo spomnili tudi obiskovalci jutranjih sv. maš v mariborski stolnici ali v župniji sv. Barbare v Slovenskih goricah. Kot upokojeni profesor se je pred nekaj leti preselil v župnijo sv. Benedikt v Slovenskih goricah. Tam je lani (2018) obhajal svojo zlato mašo. Naj mu Gospod poplača z večnimi darovi in naj bo sedaj v večnosti pridružen prazničnemu bogoslužju v občestvu svetih. Slovo v župniji sv. Benedikta v Slovenskih goricah, kjer je zadnja leta pokojni bival, je bilo v ponedeljek, 14. oktobra 2019 zvečer, ob somaševanju dekanijskih duhovnikov. Njegov pogreb pa je bil naslednji dan, v torek, 15. oktobra 2019, v župniji sv. Marjete niže Ptuja. Somaševanje nad 30 duhovnikov je vodil nadškof metropolit msgr. Alojzij Cvikl DJ. Ob njem je bil pri oltarju upokojeni celjski škof dr. Stanislav Lipovšek in drugi sošolci, posvečeni leta 1968. Nadškof se je pokojnemu zlatomašniku Antonu zahvalil za njegovo duhovniško in krščansko pričevanje in prosil, naj odslej prosi za mariborsko nadškofijo v večnosti in izprosi naši krajevni cerkvi novih duhovnih poklicev. Pokojni duhovnik Anton je bil po veri in po obhajanju svetih skrivnosti pridružen Gospodu. Zato smemo upati, da je po končani poti zemeljskega življenja dosegel cilj tam, kjer je naš skupni dom za vso večnost.


text: Avtor: svdezela Datum: 2. 02. 2020 Nevers-Liseux-Pariz, vlak - 2. februar 2020 *** PRESTAVLJENO *** NA 31. MAJ Romanje v Pariz in obisk krajev petih francoskih svetnikov – sv. Bernardke, sv. Terezije, Male cvetke, sv. zakoncev Martin in sv. Katarine Laboure od 2. do 8. februarja 2020 Nedelja, 2. 2. 2020: nočni vlak iz Ljubljane ( ob 21.10) do Zurich-a ( prihod ob 9.20); ležalniki po 4 v kupeju, doplačilo za spalnik. Ponedeljek, 3.2.: nadaljevanje proti Ženevi s prestopi do NEVERS-a, sveta maša pri sv. Bernardki, večerja in prenočevanje. Torek, 4.2.: zjutraj obisk samostana, kjer je Bernardka lurška dozorela za nebesa, sveta maša in odhod na postajo. Nadaljevanje preko Pariza v Liseux. Namestitev v hotelu, obisk rojstne hiše sv. Terezije, večerja in prenočevanje. Sreda, 5.2.: sveta maša v čudovitem svetišču, ki ga je postavila Francija v čast sv. Tereziji Mali cvetki. Svetnika sta tudi njena starša, Martin. Pobožnosti v svetišču in nadaljevanje z vlakom v Pariz. Namestitev za 2 noči, večerja in nočitev. Četrtek, 6.2.: zajtrk in obisk najbolj obiskane božje poti v Parizu - Rue du Bac- cerkev Naše Gospe s čudežno svetinjo; tam sveta maša, pobožnosti, nato ogledi pariških znamenitosti do večera; ta da je večerja v lastni režiji. Petek, 7. 2.: zajtrk in sveta maša, dopoldne še prosto za ogled Pariza, popoldne vlak do Zuricha in tam vkrcanje na nočni vlak do Ljubljane, z ležalniki po 4 v kupeju. Sobota, 8. 2. prihod vlaka v Ljubljano 8.15. Ker je celotno potovanje z vlakom, je predvidena tudi določena peš hoja. Lahko si boste pomagali s taksiji. Prtljage naj bo manj, priporočljivo je, da jo imate v nahrbtniku. Za obisk Pariza bomo uporabljali mestni promet - metro, vozovnice niso vključene v ceno romanja. Voditelj v Parizu bo naš dr. Osredkar p. Mari, ofm. CENA ROMANJA: 695 € (za člane). Plačilo ob prijavi 300 €, dokončno 15 dni pred odhodom. Cena vključuje: 2 polpenziona, 2 x nočitev z zajtrkom, 2 noči na vlaku, v kupeju s 4 ležalniki, vozovnico INTERRAIL, nezgodno zavarovan je za tujino. Cena ne vključuje: transportov od postaje do bivališč in cerkva, ostalih stvari, ki niso navedene v programu in zavarovanja možnosti odpovedi romanja, kar si sami uredite na Društvu.


text: Izdelki ki jih vzamem s sabo na plažo - Mad About Red ♥ Izdelki ki jih vzamem s sabo na plažo četrtek, julij 28, 2016 Včeraj sva s fantom odšla na celodnevni izlet na našo obalo. Seveda sem spakirala preveč stvari, to je opazil tudi fant in mi z veseljem dodal to pripombo, vendar sem vso kozmetiko skrbno izbrala in tudi uporabila. Če vas zanima kaj se znajde v moji torbi za na plažo berite dalje. Slike žal ne bodo morsko obarvane, namreč telefona nikoli ne nosim s sabo na plažo. Sem jih pa posnela danes doma. Obvezna oprema je seveda krema z zaščitnim faktorjem tokrat sem s sabo vzela Niveo Protect & refresh, zame je zaščitni faktor 30 očitno premalo. Nisem bila opečena, sem pa malo porjavela. (in tega res ne maram, sedaj zgledam umazana. Hvala olivni podton). Krema res malo ohladi in da pri špricanju prijeten občutek hladu. Za samo pusti fino plast, ki ni neprijetna in se obdrži na koži tudi po kopanju. Vonj ima klasičen, po kremi za sončenje. Naslednje leto bi raje preizkusila kakšno bolj naravno znamko. Laboratoires de Biarritz krema za obraz z zaščitnim faktorjem 30 je odlična! Čeprav je malo mastna, mojih por ne zamaši. Kljub temu, da sem bila zunaj tudi med 10-17 uro, ob 10 sem se še celo kopala, nisem bila opečena v obraz. Niti v nos ne, kar je pravi čudež. Je pa moja koža za kakšen ten dva temnejše, kar mi resnično ni všeč, ker vrat ostane bel. Super je, ker je krema organska, kar potrjuje tudi certifikat BIO cosmetique. Vonj je neka mešanica prijetnega kokosa in kariteja. Vendar ne pričakujte tistega umetnega osladnega vonja kokosa. Ker sem kremo nanesla večkrat čez dan zato sem s sabo vzela tudi Biodermino Hydrabio h2o micelarno vodico, da sem obraz očistila soli, odvečnega sebuma in prejšnega nanosa kreme. Tako sem vsak nov nanos nanesla na čisto kožo. Micelarna vodica je odlična, na bombažni blazinici dejansko opaziš umazanijo, koža pa ni izsušena po uporabi. Super je tudi za osvežitev obraza čez dan ob dnevih brez make up-a. Za hitro hidracijo pa sem letos sabo vzela Avonov Naturals sprej za osvežitev in hidracijo obraza. Drugače obožujem Melvitine vodice, vendar te nebi preživele tako visokih temperatur. Avonov sprej je odlično opravil svoje delo, čeprav je aloe in bombaža notri zelo malo. Ker pa sestavinsko ni najboljši, bom raje ostala zvesta svojim Melvitinim vodicam. Za lase pa je poskrbel Avonov sprej Advance techniques z UV zaščito. Ker sem si zmočila tudi lase o tem če jih je zmastil ne morem poročati. Lahko pa povem, da so lasje ostali mehki in zdravega sijaja. Verjetno bi o kakšnem super efektu lahko poročala, če bi na morju ostala še kakšen dan. Moji lasje so letos bolj zdravi, kot uničeni, tako da bi lahko preživela tudi brez njega. Ampak bolje preventiva. Seveda sem tako kot telesu zvečer tudi lasem privoščila prav posebno nego. S sabo vedno odnesem tudi tuš gel, tokrat sem izbrala odličen Avonov hladilni tuš gel s prekrasnim poletnim vonjem po kokosu in karamboli. Všeč mi je ker prav osveži, kožo pa imam očitno super negovano, ker mi jo kljub temu da sestavinsko ni najboljši sploh ne izsuši. To leto sem žal pozabila svoj balzam za ustnice z zaščitnim faktorjem. Precej pomemben izdelek, na katerega večina pozablja. Tukaj me zanima če uporabljate balzam z zaščitnim faktorjem in katerega izberete? Opazila sem, da ima enega Biobaza z zaščitnim faktorjem 30, ki ga dosežejo z naravnimi olji. Žal vsebuje lešnikovo olje in si ne upam izdelka preizkusiti zaradi alergije na lešnike. Ga je katera potestirala? Mogoče katera ve če ga lahko uporabljam kljub alergiji? Precej me mika, saj vsebuje 100% sestavin naravnega izvora. Bi vas zanimala objava tudi kako sem svojo kožo negovala ob prihodu domov? Sonce je naredilo svoje in tako sem ji privoščila super nego, lase pa sem globinsko navlažila. Ko sem na svoji FB strani danes povprašala kaj vzamete s sabo na plažo, vidim da po količini nikakor ne izstopam. Kaj pa ve vzamete s sabo na plažo? Mi priporočate kakšen nov izdelek za preizkus? Katja - Viva la vida blog 28. julij 2016 23:30 Ha, podobna zbirka kot moja :) Samo da nujno dodam še kremo za roke, ker imam tako suhe (sol dela svoje) in pa labela! Karinartistic 31. julij 2016 15:39 Kul izbira, dear ;*. A se ti zdi modra Bioderma kaj boljsa od roza? Lepe fotke <3 take sveze in ciste ;). Adjusting Beauty 31. julij 2016 16:32 Avonov spraj za lase bom jaz tudi nesla s sabo na morje. Všeč mi je vonj. Verjetno ga bom kdaj uporabljala tudi za odišavljanje las :D. Jaz sem očitno edina, ki ne upa uporabljati Avonove meglice za obraz na soncu. BHA kisline v njem me strašijo in nočem dobiti opekline na soncu. Zato ga uporabljam pod makeupom in sončno kremo bolj kot vlažilni tonik. Jaz vsako leto najdem nek balzam za ustnice z zaščito, ker imam lepotične pike po ustnicah in res nočem še dodatnih. Letos imam od Belweder z faktorjem 20. Po navadi pa izberem kar kaj v DM-u. Balea variante in podobno. So mi pa všeč bolj mastni, da ostanejo na ustnicah tudi v vodi :). SUGARLOVE BLOG 04. avgust 2016 20:21 Biodermina vodica je res vrhunska, ma nič ne bi rabla po njeni uporabi tako lepo navlaži kožo. Jaz vedno pozabim vzet s sabo kj za lasne konice::)


text: Drama na Bledu: 13-letniku med tekom spodrsnilo in padel je v prepad, življenje so mu rešila drevesa | Revija Reporter Čigavi so gozdni plodovi: od vsakega ali zgolj od... Ljubezen po domače: Zakaj bo Josip ponorel? STA 24. sep. 2020 14:46 | 653 | Osveženo: 14:50 / 24.9.2020 Na Policijski upravi Kranj so ob tem poudarili, da je imel 13-letnik veliko srečo, saj so njegov padec močno ublažila drevesa. Bil je tudi primerno opremljen, so dodali. Kot so spomnili, je v sredo zvečer na območju Straže na Bledu stekla večja iskalna akcija za pogrešanim dečkom. Poleg policistov in letalske policijske enote so v iskanju sodelovali še prostovoljni gasilci, gorski reševalci, vodniki z reševalnimi psi, podvodna reševalna služba in organizirani prostovoljci, skupaj 140 ljudi, ki so pregledovali širše območje Straže in Bleda. Najstnik je ob 16. uri odšel na tek in se do običajne ure ni vrnil domov. Starši so vedeli kam gre, poznali so tudi njegov "tekaški krog". Ker je obstajal sum nesreče in posledično možna ogroženost otroka, so takoj ob prijavi sprožili iskalno akcijo v večjem obsegu. Po okoli dveh urah iskanja so Aljaža Ambrožiča našli nad Ledrarjevim kamnolomom sredi pobočja Straže. Otroku, ki je bil poškodovan po glavi in nogah, so nudili zdravniško pomoč in ga odpeljali v zdravstveno ustanovo. Danes si je kraj nesreče ogledala gorska policijska enota. Policisti so tujo krivdo glede na doslej zbrane podatke izključili, so sporočili s policije. Enako je za STA potrdil tudi Matej Brajnik iz gorske policijske enote Policijske uprave Kranj, ki pa je povedal, da še vedno ni povsem jasno, zakaj je deček skrenil z ustaljene poti. To zna ostati za vselej skrivnost, "saj je vprašanje, če bo to deček glede na travmo lahko kdaj povedal", je dejal Brajnik. Na policiji se zahvaljujejo vsem, ki so sodelovali v reševalni akciji, še posebej pa izpostavljajo policista Romana Šaleja s policijske postaje Bled, ki je z vodnikom reševalnega psa našel dečka. Kot je povedal za STA, je dečka našel malo po naključju, malo pa zaradi dolgoletnih izkušenj, ki jih ima, saj že vrsto let sodeluje pri reševalnih akcijah. Teren dobro pozna in na podlagi vseh informacij je sklenil, da zna biti otrok pod prepadnimi stenami. akcija, policija, pogrešani Pred leti ji je bil Janša poročna priča, zdaj jo je razrešil: Andreja Valič Zver ni več direktorica študijskega centra


text: Koper da, Ribnica ne | Dnevnik Koper da, Ribnica ne Na povratni tekmi tretjega kroga pokala EHF je Koper 2013 premagal poljsko ekipo Gwardia Opole s 27:21 (15:9) in se uvrstil v skupinski del. Riko Ribnica je bil na povratni tekmi v domači dvorani boljši od finskega Cocksa z 29:25 (14:10), a je izpadel iz nadaljnjega tekmovanja. Vratar Jure Vran je bil med najzaslužnejšimi za zmago Kopra. (Foto: RD Koper) V fantastičnem vzdušju v Bonifiki, v kateri se je zbralo več kot 2000 gledalcev, so Koprčani nadoknadili pet golov zaostanka s prve tekme v okoli 900 kilometrov oddaljenih Opolah na Poljskem (25:30) in se prebili med najboljših 16 klubov v pokalu EHF. »Poraz v slovenski ligi med tednom v Mariboru je pomenil ponovno opozorilo, da je treba stvari jemati boj resno in da pristop še vedno ni pravi. Če bomo to popravili in proti Poljakom šli na glavo, se bomo na koncu veselili,« je pred tekmo napovedal koprski vratar Jure Vran. In res so Primorci proti Gwardii pokazali povsem drugačen obraz kot proti Mariboru. Že sredi prvega polčasa so izničili zaostanek iz Opol (9:4), nato pa predvsem po zaslugi Adama Bratkoviča, ki je že v prvem polčasu dosegel sedem golov (skupaj jih je Poljakom na dveh tekmah nasul neverjetnih 18), v 23. minuti vodili s kar 13:5. V drugem polčasu je ekipa trenerja Veselina Vujovića, ki je med tednom dobil štiri nove igralce (namesto poškodovanih Uroša Rapotca, Roka Marića, Blaža Vončine in Danija Zugana so Koprčane okrepili povratnik Nejc Poklar, Srb Marko Nikolić, Hrvat Ivan Sever in domačin Gabrijel Franza), ves čas vodila za pet ali šest golov. V 39. minuti se je moral med gledalce preseliti Poljak Kamil Mokrzki: najprej je dobil dvominutno kazen zaradi prekrška nad Gregom Krečičem, nato pa zaradi preburne reakcije še rdečega in modrega zaradi udarca domačega igralca. V končnici so gostitelji naredili delni izid 3:0 in v 56. minuti povedli s 26:18, kar je bila tudi rekordna razlika, končnih 27:21 pa dovolj za nadaljevanje tekmovanja in šest dodatnih tekem v Evropi. Koper je nastopil v zasedbi Vran, Kocjančič, Dolenc, Grzentič 3, Franza, Vlah 3, Krečič 3, Matijaševič 1, Moljk 1, Zugan, Nikolić, Smolnik 3, Sokolič 2, Guček, Planinc, Bratkovič 11. Ribniška zmaga z grenkobo Ribničani so na gostovanju pri Cocksu na Finskem pridelali sedem golov zaostanka (17:24), včeraj pa so doma slavili z 29:25 (14:10), a je bilo to premalo za napredovanje v skupinski del. Gostitelji so do polčasa zaostanek s prve tekme prepolovili, toda v nadaljevanju so Skandinavci vseskozi zaostajali le za dva ali tri gole. Ribničani (Horvat, Fink 2, Vujačić 3, Knavs 1, Henigman 10, Skušek 6 (5), Koprivc 2, Pahulje, B. Nosan 4, Klarič, Kovačič 1, M. Nosan, Batinič, Perovšek, Setnikar, Košmrlj) so si šele v končnici spet priigrali štiri gole prednosti, a za višjo zmago in ponovitev uspeha iz minule sezone, ko so se uvrstili v skupinski del pokala EHF, jim je zmanjkalo časa in golov. rokomet koper ribnica pokal EHF Bonifika Tamše ni želel pojasniti zamere Rokometaši Celja Pivovarne Laško so v devetem krogu lige prvakov v Zlatorogu izgubili proti Flensburgu s 27:30 (14:16). Uspešnejše je bilo Gorenje,... Otvoritvena tekma EP 2018 v rokometu med gostiteljico Hrvaško in Srbijo v Splitu je pod vprašajem. Hrvaškemu igralcu Domagoju Duvnjaku njegov klub...


text: PrimozR :: 1. dec 2007, 20:22 Strictom to je res ja. Ne vem točno kako izgleda FM2 na Xbox, a tudi TDU na kompu ne izgleda slabo (4x AA in 8x AF pri 1024x786 - crappy 17' CRT, 7900 GTO). nuclear :: 2. dec 2007, 03:15 torej se bodo pocenile najnovejše 8800gts g92 modeli in 8800GT modeli.. waw :) ampak kaj, ko se nam bodo sline tedaj cedile po 9D seriji. strictom :: 2. dec 2007, 10:53 Jaz bom si kupil D9M, če bo zadeva vsaj približno tako dobra kot kakšen 8800GTS/GT//3870/ ... 3p :: 2. dec 2007, 11:22 Sentinel: zakaj se ne bi zgodilo oz. zakaj ne tako kmalu (ray-tracing mislim)? Preveč $$$ vložka v rasterizacijo ali so še kake druge ovire? OChack :: 2. dec 2007, 11:42 jst bom pa kr an R700 oziroma še raj an r800 počakov ki bo 32nano uglavnm se čudm nvidii da še vedno na 65nm vztraja medtem ko gre ati z r700 na 45 nano in ih že zdej šiša z 55nano, +to da bo r700 multicore. sicer pa en razumeme nih ki jamrajo da so ravno zdej kupil 8800GT in joj kaj zdej k bojo drugo mogl kupt?.....jah ostal bi na rivi TNT pa počakal da vn pride čip G20D čez 10 let in tistga nabavl. Stvar je taka da ko rabš in kupuješ računalnik pač tist moment kupš tist kar se ti anjbol splača , ita je zemri tko da je za vogalom že enkj novga in če tist čakaš pol večno čakaš BBB :: 2. dec 2007, 12:37 Kako je z DirectX 10 in DirectX 10.1? Kolikor sem slišal, v10.1 ni navzdol kompatibilna z v10. Ampak kaj to pomeni? Morda to, da bosta operacijskemu sistemu priložena tako verzija 10.1 kot 10 - kot neodvisni knjižnici? Ali pa bo prisotna v OS le ena od teh verzij - 10 oz. 10.1? Kolikor sem seznanjen, Vista podpira DirectX 10, kateri OS pa podpira oz. bo podpiral 10.1 in ali bo hkrati imel tudi podporo za DirectX 10? Mislim da so odgovori na gornja vprašanja ključni pri izbiri grafičnih kartic, ko se bo primerjalo razmerje med ceno in zmogljivostjo kartic čez nekaj mesecev. Če DirectX 10.1 s strani OS-a in iger še nekaj časa ne bo podprt, potem tudi nakup najboljše kartice s podporo le DirectX-u 10 ne bo problematičen, saj bo takrat, ko bo prišla podpora OS-a ter iger za v10.1, takšna kartica zastarela, tj. prepočasna - takrat bo tako ali tako potrebno kupiti hitrejšo kartico. Je potemtakem podpora grafične kartice DirectX 10.1 sploh merodajen atribut pri njenem nakupu v naslednjem letu ali dveh? Malo se prosim razpišite na to temo oz. podajte linke na zanimive vire o tem. Upam, da nisem šel preveč iz konteksta. WarpedGone :: 2. dec 2007, 12:46 >> [SSD] Ali pa je mogoče tukaj kakšna zanka, da se to ni bolj razširilo? Zanka je, da se nuca čistoposeben kontroler, ki ga zaenkrat ne dela še noben "generik". Poglej na klasične diske. Spodaj niso čipi od Seagate al pa WD ampak Nanja etc. To so proizvajalci čipov kot polizdelkov. Delajo čipe v ogromnih nakladah za končne firme, ki to potem štepajo na svoje izdelke. In cena je "bakšiš". Trenutni proizvajalci SSDjev pa morjo razvijat in izdelovat te kontrolerje sami. Kar je pa hudimano drag zalogaj, če se enota proda v recimo 10.000 primerkih. Zato se potem uporabljajo FPG arrayi, ki niso sposobni res hudih performans al pa jako enostavni kontrolerji, ki spet niso sposobni kej hudga ven spravit. Al pa je sama enota **svinjsko** draga. Ampak počasi se vseeno premika. Še par let in bojo klasični HDD le še za secondary storage - zbirka filmov, muske, .. . "Delovne" stvari bojo pa laufale iz SSDja, kjer bo sicer malo manj prostora, prenosi bojo pa v stotinah MB/s, dostopi pod 1ms in nobenih spinup-ov. Pregled stanja 2.5" SSDjev Dr_M :: 2. dec 2007, 13:03 DX10 in DX10.1 sta kompatibilna in razlik med njima je izredno malo. Senitel je to ze 100x napisu, pa se kr neke bedarije vn mecete... destroyer2k :: 2. dec 2007, 13:10 Tukaj se pa zelo motiš dx10 in dx10.1 nista kompatibilna v katerem smislu pa to mislim geforce 8xxx ne morejo podpirati dx10.1. Drugače sem pa tako in tako napisal da dx10.1 je neuporaben ker nobeden razvijalec za igre ne bo izkoristil to knižico. Že yerli je povedal da nima nikoli namene uporabiti dx10.1 ampak bo ostal na dx10 in če on ne bo uporabil to kateri je čisti freak na grafiko potem dvomimm da bo kdo drug. (crytek je njegova firma). MrStein :: 2. dec 2007, 13:32 boš moral preiti na x64 visto (da se bo sploh lahko izkoristilo 4GB RAM-a...) in pozabiti na stare programe in igre. Jaz sem pa slišal, da stari (32-bitni) programi čist lepo delajo na 64-bitni Visti ??? Senitel :: 2. dec 2007, 13:50 3p: Jah... Zakaj bi pa bil rasteriziran trikotnik lepši od raytracanega? Samo pri primary rayih seveda. BBB, destroyer2k: DX 10.1 bo za Visto SP1. Glavna fora nekompatibilnosti DX10 nazaj je v tem, da ne moreš naredit D3D10 device-a na D3D9 grafični. Za razliko od DX9, kjer lahko D3D9 device narediš tudi na D3D8 grafični (recimo GeForce 3), ampak pač ne boš mogel uporabljat vseh featurejev, ki jih D3D9 nudi (recimo 2.0 shaderjev). DX 10.1 je kompatibilen za nazaj (do DX 10). Lahko narediš D3D10.1 device na D3D10 grafični in uporabljaš tiste featureje, ki jih grafična podpira. Izi :: 2. dec 2007, 14:18 Torej če sem prav razumel Senitelov dooolgi stavek: DX 10 in DX 10.1 sta popolnoma kompatibilna in ima DR_M popolnoma prav. Na Visti z SP1, ki bo vsebovala knjižnice DX 10.1 boš lahko poganjal DX 10.1 igre tudi če boš imel kartico, ki bo samo DX 10. Vse kar se nekompatibilnosti tiče je to, da na grafični kartici, ki je DX 9 nikoli ne boš mogel poganjati DX 10 ali DX 10.1 iger. To je veljalo že za DX 10 in ni z DX 10.1 nič novega. Včasih si lahko DX 9 igre poganjal tudi na grafični, ki je podpirala samo DX 8, to se je z DX 10 spremenilo. Nekompatibilnost je torej prišla z DX 10, od DX 10 naprej pa bo spet vse kompatibilno. Torej sta DX 10 in DX 10.1 skoraj isto, samo z malenkostnimi izboljšavami in kdor ima DX 10 grafično mu ni treba nič skrbeti za naprej in bo lahko igral vse kar prihaja, seveda na Visti SP 1. spremenil: Izi ( 2. dec 2007 ob 14:20 ) destroyer2k :: 2. dec 2007, 14:42 No mi pa razloži samo to če pa je kompatibilen zakaj je rekel sam microsoft da dx10.1 ne more podpirati nobena gefroce 8x00 ali ati 2x00. Pa upam da si me prav razumel jaz pravim da recimo geforce 8800gtx ima podporo dx10 in sedaj če narediš tisti featur kateri je na dx10.1 ne moreš ga pogajati na dx10 knižici (lahko ga pogajaš mislim ampak ne bo izgledalo tako dobro kot bo v dx10.1 različici ali pa bo zelo moči grafične pobralo). Izi :: 2. dec 2007, 15:04 Za poganjanje DX 10.1 iger boš vsekakor potreboval DX 10.1 knjižnice. Tukaj mislim, da ni kaj debatirati. Knjižnice itak samo nadgradiš preko starih in si vse rešil. Gre se bolj zato, da boš ti lahko poganjal DX 10.1 knjižnice na DX 10.0 grafični kartici. Verjetno bo delalo brez problema, samo malo bol počasi. Kje pa si slišal, da je sam Microsoft izjavil, da DX10.1 igre ne bodo delale na 8800 grafičnih karticah ? spremenil: Izi ( 2. dec 2007 ob 15:06 ) destroyer2k :: 2. dec 2007, 15:14 Evo tule je eden kvot kateri je bil. DX10.1 is only compatible with new graphiccards that still need to be released. Senitel :: 2. dec 2007, 15:22 Tako je, DX 10.1 knjižnico boš lahko brez problema poganjal na DX 10 grafični (brez kakršnih koli upočasnitev). Če boš uporabil feature, ki ga grafična ne podpira bo pač feature failal. Ne ne bo samo delal počasneje, ali izgledalo slabše. Enostavno ne bo delal in programerji bodo mogl nardit fallback za feature, ki manjka. Ne bo se pa treba zatekati k starejši knjižnici in še zmer lahko dobiš kakšen nov feature tudi iz recimo 8800, čeprav ne podpira čist vseh. c00L3r :: 2. dec 2007, 15:34 Zakaj potrebujemo sploh GeForce 9? Odgovor je preprost: zato da bomo lahko igre, ki so izšle v zadnjih 2 mesecih dejansko igrali na 1 kartici (namesto 2 GeForce 8 v SLI) na high nastavitvah. Žal je tako da imajo pri razvoju iger prednost konzole. Zato večino iger razvijalci optimizirajo za konzole, za PC pa naredijo "hiter" port. Pa še to kaj se danes dela za namesto za PC ni ravno optimalno. So pa izjeme. Recimo Half-Life 2 dela odlično na 3 leta starem PC-u. GTA serija (kljub temu da je port) deluje gladko na PC-u, zato ker si razvijalci vzamejo 1 leto časa, da priredijo igro za PC. Včasih sem igral dosti več iger. Dandanes pa se mi zdi škoda €, da bom vsako leto menjal grafično (oz. 2 v SLI). Senitel :: 2. dec 2007, 15:47 Med optimiziranim špilom in špilom, ki dosega visoke FPS-je je VELIKA razlika... Half Life 2 je grafično zelo simpl špil. Sicer lep, ampak zlo simpl. Primerjaj zadevo recimo s Crysis... Al trdiš, da bi se dalo stvari, ki jih dela Crysis nardit na PS2 (ali PS3) z dost optimizacije? Mavrik :: 2. dec 2007, 15:59 Morda ne, bi se pa dalo naredit stvari, ki zgledajo enako lepo ali pa še lepše. Sam s tistim ne moreš ljudi nategnit da bi kupili naslednjo rahlo hitrejšo serijo kartic za 300€ a ne? Zhupa :: 2. dec 2007, 16:26 no kok cajta bo treba še čakat na grafo katera bo sposobna poganjat Crysis vse na full 8xAA 16xAF 1920x1200 z min 100fps. Dr_M :: 2. dec 2007, 16:52 takrat, ko bodo nasi tici dolgi 20". Jst :: 2. dec 2007, 16:55 >Žal je tako da imajo pri razvoju iger prednost konzole. Zato >večino iger razvijalci optimizirajo za konzole, za PC pa naredijo >"hiter" port. Pa še to kaj se danes dela za namesto za PC ni >ravno optimalno. To ni čisto tako. Nove konzole so namreč multi-cpu. In če je špil dobro narejen, to (multi-core-cpu) tudi podpira. Torej, ko se naredi port iz konzole na PC, je špil že paraleliziran in lepo izkorišča naše dual in quad core mlinčke. Mogoče se je s tem težko sprijazniti, ampak na PCju videvamo boost tudi zaradi konzol. Gregor P :: 2. dec 2007, 18:13 takrat, ko bodo nasi tici dolgi 20" ... sem že hotel reči, a niso že ... potem sem pa videl, da ne govoriš o centimetrih spremenil: Gregor P ( 2. dec 2007 ob 18:13 ) kriko1 :: 2. dec 2007, 18:47 @Jst: je še marsikaj več pod pojmom optimizacija kot to da izkorišča več jeder. Si igral slučajno resident evil (se mi zdi da 4?) port iz konzole na pc? Bruh! mtjz33 :: 2. dec 2007, 19:18 Jejtana, se vidi da je vikend in čisto nobeden ni peljal svoj bojler na pašo niti za 10min ne. Eden bolj pameten kot drugi. R33D3M33R :: 2. dec 2007, 20:20 Tak mimogrede dela Half-Life 2 tudi na 7 let stari strojni opremi. Prav na živce mi pa gredo špili, ki jih ne optimizirajo in potem gnilo tečejo tudi na najmodernejših grafičnih karticah. Če je igra zanič narejena bo štekala tudi na sistemih, ki bodo prišli ven par let za igro. Lepo se mi sicer zdi, da gre razvoj naprej, ampak ko bom sam posodabljal grafično, bom izbral tisto, ki bo imela najboljša razmerja med zmogljivostjo/ceno/energetsko varčnostjo. En radiator v sobi mi je popolnoma dovolj :) macgajver :: 2. dec 2007, 21:26 Je pa res, da so očitno postali razvijalci iger popolnoma nesposobni. Na eni strani maš Valve, ki jim uspe narediti zelo lepo grafiko s pogonom, ki deluje tudi na zelo rahitičnih strojih, na drugi strani pa maš kriple tipa Crytek, kjer ti zadeva komaj dela na 1000€ novem računalniku in zgleda za bruhat na vsem kar je pod 'high'. Crysis je cisto super optimiziran spil in tele high nastavitve so veliko precenjene. morijo fpsje da folk potem jamra ce imas 5minut casa se pa vse zrihta. Dokaz 1680-1050 q6600 8800gtx. Crysis SHADERS MEDIUM in malo igranja s consolo. Crysis VSE HIGH So pa tele naše grafične zdejle mal uboge pri dx10 zato upam da bo geforce 9 to zmagal za šalo. Čeprav ene blazne razlike v grafiki baš ni. zavaroval slike: kuglvinkl ( 3. dec 2007 ob 12:36 ) destroyer2k :: 2. dec 2007, 21:45 Evo tukaj imaš en video in priporočam ogled, ker tukaj dokazuje ka lahko se naredi z dx10 kartico. Drugače pa half life in crysis ne pašejo skupaj v en stavek. Zakaj, ker ali se sploh zavedaš koliko več poligonov ima crysis in tekstur koliko več, long view distenc in še dosti druga. Tukaj je še eden link zvezi fiziko in če naredi havok tako fiziko na cpu-ju dam mu za pir ali pa kaj. Če pa mi kdo misli dati link od havok pogon kaj je zmožen prosim ne devati, ker obnovljen havok temelji na gpu ne na cpu(ni še pa za igre uporabljen v poskusni fazi še je to). dodatek: ta zvezi fiziko se poganja na cryengine2 (kar je netekoče če greš sprobati sam ne glede na cpu). spremenilo: destroyer2k ( 2. dec 2007 ob 21:47 ) Vlady :: 2. dec 2007, 22:14 Pa nej še kdo reče, da je DX10 brezveze... strictom :: 2. dec 2007, 22:18 DX10 je prekleto luštna stvar. Na skrinšotih ni kaj ekstra za videt samo v gibanju je pa sexy. Una svetloba skoz drevesa, sexy voda, ... Tudi na 2600 in 8600 karticah vidimo DX10 pri normalnem frameratur. Sicer na medium ampak vidim pa le kako zgleda... Lonsarg :: 3. dec 2007, 01:30 DX10 bo predvsem luštna stvar za programerje, ko bodo ti programirali samo za DX10. Namreč za Crysis so morali hkrati napisati še za DX9. Tako da čez 2 leti ko se bo kdo drznil naresti X10 only igro bo za programerje vse postalo dosti lažje, naredili bodo igro optimizirano samo za DX10, ne pa sedaj, ko so morali narediti optimizacijo za vsak model grafične posebaj... deann :: 3. dec 2007, 10:21 "Zakaj potrebujemo sploh GeForce 9? Odgovor je preprost: zato da bomo lahko igre, ki so izšle v zadnjih 2 mesecih dejansko igrali na 1 kartici (namesto 2 GeForce 8 v SLI) na high nastavitvah." Neumnost, edina igra za katero potrebujemo gforce 9 je crysis-trenutno ni grafične kartice ki bi bila sposobna gnati igro na very high ter AA z več kot 30 fps,to pa zato ker je ekskuziva za pc,vse ostale igre so dejansko porti z konzol(cod 4,HL Ep2, gears of war,timeshift...)z nekoliko hi-res teksturami,sam si lastim 8800gts 640mb in s to grafično igram vse igre z max detalji 40+Fps-razen crysis..naslednja igra kjer bomo rabili geforce 9 bo far cry 2,ki je pravtako ekskluziva za pc. to so pravzaprav igre ki vlećejo za sabo grafično industrijo,in ki jih po moje na veliko sponzorirata nvidia ter Ati.oz amd,saj vsi vemo da z prodajo Pc iger ni veliko profita... pegasus :: 3. dec 2007, 11:56 Bah ... že kar vidim še en grelnik, ki bo najbolj uporaben za kuhanje čaja. Če bo zadeva kurila več kot 5w energije, me sploh ne zanima. PS. vse grafične, ki rabijo hladilnik, so zame neuporabne. frudi :: 3. dec 2007, 12:12 Zakaj potem sploh smetiš po tej temi? Neumnost, edina igra za katero potrebujemo gforce 9 je crysis Meni na 8800GTX redko katera nova igra deluje v 1920x1200 z vsemi detajli na max (vključno z AA in AF). Tako da za optimalno igranje še kako potrebujemo nove, hitrejše grafične . Tr0n :: 3. dec 2007, 12:17 Mah, pac das samo na 2xAA, namesto 16x ali kaj podobnega. Brezveze smo se razvadili z max settingi. frudi :: 3. dec 2007, 13:40 Sej marsikaj tudi brez AA ne deluje dobro, sploh DX10 naslovi. Crysis je pa itak zgodba za sebe, še na medium detajlih dela v 1920x1200 porazno slabo (je pa res, da sem sprobal samo demo in še to na Visti x64, kjer itak dela še precej slabše). Na splošno se mi zdi, kot da so razvijalci ob prehodu na DX10 pozabili, da gamerji po novem poganjajo 20" in večje LCD-je in niso več zadovoljni z 1280x1024 ali bog ne daj še nižjimi resolucijami. PlayTheGame :: 3. dec 2007, 14:42 Tisto svetlobo skoz drevesa in "sexy" vodo dobiš že z rahlim posegom v igro in brez dx10... Sicer pa ja, Crysis je slabo optimizirana igra. Kar se pa konzol tiče, dejansko mora biti nekaj na tem, da tam igre boljše delujejo. Zdaj ali je neka konzola, ki je prišla ven pred kratkim toliko močnejša od obstoječih high-end PC-jev ali pa so igre bolj optimizirane. Zgolj ena primerjava: Ko je prišel ven Playstation 2, smo na PC-jih gnali igre z raznimi Voodoo3, Rivami TNT ali še slabšimi grafami. Recimo, da so igre tistega časa delale lepo tekoče. In zdaj ta isti Playstation 2, kolikor je že pač star, je še vedno sposoben poganjat recimo NFS Most Wanted bolj ali manj tekoče, ki je meni bolj ali manj tekoče delal šele na GF 6800GT! Si kdo upa pomislit, kako bi omenjeno igro poganjal kak Voodoo3 ali RivaTNT? Itak bi bili diapozitivi... Dvomim, da je aktualni PS toliko močnejši od aktualnega high-end PC-ja, dejansko grafične kartice niso izkoriščene in tu gre zamera razvijalcem iger, ki stremijo le k čimvečjemu dobičku, forsirajo jih pa itak Nvidia in ATi(AMD), da tako lahko ustvarijo potrebo po še novejših karticah (ki sicer ne bi bile potrebne). Dam prav @Mavriku in @RIPMORK-u. deann :: 3. dec 2007, 16:31 Velika prednost konzol je v zaprtosti sistema,razvijalci imajo tako možnost 100% izkoristiti sistem ki skozi leta ostaja enak,samo poglejte igre kot so npr. COD 4,ter bioshock,ki teče na X360 konstantno z 60Fps z 4xAA in to na sistemu,ki ima 512 mb rama ter grafično ranga 1900xt... destroyer2k :: 3. dec 2007, 17:17 Ok če si pa tako prepričan pa naredi ti to. Ker ti ne bo ratalo vsaj v dinamičnem svetu ne. Mislim nekateri delate tako da vse znate programirati in to, zakaj pa potem ne delate v programerski hiši če ste tako pametni? Pa crysis na slabo optimiziran pač na very high je zelo požrešen samo minimum specifikacije so pa male. Sprobal na intel 2ghz, ati x700 128mb, 1gb ram in je delalo tekoče ni slabo ane (in to sem šal samo sprobati zarad takih oseb kot ste vi ko pravite kako požrešen je in me res zanimalo koliko je pa minimum). Evo tukaj je dober primer lahko zakaj če je razvoj na avtomobilih skoz enako zakaj še izdelujejo vsakih par mesecov nov model? Mislim kaki star avto še sedaj dobro dela zakaj bi pa ga menjali potem če pa dela? Menda zato ker so nobeden noče več peljati z katrco, yugo itd. ker že sama oblika nam je navzgravžna tako je pa z igricami in njeno grafiko. HeMan :: 3. dec 2007, 18:04 Hardware se s časom obrablja, software pa ne, tko da primerjava z avtomobili ni najbol na mestu :) Vlady :: 3. dec 2007, 19:55 @PlayTheGame ti pa vidim da res nisi še videl razlike med DX9 in DX10. V kateri DX9 igri si že videl kaj takega kot je v tistem videu??? Pa kako lahko eni še vedno primerjate med sabo konzole in PC-je? Igre na PC-jih imajo veliko lepšo grafiko in uporabljajo veliko več stvari, kot tiste na konzolah. Pa tudi treba je vzeti v zakup, da ima konzola HW naslednje generacije. Če samo pogledamo PS3, ki ima tak HW kot kak server!? Prav tako, so igre za konzole bolj optimizirane. Ja seveda, ker laufajo vedno na istem HW-ju. Na PC-jih pa moraš skoz in skoz preverjat ali nek HW nekaj podpira ali ne. Prav tako upoštevaj, da na PC-ju laufajo v ozadju še winsi, ki lahko požirajo kar nekaj resource-ov za brezveze. Lepo bi bilo, če bi za PC obstajal OS, ki bi omogočal samo poganjanje iger ala DOS, samo da imaš le nujen grafični vmesnik. OS v ozadju bi moral samo omogočati osnovno delo z HW-jem in game knjižnice, ki so potrebne. Prav tako imaš na PC-ju neke driverje, ki komunicirajo s tvojo strojno opremo. Medtem ko na konzolah večina iger dostopa do večine funkcija HW-ja in se prav tako z nekaterimi deli pogovarjajo neposredno. Tu je ta razlika, ki je nekaterim zgleda tako nemogoča... Sicer pa, kaj proizvajalce grafičnih kartic omejuje, da zanalašč ne izkoriščajo HW-ja, ki ga dajejo ven? In kdo pravi in lahko potrdi, da imaš v čipu na grafični res to kar oglašujejo proizvajalci? SI odprl čip in z mikroskopom pregledal kaj je gor? Na računalniku ti lahko piše da imaš že geforce 10000 pa je v resnici sam čip še vedno en star geforce 4 malo predelan... wooted :: 3. dec 2007, 21:33 glede SSD diskov...ali pa tudi ne. Zanimivo bi bilo, če bi nardil kontroler z režami za rame (podobno kot ma macPRO ram kartico) in bi enostavno dodajali/menjali. je pa vseeno zanka... ko ram zgubi elektriko gre vse v franže.. še vseeno bi rabl kšne diske, ampak bi recimo odprl igrco, za začetek bi med brskanjem po meniju vse skupaj naložilo v ram kartico... v kombinaciji z SSD bi bilo ubijalsko :D (sam pol bi blo spet/se vedno polno enih komponent v računalniku ) onTOPPIC: super da oblublajo take grafe. Glede igrc je pa že od nekdaj tko, da so bile narejene da so trenutne kartice komaj gnale na high.. vedno so si pustili nekaj lufta za nove generacije spremenil: wooted ( 3. dec 2007 ob 21:35 ) PrimozR :: 3. dec 2007, 21:43 Pogooglaj za Gigabyte iRam. Senitel :: 3. dec 2007, 21:54 Ok majstri optimizacije... Let's get back to basics... No začnimo naštevat razlike. Tik-tak-tik-tak... Lahko kdo tudi poskusi z objasnitvijo razlik v implementaciji in zakaj je kaj počasnejše. P.S.: Moj mobitel lahko poganja Splinter Cell... zavaroval slike: kuglvinkl ( 4. dec 2007 ob 09:26 ) macgajver :: 4. dec 2007, 12:30 Tisto je v sandboxu nekdo nabil sonce do konca nasejal drves in listja neomejeno vista very high settings 800x600 resolucija in nakazoval hudo grafiko. Toda tega ne bo zmogla poganjat na dostojni resoluciji niti geforce 9. Glej to se res da in je dokaj preprosto razlika med dx9 very high in dx10 very high je praktično neopazna sploh med gameplayem če se namerno ustavljaš in spuščaš v detajle boš sigurno našel kakšno razliko. Glede optimizacije sicer nimam neke blage veze ampak tako na visti very high kot xpjih špil dela glatko na 800x600. Sedaj pa povečajmo resolucijo za šeenkrat ja kako bo grafična zmogla to obdelat vse skupaj. Ni šans pa ni treba bit mojster optimizacij za dojemanje da je enostavno preveč enih stvari za obdelat in grafična ne zmore pač bo treba močenejše grafične narest in tukej ni debate o optimizaciji idino v tem smislu da je potem grafika v igri slabša. macgajver :: 4. dec 2007, 15:01 Ja nevem no a ni tako da lahko optimizirajo do neke meje če hočjo še več je treba pa že v grafiko posečt to se vidi na senitelovih slikah. Če misliš smešit glede tega Tisto svetlobo skoz drevesa in "sexy" vodo dobiš že z rahlim posegom v igro in brez dx10... si oglej moja filmčka. LINK Jst :: 4. dec 2007, 15:43 Senitel: Jaz lahko za EP2 - source engine - napišem, kako so se lotili nitenja. Sem pa slab pri tehnikah renderiranja pri današnjih špilih. Če veš, kako so se nitenja lotili pri crysisu, se lahko oba razpiševa, pa primerjava. Dejstvo pa je, da hl2 ep2 več pridobi z večjedrnimi procesorji, kot pa crysis. Tu tiči moja izjava, da bi lahko crysis bolj optimizirali. Jst :: 4. dec 2007, 15:44 En primer: Particle systems. Source ima pri večjedrnih procesorjih skoraj linearen boost. Senitel :: 4. dec 2007, 23:37 Ja eno so optimizacije za multithreading, ki so še kako dobrodošle v CPU bound problemih... Ampak med screenshoti iz mojega prejšnjega posta je ogromno grafičnih razlik, ki marsikaj povedo o obremenitvah same grafične. Ali pa primerljivosti PS2 in PC... Mavrik :: 5. dec 2007, 16:18 Škoda da v gibanju niso tako zelo vidne. Še na teh mirnih posnetkih se moraš malo pogledat da začneš videvat razlike.


text: Minuli petek so v Podčetrtku obeležili kar dva velika dogodka – slavnostno sejo s podelitvijo občinskih priznanj in 50 let termalnega turizma. Dogodka so se poleg župana občine Podčetrtek Petra Misje in občinskih nagrajencev ter svetnikov udeležili tudi predsednik vlade Miro Cerar, nekdanji dolgoletni direktor term, aktualni gospodarski minister Zdravko Počivalšek, župani sosednjih občin in številni drugi visoki gostje. Ključno za uspeh je vsestransko sodelovanje Na prireditvi, ki je potekala v Wellness centru Orhidelia, je uspešno turistično zgodbo predstavil direktor Term Olimia Florijan Vasle. Zanjo so po njegovih besedah zaslužni bivši direktorji, ki so se slovesnosti tudi udeležili, prav tako pa tudi delavci in krajani. Seveda pa gredo zasluge odličnemu sodelovanju z lokalnim okoljem. Po nagovoru Vasleta pa je Drago Bulc, znan novinar in poznavalec turizma, na oder povabil nekdanje direktorje Term Olimia, ki so prav vsi po vrsti pustili pečat v podčetrteškem turizmu. Peter Misja, župan občine Podčetrtek in predsednik Turistične zveze Slovenije, je v nagovoru izpostavil odlično sodelovanje med Občino in Termami ter seveda lokalnim okoljem. Po njegovih besedah je ključ do uspeha "brcanje na isti gol". Zbrane nagovorila tudi gospodarski minister Počivalšek in premier Miro Cerar Počivalšek je v nagovoru izpostavil, da je tako za turizem kot za ostale panoge na nacionalni ravni še kako pomembno, da znajo ključni akterji stopiti skupaj, za Terme Olimia pa je pomembna tudi zgodba, ki je nekoliko drugačna in je po njegovem ena ključnih vodil za uspešen preboj turizma. Uspeh in vizijo Term Olimia pa je pohvalil tudi predsednik vlade Miro Cerar, ki je večkrat koristil njihovo ponudbo. V govoru je izpostavil, da za uspešno zgodbo stojijo tako Terme Olimia kot celotna turistična destinacija. Zahvalil se je ključnim akterjem, saj po njegovem ravno ti Slovencem omogočajo zdravje, ob tem pa še dodatno aktivno življenje, katerega skupni imenovalec je kakovost. Na Slavnostni seji podelili priznanja in plakete Ob obeležitvi 50-letnice termalnega turizma pa je župan Peter Misja podelil občinska priznanja, letos kar šest. Za 25 let uspešnega dela na vzgojno-izobraževalnem področju in aktivno vsestransko delovanje v lokalni skupnosti je plaketo občine je prejel nekdanji ravnatelj OŠ Podčetrtek Darko Pepevnik. Priznanje občine je za večletno aktivno sodelovanje v Krajevni skupnosti in na drugih področjih prejel Martin Vrenko. Športni klub Virštanj je ob 10-letnici delovanja prejel denarno nagrado. Posebni priznanji sta prejeli Srednja šola za gostinstvo in turizem Celje in Daniel Sovinc. Seveda pa je župan Misja za 50 let uspešnega delovanja in za njihov prispevek k vsestranskemu razvoju občine in širše Termam Olimia podelil posebno plaketo občine kot najvišje občinsko priznanje.


text: Hiša vrstna, Ljubljana, Moste Polje, Dobrunje | Nepremičnine in novogradnje na enem mestu. Stanovanja, hiše, poslovni prostori, zemljišča, investicije in luksuzne nepremičnine na enem mestu. Oglas: 7 od 37 Hiša vrstna Ljubljana, Moste Polje, Dobrunje, Cena: 129.000,00 € PH10271KZ Dve minuti vožnje od ljubljanske obvoznice, v mestni četrti Dobrunje, prodamo dve stanovanji, ki v naravi skupaj predstavljata vmesno vrstno hišo. Možen je tudi nakup samo enega dela. Pritlično stanovanje v velikosti 104,2m2 predstavlja nedokončan prostor, stanje stanovanja je primerljivo s III.gradbeno fazo. Mansardno trisobno stanovanje pa je bilo do konca izdelano, vendar potrebuje osvežitev. Stanovanjema oziroma hiši pripada zunanja drvarnica v velikosti 15m2, kletni prostor in souporaba skupnih prostorov ter dvorišča. Lastniki imajo že več let dodatno v uporabi tudi večjo zelenico in vrt, ki pa ni lastniško. Hiša je potrebna celovite adaptacije. Lokacija omogoča hiter dostop do ljubljanske obvoznice, v neposredni bližini se nahaja postaja mestnega avtobusa in sprehajalne poti. V bližini so tudi vrtec, osnovna šola, trgovina, bari, restavracija, picerija, lekarna, zdravstveni dom in pot na sv. Urha.


text: Gorenjski glas | Dostop pri nebotičniku Kategorija: Pisma bralcev / petek, 14. februar 2020 / 16:00 V Gorenjskem glasu je bil 7. februarja 2020 objavljen članek z naslovom »Iz nebotičnika na cesto«, h kateremu Mestna občina Kranj daje nekaj pojasnil. Objekt na naslovu Bleiweisova ulica 4 – Šorlijev paviljon ima tako kot vsak obstoječi objekt pravico do lastnega priključka na javno cesto. Tudi v tem primeru je objekt že imel priključek, zaradi varnosti in funkcionalnosti pa se priključevanje tega objekta spreminja. Navedba stanovalcev v članku, da »naj bi dosedanjo dovozno pot zamenjala javna cesta«, ne drži. Gre za priključek objekta na javno cesto, ki mora biti varen in skladen s predpisi. Razumemo, da se lastniki nebotičnika čutijo prizadete, vendar pa že trenutna situacija ni bila primerna. Predstavnicama nebotičnika, ki sta se v prvem tednu januarja 2020 zglasili na Mestni občini Kranj, je bila situacija obrazložena tako s prostorskega vidika kot tudi z vidika prometne varnosti. Seznanjeni sta bili, da gre za obstoječo javno cesto, na katero se na novo priključuje objekt Bleiweisova cesta 4, in z ugotovitvijo, da ima nebotičnik glavni vhod na Bleiweisovo cesto, in ne na Nazorjevo ulico (zadaj), kjer je zgolj servisni dostop. Predlagana rešitev (po obnovi) izboljšuje prometno varnost na Bleiweisovi cesti. Prav tako se je v pogovoru oblikovala ugotovitev, da bo potrebna ureditev pripadajočih zemljišč in parkirnih mest oziroma parkirne hiše. Napačna je tudi navedba stanovalke nebotičnika, da »v katastru ni označena javna cesta«. Na vzhodni strani nebotičnika poteka kategorizirana cesta z oznako JP 687712, in sicer po zemljišču s parcelno številko 913/8, k. o. Kranj v lasti Mestne občine Kranj. Investitor paviljona ureja (enosmerni) čelni priključek na kategorizirano pot in izvoz na Bleiweisovo cesto. Privatizirati del javne poti oziroma jo nameniti izključno stanovalcem nebotičnika bi bilo diskriminatorno. Lastniki nebotičnika imajo še vedno možnost določitve pripadajočih zemljišč, s čimer bi dokazovali, kaj nebotičniku v resnici pripada. Ravno tako pa imajo lastniki Šorlijevega paviljona pravico varno uporabljati objekt za namene, ki jih dovoljujejo prostorski akti. Ne glede na vse navedeno razumemo pomisleke stanovalcev, zato smo sklicali sestanek vseh vpletenih, od pooblaščencev stanovalcev, investitorja, krajevne skupnosti in strokovnih služb na mestni upravi in bomo skušali najti sprejemljivo rešitev za vse vpletene.


text: To ostane od motorja avta, če ga navijete na 50 tisoč vrtljajev | Žurnal24 15942 ogledov 22. Marec 2021, ob 6:47 To ostane od motorja avta, če ga navijete na 50 tisoč vrtljajev 22. Marec 2021, ob 6:47 Posledice voznikove napake so bile katastrofalne. Neki lastnik terenca jeep wrangler je svoj avto z nastavkom priklopil na avtodom in se odpeljal. To je v ZDA pogosta in dovoljena, predvsem pa udobna praksa prevažanja po tamkajšnjih asfaltiranih prostranstvih, medtem ko lahko terenca izkoristiš na točkah postanka v divjini. A lastnik je ob priklopu na avtodom po dogodivščini na terenu storil velikansko napako: ročico ročnega menjalnika je po pisanju Jalopnika sicer prestavil v nevtralno, a pozabil je enako storiti z ročico reduktorja, ki je ostala v načinu (4LOW), menjalnik z motorjem pa povezan s kolesi. Po izračunu Jalopnika je v menjalniku ostalo razmerje prenosa 84:1! Ko je voznik z avtodomom pospešil do potovalne hitrosti okoli 80 km/h, se je motor wranglerja začel vrteti z neverjetno hitrostjo prek 50.000 vrtljajev, kar je okoli desetkrat nad "rdečim območjem". Moralo je slediti neizogibno ... Motor je dobesedno razneslo, odtrgalo je glavno gred, dva valja pa sta z ojnicama vred dobesedno prebila blok. Sklopka in vztrajnik sta uničila notranjost menjalnika in zlomila gred ... Lastnik si je povzročil škodo, ki po izračunih presega 25 tisoč evrov, zato je velika verjetnost, da je avto postal totalka, čeprav od zunaj izgleda povsem nedotaknjen. ode 18:24 22.marec 2021. Vem za en primer, ko je dizel motor "ponorel", in sicer pri golfu 1, ker je lastnik nalil bistveno preveč motornega olja. Ponorel je med vožnjo z ogromno modrikastega dima in se ga ni dalo ugasniti, dokler ni sam ugasnil.... ...prikaži več Ko se je segrel je začel je preko oljnega odduška kuriti lastno motorno olje, dokler ni nivo dovolj padel, da gred in ojnice niso več tolkle po olju. Janez_53 10:07 22.marec 2021. Bilo bi lepo, če bi kak dober avtomehanik malce bolj podrobno obrazložil delovanje tega vozila, ker članek je tako na oko precej neverodostojen oziroma je pisec popoln laik kar se tiče avtomobilov. jjjaaannneeezzz 09:23 22.marec 2021. Hihihihi, a je že prvi april? Od kdaj mora biti reduktor v nevtral, če je menjalnik v nevtral. Če je menjalnik v nevtral, potem se ne bo noben bat premikal. Pa tudi avtodom bi malo težko vlekel jeepa, ki bi... ...prikaži več imel vklopljene pogone v reduciranem načinu. Pa še: večina avtov je dimenzionirana tako, da se bo prej kaj drugega polomilo, kot pa motor ali menjalnik. Vsi lastniki Land Roverjev (starih) točno vedo, kaj gre najprej:)


text: Darko Klemen hvaležen za družino - Slovenia Shop Darko Klemen hvaležen za družino »Seveda v tem času veliko kuham, še zlasti pa se posvečam starim tradicionalnim receptom naših babic, med katerimi so nekateri že utonili v pozabo. Vesel sem, ker včasih pri tem sodelujeta tudi moji hčerki. Pustim jima, da sami razmišljata, in jima ne vsiljujem svojega mnenja. Sicer pa se v teh časih ne pustim motiti in nobena omejitev, res nobena me ne bo spravila ob živce ... ... V življenju sem dal že marsikaj skozi, tudi veliko nič kaj prijetnih stvari, in prav to me je naredilo še močnejšega in vztrajnejšega. Veliko ljudi preživlja hude čase, in kar zgrozim se, ko od prijatelja, ki dela na urgenci, slišim, koliko je nasilja v družinah. Pri nas pa več ko smo skupaj, bolje nam gre, in upam, da bo tako tudi v prihodnje.«