text: 1961 (MCMLXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 3. januar - Združene države Amerike prekinejo diplomatske stike s Kubo. 20. januar - John F. Kennedy zapriseže kot 35. predsednik Združenih držav Amerike. 25. januar - vojaška hunta prevzame oblast v Salvadorju od druge hunte z namenom »ustaviti levičarske ekscese«. 4. februar - v Angoli se prične portugalska kolonialna vojna. 12. februar - Sovjetska zveza izstreli sondo Venera 1 proti Veneri. 14. februar - raziskovalci Lawrenceovega nacionalnega laboratorija v Berkeleyju v ZDA oznanijo, da so prvič sintetizirali nov kemijski element z atomskim številom 103, lavrencij. 15. februar - popolni sončev mrk je viden v Južni Evropi. 3. marec - Hasan II. je okronan za kralja Maroka. 12. april - sovjetski kozmonavt Jurij Gagarin na krovu plovila Vostok 1 kot prvi človek poleti v vesolje. 13. april - neuspešen poskus odstavitve portugalskega diktatorja Antónia de Oliveire Salazarja. 20. april - Fidel Castro oznani, da je invazija v Prašičjem zalivu pod vodstvom ameriške Centralne obveščevalne agencije spodletela. 24. april - z morskega dna pred stockholmskim pristaniščem dvignejo švedsko vojno ladjo Vasa, ki se je potopila 333 let pred tem. 27. april - Sierra Leone postane neodvisna država. 5. maj - Projekt Mercury: astronavt Alan Shepard postane prvi Američan v vesolju, na krovu plovila Freedom 7. 16. maj - Park Čung He pride z državnim udarom na oblast v Južni Koreji. 19. maj - Venera 1 kot prvi izdelek človeških rok doseže Venero, vendar zaradi okvare ne pošlje na Zemljo nobenih podatkov. 25. maj - ameriški predsednik Kennedy v govoru pred kongresom oznani, da je cilj ZDA pristanek človeka na Luni še pred koncem desetletja. 26. maj - ustanovljen je Triglavski narodni park. 28. maj - v več časopisih z mednarodno cirkulacijo izide članek »Pozabljeni zaporniki« (Forgotten Prisoners) angleškega pravnika Petra Benensona, kar velja za začetek organizacije Amnesty International. 30. maj - z ubojem diktatorja Rafaela Trujille, ki je bil na oblasti v Dominikanski republiki od leta 1930, se konča drugo najdaljše diktatorstvo v Latinski Ameriki. 19. junij - Kuvajt postane neodvisna država z zaključkom britanskega protektorata nad ozemljem. 4. julij - sovjetski jedrski podmornici K-19 prične med plovbo po severnem Atlantiku puščati reaktor. 6. avgust - kozmonavt German Stepanovič Titov opravi drugi orbitalni polet v zgodovini vesoljskih poletov in kot prvi človek preživi v vesolju več kot en dan. 13. – 31. avgust - v Berlinu je zgrajen berlinski zid, ki loči vzhodni in zahodni del mesta. 1. september - prvo zasedanje gibanja neuvrščenih. 18. september - v letalski nesreči na poti na pogajanja o prekinitvi spopadov v Kongu umre Generalni sekretar OZN Dag Hammarskjöld in še petnajst potnikov. 28. september - z vojaškim državnim udarom v Damasku se konča zveza med Egiptom in Sirijo. 30. september - s preoblikovanjem Organizacije za evropsko gospodarsko sodelovanje je ustanovljena Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj. 10. oktober - celotno prebivalstvo otoka Tristan da Cunha je evakuirano zaradi izbruha tamkajšnjega ognjenika. 30. oktober - Sovjetska zveza detonira 50-megatonsko carsko bombo na Novi Zemlji; najmočnejša eksplozija, kar jih je kdaj ustvaril človek. 31. oktober - hurikan opustoši takratno prestolnico Belizeja, Belize City, prestolnica je kasneje prestavljena v Belmopan v notranjosti države. 11. november - ruski Stalingrad je preimenovan v Volgograd. 2. december - Fidel Castro v radijskem nagovoru državljanom pove, da je marksist-leninist in da bo Kuba prevzela socializem. 9. december - Tanganjika postane neodvisna država. 18. december - Indija prične z nasilno priključitvijo Portugalske Indije. Rojstva 24. januar - Nastassja Kinski, nemško-ameriška igralka 26. januar - Wayne Gretzky, kanadski hokejist in hokejski trener 17. februar - Andrej Korotajev, ruski antropolog, orientalist, ekonomist, zgodovinar in sociolog 27. februar - James Ager Worthy, ameriški košarkar 21. marec - Lothar Matthäus, nemški nogometaš 31. marec - Leon Gostiša, slovenski šahist in politik 3. april - Eddie Murphy, ameriški igralec in komik 25. april - Agneta Andersson, švedska kanuistka 30. april - Isiah Lord Thomas III., ameriški košarkar 6. maj - George Clooney, ameriški igralec 17. maj - Enya, irska pevka 20. maj - Clive Allen, angleški nogometaš in nogometni trener 3. junij - Miha Mazzini, slovenski pisatelj, kolumnist, scenarist, režiser in računalnikar 14. junij - Boy George, britanski glasbenik in producent 21. junij - Iztok Mlakar, slovenski kantavtor in gledališki igralec 1. julij - Carl Lewis, ameriški atlet Diana Spencer, valižanska princesa († 1997) 23. julij - Alojz Ihan, slovenski mikrobiolog in imunolog ter pisatelj 4. avgust - Barack Obama, ameriški politik, nobelovec 20. avgust - Greg Egan, avstralski pisatelj 25. avgust - Billy Ray Cyrus, ameriški glasbenik, igralec in producent 9. september - Matjaž Kek, slovenski nogometaš in nogometni selektor 13. september - Dave Mustaine, ameriški glasbenik 18. september - James Gandolfini, ameriški igralec († 2013) 29. september - Julia Gillard, avstralska političarka 9. oktober - Miran Zupanič, slovenski scenarist in režiser 31. oktober - Peter Jackson, novozelandski režiser in producent 1. december - Robert Pešut Magnifico, slovenski pevec 19. december - Eric Allin Cornell, ameriški fizik, nobelovec 28. december - Borut Petrič, slovenski plavalec Smrti 4. januar - Erwin Schrödinger, avstrijski fizik, nobelovec (* 1887) 17. januar - Patrice Lumumba, kongoški politik (* 1925) 20. februar - Percy Grainger, avstralsko-ameriški pianist, saksofonist, skladatelj in dirigent (* 1882) 22. februar - Nick LaRocca, ameriški jazzovski glasbenik, trobentač (* 1889) 26. februar - Mohamed V., maroški kralj (* 1909) 6. april - Jules Bordet, belgijski bakteriolog, nobelovec (* 1870) 9. april - Ahmed Zogu, albanski politik in plemič (* 1895) 3. maj - Maurice Merleau-Ponty, francoski filozof (* 1908) 13. maj - Gary Cooper, ameriški filmski igralec (* 1901) 30. maj - Rafael Leónidas Trujillo, dominikanski diktator (* 1891) 6. junij - Carl Gustav Jung, švicarski psihiater in psiholog (* 1875) 16. junij - Marcel Junod, švicarski zdravnik (* 1904) 2. julij - Ernest Hemingway, ameriški pisatelj in novinar, nobelovec (* 1899) 17. avgust - Jakob Savinšek, slovenski kipar, risar in pesnik (* 1922) 20. avgust - Percy Williams Bridgman, ameriški fizik in filozof znanosti, nobelovec (* 1882) 10. september - Wolfgang von Trips, nemški dirkač Formule 1 (* 1928) 18. september - Dag Hammarskjöld, švedski ekonomist, pravnik, diplomat in politik, nobelovec (* 1905) 24. november - Gustav Šilih, slovenski pedagog, mladinski pisatelj in urednik (* 1893) 6. december - Frantz Fanon, francoski psihiater, filozof, revolucionar in pisatelj (* 1925) 23. december - Kurt Meyer, nemški general SS (* 1910) 25. december - Otto Loewi, nemško-ameriški farmakolog, nobelovec (* 1873) Nobelove nagrade Fizika - Robert Hofstadter, Rudolf Ludwig Mössbauer Kemija - Melvin Calvin Fiziologija ali medicina - Georg von Békésy Književnost - Ivo Andrič Mir - Dag Hammarskjöld (podeljena po smrti)


source: wikipedia

text: 1951 (MCMLI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki 9. januar - v New Yorku je uradno odprt sedež Organizacije združenih narodov. 15. januar - Ilse Kohler ali »Čarovnica iz Buchenwalda«, žena komandanta koncentracijskega taborišča Buchenwald, je na zahodnonemškem sodišču obsojena na dosmrtno ječo. 5. april - Julius in Ethel Rosenberg sta pred ameriškim sodiščem spoznana za kriva izdajanja skrivnosti o ameriškem jedrskem programu Sovjetski zvezi in obsojena na smrt. 18. april - s podpisom pogodbe v Parizu je ustanovljena Evropska skupnost za premog in jeklo, predhodnica današnje Evropske unije. 22. april - nekdanji slovenski skavti in gozdovniki ustanovijo Združenje tabornikov Slovenije, kasneje preimenovano v Zvezo tabornikov Slovenije. 23. maj - Ljudska republika Kitajska zasede Tibet. 14. junij - v uporabo je predan UNIVAC I, prvi komercialni računalnik. 16. julij - Leopold III. Belgijski odstopi v korist svojega sina Baudouina. 20. julij - med petkovo molitvijo v Jeruzalemu je v napadu palestinskih skrajnežev ubit jordanski vladar Abdulah Ibn Husein. 12. avgust - prvič izide roman Varuh v rži pisatelja J. D. Salingerja. 20. september - Grčija in Turčija postaneta članici zveze NATO. 27. september - ustanovljen je Slovenski oktet. 26. oktober - Winston Churchill je ponovno izvoljen za ministrskega predsednika Združenega kraljestva. 16. november - ustanovljeno je Društvo za Združene narode za Slovenijo. 20. december - delovati prične EBR-I, prvi poskusni jedrski reaktor. 24. december - Libija postane neodvisna država. 31. december - konec veljavnosti Marshallovega načrta. Rojstva 24. januar - Per Lundqvist, švedski hokejist 30. januar - Phil Collins, britanski glasbenik in producent 20. februar - Gordon Brown, britanski politik 24. marec - Valerij Hodemčuk, sovjetski inženir, prva žrtev černobilske nesreče († 1986) 26. marec - Carl Wieman, ameriški fizik, nobelovec 19. april - Japec Jakopin, slovenski ladijski oblikovalec 15. maj - Frank Anthony Wilczek, ameriški fizik, nobelovec 23. maj - Anatolij Karpov, ruski šahovski velemojster 26. maj - Sally Kristen Ride, ameriška astronavtka († 2012) 1. junij - Zvonko Kovač, hrvaški slovenist in literarni zgodovinar 7. junij - Bogomil Ferfila, slovenski ekonomist, politolog, univerzitetni profesor, potopisec in publicist 13. junij - Hanzi Artač, slovenski skladatelj in glasbenik 31. julij - Vjekoslav Šutej, hrvaški dirigent († 2009) 19. avgust - John Deacon, angleški glasbenik 24. avgust - Orson Scott Card, ameriški pisatelj 26. avgust - Edward Witten, ameriški matematik in fizik 7. september - Chrissie Hynde, ameriška pevka, kitaristka, glasbenica 15. september - Lev Kreft, slovenski filozof, sociolog in politik 22. september - David Coverdale, angleški rock glasbenik 25. september - Pedro Almodóvar, španski filmski režiser, scenarist in producent 2. oktober - Sting, angleški glasbenik 15. november - Jožica Avbelj, slovenska igralka 25. november - Mitja Gaspari, slovenski ekonomist in politik 26. november - Ilona Staller, madžarsko-italijanska porno zvezda in političarka 30. november - Ladislav Lipič, slovenski generalmajor Smrti 7. januar - René Guénon, francoski islamski teozof (* 1886) 10. januar - Sinclair Lewis, ameriški pisatelj, nobelovec (* 1885) 25. januar - Sergej Ivanovič Vavilov, ruski fizik (* 1891) 11. marec - Janoš Županek, slovenski pisatelj na Madžarskem (* 1861) 29. april - Ludwig Wittgenstein, avstrijsko-angleški filozof (* 1889) 20. julij - Abdulah Ibn Husein, jordanski vladar (* 1882) 23. julij - Philippe Pétain, francoski maršal in vojaški general (* 1856) 8. avgust - Charles Hitchcock Adams, ameriški ljubiteljski astronom (* 1868) 17. avgust - Josip Macarol, slovenski slikar (* 1871) 4. september - Louis Adamič, slovensko-ameriški pisatelj, prevajalec (* 1898) 6. oktober - Otto Fritz Meyerhof, nemško-ameriški biokemik (* 1884) 29. oktober - Robert Grant Aitken, ameriški astronom (* 1864) 1. november - Josip Čerin, slovenski glasbenik, dirigent in muzikolog (* 1867) 30. november - Ana Lebar, slovenska pedagoška pisateljica (* 1887) Nobelove nagrade Fizika - John Cockcroft, Ernest Walton Kemija - Edwin McMillan, Glenn Theodore Seaborg Fiziologija ali medicina - Max Theiler Književnost - Pär Lagerkvist Mir - Léon Jouhaux


text: 1952 (MCMLII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 20. januar - na Železniški postaji Novo mesto zažgejo ljubljanskega pomožnega škofa Antona Vovka 6. februar - Elizabeta II. postane britanska kraljica po smrti svojega očeta Jurija VI. 14. – 25. februar - v Oslu (Norveška) potekajo 6. zimske olimpijske igre 26. februar - Winston Churchill oznani, da Združeno kraljestvo poseduje atomsko bombo 27. marec - neuspel poskus atentata na zahodnonemškega kanclerja Konrada Adenauerja 9. april - v revoluciji v Boliviji je strmoglavljena vlada generala Huga Balliviána 15. april - krstni polet ameriškega strateškega bombnika B-52 Stratofortress 1. junij - za promet je odprt plovni kanal med Volgo in Donom 19. junij - ustanovljene so Specialne sile Kopenske vojske ZDA 19. julij – 3. avgust - v Helsinkih (Finska) potekajo 15. poletne olimpijske igre 23. julij - v državnem udaru pod vodstvom Mohameda Nagiba je strmoglavljen egiptovski kralj Faruk 25. julij - Portoriko pridobi samoupravo znotraj Združenih držav Amerike 5. avgust - s podpisom mirovne pogodbe v Tajpeju se uradno konča druga kitajsko-japonska vojna 2. september - v učni bolnišnici Univerze Minnesote izvedejo prvo operacijo na odprtem srcu 5. – 9. december - »veliki smog« zajame London in širšo spodnjo dolino Temze Rojstva 1. februar - Geza Erniša, prvi škof slovenske evangeličanske cerkve († 2022) 11. marec - Douglas Adams, britanski pisatelj († 2001) 9. april - Vlado Novak, slovenski igralec 1. maj - Andrej Šifrer, slovenski glasbenik 4. maj - Jacob »Killer« Miller, jamajški pevec reggaeja, glasbenik († 1980) 14. maj - David Byrne, škotski pevec, glasbenik Robert Zemeckis, ameriški filmski režiser, pisatelj 19. maj - Grace Jones, jamajška pevka, manekenka, filmska igralka 10. junij - Ivan Jurkovič, slovenski rimokatoliški nadškof, diplomat in apostolski nuncij 29. junij - Don Carlos, jamajški pevec reggaeja, glasbenik 12. julij - Ivo Milovanović, slovenski športni novinar in reporter 17. julij - David Hasselhoff, ameriški igralec in pevec 1. avgust - Zoran Đinđić, srbski politik († 2003) 17. avgust - Janez Zmazek - Žan, slovenski kitarist in pevec († 2020) 25. september - Christopher Reeve, ameriški filmski igralec († 2004) 7. oktober - Vladimir Putin, ruski predsednik 29. oktober - Valerij Ivanovič Tokarev, ruski častnik vojaški pilot, kozmonavt 1. november - Bora Đorđević, srbski pevec in besedilopisec 5. november - William Theodore Walton, ameriški košarkar Smrti 8. januar - Antonia Maury, ameriška astronomka (* 1866) 6. februar - Jurij VI. Britanski, kralj Združenega kraljestva (* 1895) 7. marec - Paramahansa Jogananda, indijski guru in popularizator meditacijskih tehnik joge (* 1893) 6. maj - Maria Montessori, italijanska fizioterapevtka, pedagoginja (* 1870) 21. maj - John Garfield, ameriški filmski igralec (* 1913) 1. junij - John Dewey, ameriški filozof, psiholog in pedagog (* 1859) 15. junij - Vladimir Aleksandrovič Albicki, ruski astronom (* 1891) 26. julij - Evita Peron, argentinska političarka (* 1919) 26. september - George Santayana, ameriški filozof (* 1863) 20. november - Benedetto Croce, italijanski filozof, zgodovinar, politik (* 1866) 4. december - Karen Horney, nemška psihoanalitičarka in psihiatrinja (* 1885) 7. december - Forest Ray Moulton, ameriški astronom (* 1872) - Surendranath Dasgupta, indijski sodobni filozof (* 1887) Nobelove nagrade Fizika - Felix Bloch in Edward Mills Purcell Kemija - Archer John Porter Martin, Richard Laurence Millington Synge Fiziologija ali medicina - Selman Abraham Waksman Književnost - François Mauriac Mir - Albert Schweitzer


text: 1953 (MCMLIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 5. januar - v Parizu se odvija premiera Beckettove drame Čakajoč Godota. 14. januar - Josip Broz - Tito postane predsednik Federativne ljudske republike Jugoslavije. 20. januar - Dwight D. Eisenhower nasledi Harryja S. Trumana na mestu predsednika Združenih držav Amerike. 31. januar – 1. februar - v neurju in poplavah, ki prizadenejo Anglijo in Nizozemsko (predvsem provinco Zeeland), umre več kot 2000 ljudi. 28. februar - James D. Watson in Francis Crick z Univerze v Cambridgeu oznanita, da sta razvozlala kemijsko zgradbo molekule DNK. 1. marec - Josif Visarijonovič Stalin utrpi možgansko kap po celonočnem srečanju z notranjim ministrom Berijo in bodočimi premierji Malenkovim, Bulganinom ter Hruščovom, po kateri ostane hrom na eni strani in nezavesten do smrti štiri dni kasneje. 14. marec - Nikita Hruščov je imenovan za prvega sekretarja Komunistične partije Sovjetske zveze. 26. marec - Jonas Salk prvič oznani, da je skupina pod njegovim vodstvom razvila učinkovito cepivo proti otroški ohromelosti. 7. april - Dag Hammarskjöld je imenovan za generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov. 13. april - britanski pisatelj Ian Fleming izda prvi roman o Jamesu Bondu, Casino Royale. 1. maj - oddajati začne radio Društva ljudske tehnike Šmarje pri Jelšah (danes znan kot Štajerski val), najstarejši regionalni radio v Sloveniji. 2. maj - Husein ibn Talal je okronan za kralja Jordanije. 29. maj - Sir Edmund Hillary in šerpa Tenzing Norgay kot prva človeka osvojita vrh Mount Everest. 16. junij - Jugoslavija in Sovjetska zveza vzpostavita diplomatske stike. s stavko gradbenih delavcev v Vzhodnem Berlinu se prične Vzhodnonemška vstaja proti stalinistični vladi Nemške demokratične republike. 18. junij - Egipt formalno postane republika. 27. julij - s podpisom premirja med silami OZN, Ljudsko republiko Kitajsko in Severno Korejo se konča korejska vojna. 12. avgust - rušilni potres z magnitudo 7.1 po Richterjevi lestvici prizadene grške otoke v Jonskem morju. 19. avgust - v državnem udaru v Iranu je s podporo zahodnih obveščevalnih služb strmoglavljena vlada Mohameda Mosadeka, na oblast pride Mohamed Reza Pahlavi. 6. oktober - Sklad Združenih narodov za otroke postane stalna agencija Organizacije združenih narodov. 9. november - Kambodža postane neodvisna država. 30. december - v ZDA pridejo na trg prvi barvni televizorji. Rojstva 1. januar - Zoran Janković, slovenski poslovnež in politik 22. januar - Mjung-Vun Čung, južnokorejski dirigent in pianist 11. februar - Philip Anglim, ameriški igralec 19. februar - Cristina Fernández de Kirchner, argentinska političarka 25. februar - José María Aznar, španski politik 28. februar - Paul Krugman, ameriški ekonomist, nobelovec 16. marec - Richard Matthew Stallman, ameriški računalnikar 21. marec - Franc Ban, slovenski skladatelj, organist in glasbeni pedagog 11. april - Andrew John Wiles, angleški matematik 28. april - Roberto Bolaño, čilenski pesnik in pisatelj († 2003) 6. maj: Tony Blair, britanski predsednik vlade Aleksander Akimov, sovjetski inženir († 1986) 11. maj - Đorđe Balašević, srbski glasbenik († 2021) 15. maj - Mike Oldfield, angleški glasbenik 16. maj - Pierce Brosnan, irski filmski igralec 29. maj - Aleksander Gavrilovič Abdulov, ruski igralec († 2008) 8. junij - Jani Kovačič, slovenski glasbenik 15. junij - Ši Džinping, predsednik Ljudske republike Kitajske 21. junij - Benazir Buto, pakistanska političarka († 2007) 22. junij - Cyndi Lauper, ameriška pevka 8. avgust - Nigel Mansell, britanski dirkač 17. avgust - Herta Müller, nemška pesnica, pisateljica in esejistka, nobelovka 20. november - Halid Bešlić, bosanski pevec 29. november - Vlado Kreslin, slovenski glasbenik 30. november - Marjan Jerman, slovenski novinar († 2020) 9. december - John Malkovich, ameriški filmski igralec 17. december - Aleksander Beljavski, slovenski šahist ukrajinskega porekla Smrti 1. januar - Hank Williams, ameriški country glasbenik (* 1923) 25. februar - Sergej Vinogradski, ruski mikrobiolog in ekolog (* 1856) 5. marec - Josif Visarionovič Stalin, ruski revolucionar in politik (* 1878) Sergej Sergejevič Prokofjev, ruski skladatelj, pianist (* 1891) 2. april - Jean Epstein, francoski režiser (* 1897) 9. april - Hans Reichenbach, nemški filozof (* 1891) 11. april - Boris Kidrič, slovenski politik (* 1912) 16. maj - Django Reinhardt, belgijski glasbenik (* 1910) 21. maj - Ernst Zermelo, nemški matematik (* 1871) 19. junij - Julius in Ethel Rosenberg, ameriška komunista in vohuna (* 1915 - Ethel in * 1918 - Julius) 26. junij - Lavrentij Berija, ruski politik (* 1899) 11. avgust - Tazio Nuvolari, italijanski dirkač (* 1892) 15. avgust - Ludwig Prandtl, nemški fizik (* 1875) 20. september - Edwin Powell Hubble, ameriški astronom (* 1889) 12. oktober - Hjalmar Hammarskjöld, švedski pravnik in politik (* 1862) 13. oktober - Sergej Ivanovič Beljavski, ruski astronom (* 1883) 8. november - Ivan Aleksejevič Bunin, ruski pisatelj, nobelovec (* 1870) 19. december - Robert Andrews Millikan, ameriški fizik, nobelovec (* 1868) Nobelove nagrade Fizika - Frits Zernike Kemija - Hermann Staudinger Fiziologija ali medicina - Hans Adolf Krebs, Fritz Albert Lipmann Književnost - Winston Churchill Mir - George Catlett Marshall


text: 1954 (MCMLIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki Januar – junij 17. januar - Milovan Đilas, ena ključnih osebnosti v Zvezi komunistov Jugoslavije, je izključen iz vlade SFRJ. 21. januar - splovljena je USS Nautilus, prva jedrska podmornica na svetu. 23. februar - v ameriškem Pittsburghu se prične prvo množično cepljenje otrok proti otroški ohromelosti. 25. februar - Gamal Abdel Naser postane ministrski predsednik Egipta. 1. marec - operacija Castle Bravo: ZDA na atolu Bikini v Mikroneziji prvič preizkusijo vodikovo bombo s trdnim eksplozivom. 13. marec - vojna v Indokini: prične se bitka za Dien Bien Phu. 30. marec - v Torontu odprejo prvo linijo podzemne železnice v Kanadi. 4. april - italijanski dirigent Arturo Toscanini doživi izgubo spomina med koncertom in po tistem ne dirigira več v javnosti. 26. april - v Ženevi se prične mednarodna konferenca, na kateri svetovni voditelji razpravljajo o politični situaciji v Koreji in Indokini. 4. maj - Alfredo Stroessner pride z državnim udarom na oblast v Paragvaju. 6. maj - Anglež Roger Bannister postane prvi človek, ki je pretekel miljo v manj kot štirih minutah. 15. junij - v Baslu je ustanovljeno Združenje evropskih nogometnih zvez (UEFA). 16. junij – 4. julij - v Švici se odvija svetovno prvenstvo v nogometu. 27. junij: v državnem udaru pod vodstvom ameriške obveščevalne agencije CIA je strmoglavljen predsednik Gvatemale Jacobo Árbenz Guzmán in na čelo države nastavljen Carlos Castillo Armas. v ruskem Obninsku odprejo prvo jedrsko elektrarno na svetu. Julij – december 31. julij - italijanska alpinista Achille Compagnoni in Lino Lacedelli kot prva osvojita himalajski vrh K2. 9. september - v potresu v mestu Orléansville (danes Chlef) v Alžiriji umre več kot 1500 ljudi. 26. september - pred obalo Hokaida na Japonskem umre 1153 ljudi, ko zaradi tajfuna potone železniški trajekt Toja Maru. 5. oktober - s podpisom londonskega memoranduma je začasno urejeno vprašanje meje v Slovenski Istri in okolici Trsta med Italijo in Jugoslavijo. 11. oktober - Viet Minh prevzame oblast v Severnem Vietnamu. 23. oktober: Zahodna Nemčija postane članica zveze NATO. na osnovi sporazuma iz Bruslja (1948) je ustanovljena Zahodnoevropska unija. 31. oktober - Nacionalna fronta za osvoboditev prične boj proti francoski oblasti v Alžiriji. 3. november - premiera prvega filma z Godzillo na Japonskem. 14. november - Gamal Abdel Naser odstavi Mohameda Nagiba in prevzame položaj predsednika Egipta. 23. november - borzni indeks Dow Jones Industrial Average prvič preseže vrednost tik pred zlomom newyorške borze leta 1929, ki mu je sledila velika gospodarska kriza. 23. december - ameriška zdravnika J. Hartwell Harrison in Joseph Murray opravita prvo uspešno presaditev ledvice na svetu. 24. december - Laos postane neodvisna država. Rojstva 12. januar - Howard Stern, ameriški radijski voditelj 29. januar - Oprah Winfrey, ameriška televizijska voditeljica, producentka in založnica 7. februar - Dieter Bohlen, nemški glasbenik 15. februar - Matt Groening, ameriški animator 18. februar - John Travolta, ameriški filmski igralec 23. februar - Viktor Juščenko, ukrajinski politik 9. marec - Bobby Sands, irski upornik († 1981) 7. april - Jackie Chan, hongkonški igralec in mojster borilnih veščin 23. april - Michael Moore, ameriški filmski režiser in pisatelj 13. maj - Johnny Logan, irski glasbenik 31. maj - Brina Švigelj-Mérat, slovenska pisateljica in novinarka 6. junij - Tim O'Reilly, ameriški založnik irskega rodu 21. junij - Augustus Pablo, jamajški pevec reggaeja, klaviaturist († 1999) 17. julij - Angela Merkel, nemška političarka 28. julij - Hugo Chávez, venezuelski politik 16. avgust - Jamer Cameron, kanadski filmski režiser 22. avgust - Metod Dragonja, slovenski gospodarstvenik in politik 25. avgust - Elvis Costello, britanski glasbenik 26. avgust - Tomo Križnar, slovenski popotnik 30. avgust - Aleksander Lukašenko, beloruski politik 18. september - Dennis Wayne Johnson, ameriški košarkar 1. oktober - Martin Strel, slovenski plavalec 3. oktober - Stevie Ray Vaughan, ameriški kitarist († 1990) 30. oktober - Jože Bohorč, slovenski harmonikar in skladatelj († 2021) 14. november - Condoleezza Rice, ameriška političarka 15. november - Aleksander Kwaśniewski, poljski politik 18. november - Adrian Mihalčišin, slovenski šahist ukrajinskega rodu 24. november - Emir Kusturica, bosanskohercegovski režiser 28. november - Slavko Ivančić, slovenski pevec, pianist in glasbeni pedagog Marko Ivan Rupnik, slovenski jezuit, duhovnik, teolog in mozaičar 30. november - Dušan Repovš, slovenski matematik 9. december - Jean-Claude Juncker, luksemburški politik in predsednik Evropske komisije 25. december - Annie Lennox, britanska pevka 28. december - Denzel Washington, ameriški filmski igralec Smrti 11. januar - Oscar Straus, avstrijski skladatelj in dirigent (* 1870) 25. januar - Manabendra Nath Roy, indijski filozof, marksist (* 1887) 7. marec - Otto Diels, nemški kemik, nobelovec (* 1876) 22. marec - Josip Tominšek, slovenski jezikoslovec, slavist, literarni zgodovinar in planinec (* 1872) 30. marec - Fritz London, nemško-ameriški fizik (* 1900) 10. april - Auguste Lumière, francoski pionir filma (* 1862) 28. april - Anton Codelli, kranjski plemič in izumitelj (* 1875) Léon Jouhaux, francoski sindikalist, nobelovec (* 1879) 14. maj - Heinz Guderian, nemški general in teoretik vojne (* 1888) 19. maj - Charles Ives, ameriški skladatelj (* 1874) 31. maj - Fran Jeran, slovenski matematik (* 1881) 7. junij - Alan Turing, angleški matematik, računalnikar (* 1912) 1. julij - Thea von Harbou, nemška igralka (* 1888) 13. julij - Frida Kahlo, mehiška slikarka (* 1907) 24. avgust - Getúlio Vargas, brazilski politik (* 1882) 3. november - Henri Matisse, francoski umetnik (* 1869) 28. november - Enrico Fermi, italijansko-ameriški fizik, nobelovec (* 1901) 30. november - Wilhelm Furtwängler, nemški dirigent in skladatelj (* 1886) 30. december - Nadvojvoda Evgen Avstrijski, avstrijski nadvojvoda in princ Madžarske ter Bohemije (* 1863) Nobelove nagrade Fizika - Max Born, Walther Bothe Kemija - Linus Carl Pauling Fiziologija ali medicina - John Franklin Enders, Thomas Huckle Weller, Frederick Chapman Robbins Književnost - Ernest Hemingway Mir - Pisarna Združenih narodov za begunce


text: 1955 (MCMLV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto. Dogodki 28. januar - ameriški kongres avtorizira predsedniku Eisenhowerju uporabo sile za obrambo Tajvana pred Kitajsko. 4. februar - Iran, Irak, Pakistan, Turčija in Združeno kraljestvo podpišejo Bagdadski pakt o vojaškem sodelovanju. 10. februar - sile Kuomintanga se s pomočjo ameriške flote umaknejo na Tajvan. 5. april - Winston Churchill odstopi s položaja predsednika vlade Združenega kraljestva. 11. april - neuspešen poskus atentata na kitajskega voditelja Ču En Laja. 18. - 24. april - v indoneziji poteka Bandunška konferenca voditeljev azijskih in afriških držav. 5. maj - Zahodna Nemčija postane »popolnoma suverena« država. 14. maj - osem komunističnih držav, vključno s Sovjetsko zvezo, podpiše Varšavski pakt. 15. maj - podpisana je Avstrijska državna pogodba, s katero Avstrija ponovno pridobi suverenost (v veljavo stopi 27. julija). 25. maj - britanska alpinista Joe Brown in George Band kot prva človeka osvojita Kangčendzengo. 11. junij - v hudi nesreči na dirki 24 ur Le Mansa umre 83 gledalcev, več kot 100 je ranjenih. 18. julij - v Anaheimu (Kalifornija, ZDA) je odprt zabaviščni park Disneyland. 28. julij - v francoskem mestu Tours poteka prva konferenca govorcev interlingue. 25. avgust - zadnje sovjetske sile zapustijo Avstrijo. 27. avgust - v Londonu izide prva izdaja Guinnessove knjige rekordov. 21. september - konec vladavine Juana Peróna v Argentini. 20. oktober - Cardiff postane prestolnica Walesa. 26. oktober - Ngo Dinh Diem proglasi Vietnam za republiko, sebe pa za njenega predsednika. 29. oktober - v eksploziji sovjetske vojne ladje Novorosijsk v sevastopolskem pristanišču umre 608 mornarjev. 1. december - Rosa Parks je aretirana, ker ni hotela odstopiti sedeža na avtobusu belcu. Dogodek sproži bojkot avtobusnega prometa v kraju Montgomery, Alabama (ZDA), kar velja za začetek ameriškega gibanja za državljanske pravice. 8. december - Svet Evrope sprejme še danes veljavno evropsko zastavo s krogom 12 zlatih zvezd na modri podlagi. 14. december - Albanija, Avstrija, Bolgarija, Finska, Irska, Italija, Jordanija, Kambodža, Laos, Libija, Madžarska, Nepal, Portugalska, Romunija, Španija in Šri Lanka postanejo članice Organizacije združenih narodov. 31. december - General Motors postane prvo ameriško podjetje, ki je ustvarilo več kot milijardo ameriških dolarjev dobička v enem letu. Rojstva 6. januar - Rowan Atkinson, angleški filmski, gledališki in televizijski igralec 28. januar - Nicolas Sarkozy, francoski politik, predsednik Francije 12. januar - Johnny Clarke, jamajški pevec reggaeja, glasbenik 18. januar - Kevin Costner, ameriški filmski igralec, producent in režiser 2. februar - Leszek Engelking, poljski pisatelj 8. februar - John Grisham, ameriški pisatelj 24. februar Alain Prost, francoski dirkač Formule 1 Steve Jobs, ameriški računalnikar in poslovnež († 2011) 11. marec - Nina Hagen, nemška pevka 19. marec - Bruce Willis, ameriški filmski igralec 23. marec - Moses Eugene Malone, ameriški košarkar 15. april - Dodi Al Fajed, egipčanski poslovnež († 1997) 10. maj - Mark David Chapman, atentator Johna Lennona 8. junij - Sir Tim Berners-Lee, britanski računalnikar 15. junij - Jean-Marie Speich, francoski rimokatoliški duhovnik, apostolski nuncij v Sloveniji 27. junij - Peter Lovšin, slovenski glasbenik 30. junij - Egils Levits, latvijski politik in predsednik države 5. julij - Mia Couto, mozambiški pisatelj in biolog 8. julij - Jožef Horvat, slovenski politik in fizik 10. julij - Arne Hodalič, slovenski fotograf, popotnik, novinar, potapljač in jamar 7. avgust - Vladimir Sorokin, ruski pisatelj 29. avgust - Desa Muck, slovenska igralka, televizijska voditeljica, publicistka in pisateljica 31. avgust - Edwin Moses, ameriški atlet 7. september - Mira Furlan, ameriško-hrvaška igralka († 2021) 12. oktober - Ante Gotovina, hrvaški general 15. oktober - Tanya Roberts, ameriška igralka in producentka († 2021) 28. oktober - Bill Gates, ameriški programer, poslovnež 2. november - Peter Bossman, slovenski zdravnik in politik ganskega rodu 21. november - Cedric Bryan Maxwell, ameriški košarkar 22. november - Milan Bandič, hrvaški politik in župan Zagreba († 2021) 26. november - Jelko Kacin, slovenski politik 28. november - Igor Bavčar, slovenski politik 30. november - Billy Idol, angleški rock glasbenik 15. december - Vinko Gorenak, slovenski politik 23. december - Carol Ann Duffy, angleška pesnica 27. december - Brane Klavžar, slovenski harmonikar, skladatelj in besedilopisec Smrti 11. januar - Rodolfo Graziani, italijanski častnik in politik (* 1882) 6. februar - France Kotnik, slovenski etnolog, literarni zgodovinar in publicist (* 1882) 23. februar - Paul Claudel, francoski pesnik, diplomat (* 1868) 11. marec - Alexander Fleming, škotski biolog in farmakolog, nobelovec (* 1881) 2. april - France Kotnik, slovenski zdravnik ginekolog in porodničar (* 1900) 10. april - Teilhard de Chardin, francoski paleontolog, filozof (* 1881) 17. april - Albert Einstein, švicarsko-ameriški fizik in matematik, nobelovec (* 1879) 26. maj - Alberto Ascari, italijanski dirkač Formule 1 (* 1918) 12. julij - Ivan Albreht, slovenski pesnik, pisatelj (* 1893) 12. avgust - Thomas Mann, nemški pisatelj, nobelovec (* 1875) 30. september - James Dean, ameriški filmski igralec (* 1931) 18. oktober - José Ortega y Gasset, španski filozof in pisatelj (* 1883) 1. november - Dale Carnegie, ameriški pisatelj in motivacijski govornik (* 1888) 11. november - Josip Štolcer-Slavenski, hrvaški skladatelj (* 1896) 27. november - Arthur Honegger, švicarski skladatelj (* 1892) 8. december - Hermann Weyl, nemško-ameriški matematik (* 1885) Nobelove nagrade Fizika - Willis Eugene Lamb, Polykarp Kusch Kemija - Vincent du Vigneaud Fiziologija ali medicina - Axel Hugo Theodor Theorell Književnost - Halldór Kiljan Laxness Mir - ni bila podeljena


text: 1956 (MCMLVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 1. januar - Sudan postane neodvisna država. 25. – 26. januar - finske čete ponovno zasedejo polotok Porkkala po umiku sovjetskih vojakov. 26. januar – 5. februar - v Cortini d'Ampezzo se odvijajo VII. zimske olimpijske igre. 23. februar - Norma Jean Mortenson uradno spremeni ime v Marilyn Monroe. 25. februar - Nikita Hruščov na 20. kongresu Komunistične partije Sovjetske zveze javno obsodi malikovanje Josipa Stalina kot »kult osebnosti«. 2. marec - Maroko razglasi neodvisnost od Francije in postane samostojna država. 20. marec - Tunizija postane samostojna država z osamosvojitvijo izpod Francije. 23. marec - s sprejetjem nove ustave postane Pakistan islamska republika. 14. april - podjetje Ampex predstavi prvo praktično rešitev za zapis videa na magnetni trak. 19. april - poročita se monaški princ Rainier III. in igralka Grace Kelly. 16. maj - Termoelektrarna Šoštanj v Šaleški dolini zažene prvi blok moči 30 MW 18. maj - prvi uspešen vzpon na glavni vrh Lhotseja, četrte najvišje gore na svetu. 24. maj - v švicarskem Luganu poteka prvi izbor za Pesem Evrovizije. 5. junij - Elvis Presley predstavi svojo novo skladbo »Hound Dog« na televiziji in povzroči škandal s svojimi sugestivnimi gibi z boki. 10. – 17. junij - v Stockholmu na švedskem poteka konjeniški del poletnih olimpijskih iger (glavnina iger je pet mesecev kasneje v Melbourneu, Avstralija). 18. junij - zadnje tuje oborožene sile zapustijo Egipt. 23. junij - Gamal Abdel Naser postane drugi predsednik Egipta. 28. – 30. junij - v Poznanju (Poljska) izbruhnejo delavski protesti, ki jih komunistične oblasti krvavo zatrejo. 30. junij - v trčenju dveh potniških letal v zraku nad Velikim kanjonom (ZDA) umre vseh 128 potnikov in članov posadke na obeh. Takrat najhujša civilna letalska nesreča vseh časov sproži obsežne spremembe v nadzoru zračnega prometa v ZDA. 26. julij - Gamal Abdel Naser nacionalizira Sueški prekop. 31. avgust - Termoelektrarna Šoštanj v Šaleški dolini zažene drugi blok moči 30 MW 13. september - ekipa inženirjev v IBM-ovih laboratorijih izdela prvi trdi disk. 17. oktober - trinajstletni Bobby Fischer premaga velemojstra Donalda Byrnea na šahovskem turnirju v New Yorku. 23. oktober - na madžarskem se prične revolucija proti prosovjetskim oblastem, Madžarska poskuša izstopiti iz varšavskega pakta. 29. oktober - z vdorom izraelskih sil na Sinaj se prične Sueška vojna; dva dni kasneje pričneta egiptovske sile bombardirati še Združeno kraljestvo in Francija. 4. november - v sovjetskem poskusu nasilnega zatrtja madžarske revolucije je ubitih več tisoč ljudi, četrt milijona prebivalcev zapusti državo. 7. november - Generalna skupščina OZN z resolucijo pozove Združeno kraljestvo, Francijo in Izrael k umiku iz Egipta. 20. november - Milovan Đilas je aretiran zaradi svoje javne kritike Titove politike. 22. november – 8. december - XVI. olimpijske igre moderne dobe. 2. december - Fidel Castro in njegovi privrženci pristanejo na Kubi. 12. december - Japonska postane članica Organizacije združenih narodov. Rojstva 3. januar - Mel Gibson, ameriški igralec in režiser 6. januar - Ivan Bizjak, slovenski politik in varuh človekovih pravic 25. januar - Johnny Cecotto, venezuelski dirkač formule 1 in motociklist 31. januar - Johnny Rotten, britanski glasbenik 19. februar - Roderick MacKinnon, ameriški biolog, nobelovec 6. marec - Božo Repe, slovenski zgodovinar 18. marec - Ingemar Stenmark, švedski alpski smučar 23. marec - José Manuel Durão Barroso, portugalski politik 24. marec - Steve Ballmer, ameriški poslovnež 12. april - Andy García, kubansko-ameriški igralec 15. april - Ivo Boscarol, slovenski letalec, poslovnež in politik 30. april - Lars von Trier, danski filmski režiser 19. maj - Zvone Šeruga, slovenski popotnik, novinar, pisec in fotograf 6. junij - Björn Borg, švedski tenisač 22. junij - Milan Jazbec, slovenski diplomat in politik, univerzitetni profesor, pisatelj 25. junij - Boris Trajkovski, makedonski politik († 2004) 9. julij - Tom Hanks, ameriški filmski igralec 15. julij - Joe Satriani, ameriški kitarist 20. julij - Thomas N'Kono, kamerunski nogometaš 23. september - Paolo Rossi, italijanski nogometaš († 2020) 26. julij - Dorothy Hamill, ameriška umetnostna drsalka 4. oktober - Christoph Waltz, avstrijsko-nemški igralec 18. oktober - Martina Navratilova, češko-ameriška teniška igralka 20. oktober - Danny Boyle, britanski filmski režiser in producent 24. oktober - Franco Juri, slovenski politik in geograf 28. oktober - Mahmud Ahmadinedžad, iranski politik 15. november - Zlatko Kranjčar, hrvaški nogometaš in trener († 2021) 7. december - Larry Joe Bird, ameriški košarkar 8. december - Tomaž Kozlevčar, slovenski vokalist in skladatelj 23. december - Dave Murray, britanski kitarist Smrti 3. februar Robert Yerkes, ameriški psiholog, etolog in primatolog (* 1876) Joseph Wirth, nemški politik (* 1879) 13. februar - Jan Łukasiewicz, poljski logik, matematik, filozof (* 1878) 18. februar - Gustave Charpentier, francoski skladatelj (* 1860) 25. februar - Marij Kogoj, slovenski skladatelj (* 1892) 31. marec - Ralph DePalma, italijansko-ameriški dirkač (* 1884) 29. april - Wilhelm von Leeb, nemški feldmaršal in plemič (* 1876) 11. maj - Walter Sydney Adams, ameriški astronom (* 1876) 23. junij - Reinhold Morisevič Glière, ruski skladatelj (* 1874) 26. junij - Clifford Brown, ameriški trobentač (* 1930) 7. julij - Gottfried Benn, nemški zdravnik, pisatelj in pesnik (* 1886) 22. julij - Metod Peternelj, slovenski učitelj in zborovodja (* 1888) 27. julij - Mirko Černič, slovenski zdravnik kirurg in publicist (* 1884) 11. avgust - Jackson Pollock, ameriški slikar (* 1912) 14. avgust - Bertolt Brecht, nemški dramatik (* 1898) 16. avgust - Bela Lugosi, madžarski igralec (* 1882) 25. avgust - Alfred Kinsey, ameriški biolog in psiholog (* 1894) 10. september - Robert Julius Trumpler, švicarsko-ameriški astronom (* 1886) 11. september - Norman Levi Bowen, kanadski petrolog (* 1887) 7. oktober - Louis Rosier, francoski dirkač Formule 1 (* 1905) 1. november - Pietro Badoglio, italijanski častnik in politik (* 1871) 3. december - Aleksander Mihajlovič Rodčenko, ruski umetnik (* 1891) 6. december - Bhimrao Ramdži Ambedkar, indijski budistični socialni reformator, pravnik in filozof (* 1891) 14. december - Juho Kusti Paasikivi, finski politik (* 1870) 16. december - Frederick George Donnan, britanski kemik (* 1870) Nobelove nagrade Fizika - William Bradford Shockley, John Bardeen, Walter Houser Brattain Kemija - Sir Cyril Norman Hinshelwood, Nikolaj Nikolajevič Semjonov Fiziologija ali medicina - André Frédéric Cournand, Werner Forßmann, Dickinson W. Richards Književnost - Juan Ramón Jiménez Mir - ni bila podeljena


text: 1957 (MCMLVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 1. januar - Posarje je vključeno v Zvezno republiko Nemčijo. 20. januar - izraelske sile se umaknejo s Sinaja, ki so ga zavzele med sueško vojno oktobra prejšnje leto. 15. februar - Andrej Gromiko postane minister za zunanje zadeve Sovjetske zveze. 6. marec - Zlata obala in Britanski Togo, britanski koloniji, se združita v neodvisno državo Gano. 7. marec - ameriški kongres potrdi t. i. Eisenhowerjevo doktrino v ameriških mednarodnih odnosih. 8. marec - Egipt ponovno odpre Sueški prekop. 17. marec - v letalski nesreči umre predsednik Filipinov Ramon Magsaysay in še 24 ljudi. 25. marec - s podpisom rimske pogodbe je ustvarjen temelj za ustanovitev Evropske gospodarske skupnosti, danes enega od stebrov Evropske unije. 1. april - prvi novi naborniki vstopijo v Bundeswehr. 24. maj - v Tajpeju na Tajvanu izbruhnejo protiameriški protesti. 1. julij - prične se raziskovalni projekt mednarodno geofizikalno leto. 2. julij - Svet za šolstvo Slovenije izda priporočilo, da se morata v okviru reforme šolskega sistema osnovna šola in nižja gimnazija združiti v enotno osemletko. 14. julij - Rawya Ateya postane prva poslanka ženskega spola v arabskem svetu. 23. junij - prvi organizirani pohod ob žici okupirane Ljubljane 25. julij - Tunizija postane republika, za prvega predsednika je imenovan Habib Bourguiba. 4. avgust - Juan Manuel Fangio z Maseratijem osvoji rekordno peto svetovno prvenstvo v Formuli 1 in rekordno četrto zapored; rekorda ostaneta nepresežena še 50 let. 31. avgust - Malezija postane neodvisna država. 21. september - Olaf V. postane kralj Norveške ob smrti svojega očeta Håkona VII. 29. september - v obratu za predelavo jedrskega goriva blizu mesta Kištim pride do jedrske nesreče. 4. oktober - z izstrelitvijo Sputnika 1, prvega Zemljinega umetnega satelita, se pričneta vesoljska doba in vesoljska tekma med Sovjetsko zvezo in ZDA. 3. november - Sovjetska zveza izstreli Sputnik 2, ki v tir okrog Zemlje ponese prvo žival, psičko Lajko. 13. november - ameriški fizik Gordon Gould sestavi prvi laser. 6. december - Vanguard TV3, prvi ameriški poskus izstrelitve satelita, spodleti, ko nosilna raketa eksplodira na izstrelišču. Predvideni možni dogodki operacija Dropshot – za leto 1957 so ZDA pripravile načrt ob morebitnem napadu Sovjetske zveze v času hladne vojne Rojstva 1. januar - Luis Guzmán, portoriški igralec 3. januar - Bojan Križaj, slovenski alpski smučar 17. februar - Loreena McKennitt, kanadska glasbenica 19. februar - Falco, avstrijski pevec 10. marec - Osama bin Laden, savdski plemič, poslovnež, fundamentalist in terorist († 2011) Fernand Etgen, luksemburški politik 3. april - Shpendi Sollaku Noé, albanski pesnik in novinar 9. april - Seve Ballesteros, španski golfist († 2011) 11. april - Bojan Požar, slovenski raziskovalni novinar 22. april - Donald Tusk, poljski politik 29. april - Daniel Day-Lewis, angleški igralec 10. maj - Sid Vicious, angleški glasbenik († 1979) 19. junij - Irena Grafenauer, slovenska flavtistka 21. junij - Tine Lesjak, slovenski harmonikar in skladatelj († 2019) 22. junij - Alojz Šteiner, slovenski generalmajor 28. junij - Lučka Kajfež Bogataj, slovenska klimatologija 29. junij - Gurbanguly Berdimuhammedow, turkmenistanski politik Peter Vilfan, slovenski košarkar 8. julij - Silva Čušin, slovenska igralka 31. julij - Samo Fakin, slovenski zdravnik in politik 9. avgust - Melanie Griffith, ameriška igralka 15. avgust - Željko Ivanek, slovensko-ameriški igralec 24. avgust - Stephen Fry, angleški komik, pisatelj in igralec 28. avgust - Ivo Josipović, hrvaški politik 1. september - Gloria Estefan, kubansko-ameriška pevka 12. september - Rachel Ward, avstralska igralka angleškega rodu 21. september - Kevin Rudd, avstralski politik 22. september - Nick Cave, avstralski glasbenik 21. oktober - Wolfgang Ketterle, nemški fizik, nobelovec 20. november - Goodluck Jonathan, nigerijski politik 25. november - Zdravko Počivalšek, slovenski podjetnik in politik 13. december - Steve Buscemi, ameriški igralec 24. december - Hamid Karzaj, afganistanski politik Smrti 7. januar - Jože Plečnik, slovenski arhitekt (* 1872) 14. januar - Humphrey Bogart, ameriški filmski igralec (* 1899) 16. januar - Arturo Toscanini, italijanski dirigent, (* 1867) 1. februar - Friedrich Paulus, nemški feldmaršal (* 1890) 5. februar - Ciril Ličar, slovenski pianist in glasbeni pedagog (* 1894) 8. februar - John von Neumann, madžarsko ameriški matematik (* 1903) 9. februar - Miklós Horthy, avstro-ogrski kontraadmiral in regent Madžarske (* 1868) 18. februar - Henry Norris Russell, ameriški astronom, astrofizik (* 1877) 19. februar - Maurice Garin, francoski kolesar (* 1871) 11. marec - Richard Evelyn Byrd, ameriški mornariški častnik in raziskovalec (* 1888) 15. marec - Moša Pijade, jugoslovanski politik in novinar (* 1890) 28. april - Heinrich Bär, nemški letalski as (* 1913) 2. maj - Joseph McCarthy, ameriški politik (* 1908) 11. maj - Théophile Ernest de Donder, belgijski matematik in fizik (* 1872) 14. maj - Jakob Kelemina, slovenski literarni zgodovinar, literarni teoretik, folklorist in germanis (* 1882) 16. maj - Eliot Ness, ameriški preiskovalec (* 1903) 10. junij - Boris Furlan, slovenski pravnik in politik (* 1894) 13. junij - Irving Baxter, ameriški atlet (* 1876) 17. junij - Dorothy Miller Richardson, angleška pisateljica (* 1873) 21. junij - Johannes Stark, nemški fizik, nobelovec (* 1874) 5. avgust - Heinrich Otto Wieland, nemški kemik, nobelovec (* 1877) 7. avgust - Oliver Hardy, ameriški komik in igralec (* 1892) 16. avgust - Irving Langmuir, ameriški fizik in kemik, nobelovec (* 1881) 19. avgust - Carl-Gustav Arvid Rossby, švedsko-ameriški meteorolog (* 1898) 20. september - Jean Sibelius, finski skladatelj (* 1865) 21. september - Håkon VII., norveški kralj (* 1872) 13. oktober - Erich Auerbach, nemški filolog (* 1892) 24. oktober - Christian Dior, francoski modni oblikovalec (* 1905) 26. oktober - Gerty Cori, ameriška biokemičarka, nobelovka (* 1896) 27. oktober - Giovanni Battista Caproni, italijanski izumitelj in letalski konstruktor (* 1886) 3. november - Wilhelm Reich, avstrijski psihiater in psihoanalitik (* 1897) Nobelove nagrade Fizika – Čen Ning Franklin Jang, Tsungdao Lee Kemija – Alexander Robertus Todd, baron Todd Fiziologija ali medicina – Daniel Bovet Književnost – Albert Camus Mir – Lester Bowles Pearson


text: 1958 (MCMLVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Dogodki 1. januar - z uveljavitvijo rimske pogodbe je ustanovljena Evropska gospodarska skupnost, danes eden od stebrov Evropske unije. 4. januar - sovjetski satelit Sputnik 1 pade proti Zemlji in zgori v ozračju. 31. januar - Združene države Amerike uspešno izstrelijo svoj prvi satelit, Explorer 1. 1. februar - z združitvijo Egipta in Sirije nastane kratkotrajna Združena arabska republika. 6. februar - v letalski nesreči ob poskusu vzleta z letališča v Münchnu umre osem nogometašev angleškega kluba Manchester United, t. i. »Busbyjevih mladcev«, in še 15 drugih potnikov. 13. januar- v rudniku Trbovlje zaradi nezadovoljstva rudarjev z delovnimi pogoji in plačilom izbruhne prva organizirana stavka v Jugoslaviji po drugi svetovni vojni. 14. februar - hašimitski kraljestvi Irak in Jordanija se združita v Arabsko federacijo z iraškim kraljem Fajsalom II. na čelu države. 17. februar - v Združenem kraljestvu se začne kampanja za jedrsko razorožitev pod vodstvom Bertranda Russella. 24. februar - z oddajanjem prične Guevarov Radio Rebelde na Kubi. 27. marec - Nikita Hruščov postane ministrski predsednik Sovjetske zveze. 3. april - Castrovi uporniki napadejo Havano. 17. april - belgijski kralj Baudouin I. uradno odpre svetovno razstavo Expo 58 v Bruslju. 1. junij - Charles de Gaulle se zaradi politične krize v državi za šest mesecev vrne na čelo Francije. 29. junij - Svetovno prvenstvo v nogometu se konča z zmago brazilske reprezentance. 9. julij - potres sproži plaz v zalivu Lituya na Aljaski, ki povzroči cunami, visok 524 metrov. 15. julij - 5000 ameriških marincev pristane v Bejrutu da bi varovali proameriško vlado Libanona. 29. julij - ameriški kongres ustanovi agencijo NASA. 3. avgust - podmornica USS Nautilus kot prvo plovilo prečka severni tečaj pod vodo. 1. september - prične se prvi spor med Islandijo in Združenim kraljestvom glede ribolovnih pravic v severnem Atlantiku. 12. september - Jack St. Clair Kilby zgradi prvo integrirano vezje v laboratorijih podjetja Texas Instruments. 28. september - s sprejetjem nove ustave na referendumu se prične Peta francoska republika. 2. oktober - Gvineja razglasi neodvisnost od Francije. 11. oktober - z oddajanjem prične televizijski program RTV Slovenija. 23. oktober - izšel prvi strip o Smrkcih. 28. oktober - Papež Janez XXIII. nasledi Pija XII. na čelu Rimskokatoliške cerkve. 10. november - s skladbo Joaa Gilberta je v Riu de Janeiru rojena bossa nova. 25. november - Francoski Sudan postane avtonomen del Francoske skupnosti. 29. november - Čad, Republika Kongo in Gabon postanejo avtonomne republike znotraj Francoske skupnosti. 20. december - zadnja vožnja ljubljanskega tramvaja. 21. december - Charles de Gaulle je izvoljen za predsednika Francije. 29. december - uporniki pod vodstvom Cheja Guevare napadejo mesto Santa Clara. Dva dni kasneje, na silvestrovo, odstopi diktator Fulgencio Batista. Rojstva 15. januar - Boris Tadić, srbski politik 29. januar - Slavko Gaber, slovenski politik in univerzitetni učitelj 16. februar - Ice-T, ameriški raper in igralec 10. marec - Sharon Stone, ameriška igralka 11. marec - Eddie Lawson, ameriški motociklistični dirkač 14. marec - Albert II. Grimaldi, monaški knez 20. marec - Holly Hunter, ameriška filmska igralka in producentka 21. marec - Gary Oldman, angleški igralec in glasbenik 9. april - Slavko Avsenik mlajši, slovenski skladatelj, pianist, producent in urednik 15. april - Benjamin Zephaniah, angleški pisatelj, glasbenik in pesnik 29. april - Michelle Pfeiffer, ameriška igralka 1. maj - Jelka Godec Schmidt, slovenska ilustratorka in pisateljica 17. maj - Orest Jarh, slovenski fizik 21. maj - Curtis Tracy McMullen, ameriški matematik 16. junij: Nace Junkar, slovenski glasbenik Zoran Predin, slovenski glasbenik 19. junij - Sergej Makarov, ruski hokejist 26. junij - Andrej Grafenauer, slovenski kitarist in glasbeni pedagog 8. julij - Kevin Bacon, ameriški igralec 7. avgust - Bruce Dickinson, angleški glasbenik 16. avgust - Madonna, ameriška glasbenica 25. avgust - Tim Burton, ameriški filmski režiser 29. avgust - Michael Jackson, ameriški pevec († 2009) 10. september - Chris Columbus, ameriški režiser 17. september - Janez Janša, slovenski politik 22. september: Andrea Bocelli, italijanski tenorist Vinko Möderndorfer, slovenski pesnik, pisatelj, dramatik in režiser 8. oktober - Ursula von der Leyen, nemška političarka in predsednica Evropske komisije 10. oktober − Tanya Tucker, ameriška glasbenica 20. oktober: Ivo Pogorelić, hrvaški pianist Viggo Mortensen, dansko-ameriški igralec 22. november - Jamie Lee Curtis, ameriška igralka in pisateljica 30. november – Stacey Q, ameriška pevka 10. december - Cornelia Funke, nemška pisateljica 22. december - Marko Sosič, slovenski pisatelj in režiser († 2021) Smrti 12. februar - Douglas Rayner Hartree, angleški matematik in fizik (* 1897) 21. februar - Duncan Edwards, angleški nogometaš (* 1936) 7. marec - Lili Novy, slovenska pesnica in prevajalka (* 1885) 29. marec - Rajko Nahtigal, slovenski slavist in filolog (* 1877) 16. april - Rosalind Franklin, angleška biofizičarka (* 1920) 12. maj - Irma Sèthe, belgijska violinistka (* 1876) 29. maj - Juan Ramón Jiménez, španski pesnik, nobelovec (* 1881) 16. junij - Imre Nagy, madžarski politik (* 1896) 20. junij - Kurt Alder, nemški kemik, nobelovec (* 1902) 14. julij - Fajsal II., iraški kralj (* 1935) 26. julij - Iven Carl Kincheloe mlajši, ameriški vojaški pilot (* 1928) 3. avgust - Peter Collins, britanski dirkač Formule 1 (* 1931) 14. avgust - Frédéric Joliot-Curie, francoski fizik (* 1900) 22. avgust - Roger Martin du Gard, francoski pisatelj, nobelovec (* 1881) 27. avgust - Ernest Lawrence, ameriški fizik, nobelovec (* 1901) 22. september - Izidor Cankar, slovenski umetnostni zgodovinar in pisatelj (* 1886) 25. september - John Broadus Watson, ameriški psiholog (* 1878) 9. oktober - Papež Pij XII. (* 1876) 24. oktober - George Edward Moore, angleški filozof (* 1873) 19. november - Vittorio Ambrosio, italijanski general (* 1879) 24. november - Robert Cecil, angleški politik in diplomat, nobelovec (* 1864) 27. november - Artur Rodziński, poljski skladatelj (* 1892) 15. december - Wolfgang Ernst Pauli, avstrijski fizik, nobelovec (* 1900) Nobelove nagrade Fizika - Pavel Aleksejevič Čerenkov, Ilja Mihajlovič Frank, Igor Jevgenjevič Tamm Kemija - Frederick Sanger Fiziologija ali medicina - George Wells Beadle, Edward Lawrie Tatum, Joshua Lederberg Književnost - Boris Leonidovič Pasternak Mir - Georges Pire Viri


text: 1650. je šesto desetletje v 17. stoletju med letoma 1650 in 1659. D-01650.


text: 1959 (MCMLIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 1. januar - kubanski diktator Fulgencio Batista zbeži iz Havane pred napredujočimi Castrovimi silami. 3. januar - Aljaska postane 49. zvezna država Združenih držav Amerike. 7. januar - Združene države Amerike priznajo novo kubansko vlado pod vodstvom Fidela Castra. 1. februar - švicarski volivci na referendumu zavrnejo volilno pravico za ženske. 3. februar - v strmoglavljenju letala v Iowi umrejo glasbeniki Buddy Holly, Ritchie Valens, Roger Peterson in The Big Bopper, kar kasneje Don McLean v skladbi »American Pie« opiše kot »dan, ko je umrla glasba« (The day the music died). 16. februar - Fidel Castro postane kubanski predsednik vlade. 19. februar - Turčija, Grčija, Združeno kraljestvo in predstavniki ciprske skupnosti podpišejo sporazum o neodvisnosti Cipra. 10. marec - v Lhasi se prične množični upor Tibetancev proti kitajski oblasti. 17. marec - 14. dalajlama Tenzin Gyatso se umakne iz Lhase in odide v izgnanstvo v Indijo. 9. april - ameriška vesoljska agencija NASA izbere sedem vojaških pilotov, ki bodo postali prvi astronavti, t. i. »Mercury Seven«. 27. april - Liu Šaoči je na zasedanju Nacionalnega ljudskega kongresa izbran za predsednika Kitajske, Maovega naslednika. 1. maj - z združitvijo časnikov Ljudska pravica in Slovenski poročevalec nastane v Ljubljani dnevnik Delo. 28. maj - dve opici kapucinki vrste sajmiri postaneta prvi bitji, ki sta se živi vrnili z vesoljskega poleta, na krovu rakete Jupiter. 3. junij - Singapur postane avtonomna britanska kolonija, za ministrskega predsednika je izvoljen Lee Kwan Yew. 9. junij - splovljena je jedrska podmornica USS George Washington, prva podmornica oborožena z balističnimi izstrelki. 14. junij - izgnanci ob podpori Fidela Castra izvedejo neuspešen poskus državnega prevrata in odstavitve diktatorja Rafaela Trujilla v Dominikanski republiki. 26. junij - ameriški predsednik Dwight Eisenhower in Elizabeta II., kraljica Kanade, uradno odpreta morsko pot Svetega Lovrenca. 7. julij - Venera zakrije zvezdo Regulus; ta redki dogodek izkoristijo astronomi za merjenje premera Venere in analizo sestave njene atmosfere. 17. julij - Luis in Mary Leakey odkrijeta prvo lobanjo avstralopiteka, v soteski Olduvai v Tanzaniji. 22. julij - skupina raziskovalcev z japonske Univerze v Kumamotu ugotovi, da je vzrok za bolezen Minamata kontaminacija z živim srebrom. 8. avgust - hude poplave na Tajvanu zaradi deževja, ki spremlja tajfun Ellen, zahtevajo več kot 1000 življenj. 21. avgust - Havaji postanejo 50. zvezna država Združenih držav Amerike. 14. september - sovjetska sonda Luna 2 kot prvi izdelek človeških rok trešči na Luno. 20. september - ob 40. obletnici ustanovitve KPJ je slovesno odprto novozgrajeno središče Velenja na Titovem trgu. 26. september - tajfun Vera doseže otok Honšu in zahteva več kot 5000 življenj, več deset tisoč ljudi je ranjenih. 1. november - napetosti med Tutsiji in Hutujci v Ruandi se sprevržejo v nasilne nemire po tistem, ko Tutsiji pretepejo predsednika Dominiqueja Mbonyumutwo. 18. november - v produkciji studia MGM izide visokoproračunski film Ben-Hur s Charltonom Hestonom v glavni vlogi, ki kasneje osvoji 11 oskarjev, rekord, ki je nepresežen vse do danes. 20. november - Organizacija združenih narodov sprejme Deklaracijo o otrokovih pravicah. 29. november - z obratovanjem prične prvi sistem daljinskega ogrevanja v Jugoslaviji za potrebe novozgrajenega mesta Velenje. 1. december - 12 držav, vključno s Sovjetsko zvezo in ZDA, podpiše sporazum o prepovedi vojaških aktivnosti in sodelovanju pri znanstvenih raziskavah na Antarktiki. 2. december - voda, ki zalije francosko mesto Fréjus ob popustitvi jezu Malpasset, opustoši zahodne četrti mesta, pri čemer umre okrog 500 ljudi. Rojstva 3. januar - Fjodor Nikolajevič Jurčihin, ruski kozmonavt 5. januar - Geza Filo, slovenski evangeličanski škof 9. januar - Rigoberta Menchú, gvatemalska pisateljica, nobelovka 16. januar - Sade Adu, nigerijsko-britanska pevka 6. februar - Kondi Pižorn, slovenski dramski igralec 8. februar - Bojana Beović, slovenska infektologinja in političarka 6. marec - Borut Furlan, slovenski podvodni fotograf in potapljač 16. marec - Jens Stoltenberg, norveški politik 25. marec - Adi Smolar, slovenski kantavtor 15. april - Emma Thompson, angleška filmska igralka 19. april - Marko Snoj, slovenski jezikoslovec 16. maj - Mare Winningham, ameriška igralka in pevka 17. maj - Paul Di'Anno, angleški pevec 20. maj - Israel Kamakawiwoʻole, havajski glasbenik († 1997) 25. maj - Aleš Pipan, slovenski košarkar in trener 11. junij - Hugh Laurie, britanski komik, igralec in glasbenik 13. junij - Klaus W. Iohannis, romunski predsednik 14. junij - Marcus Miller, ameriški glasbenik, skladatelj in producent 17. junij - Ulrike Richter, nemška plavalka 22. junij - Bojan Umek, slovenski dramski igralec 26. julij - Kevin Spacey, ameriški filmski igralec 1. avgust - Ljudmila Novak, slovenska političarka 3. avgust - Koiči Tanaka, japonski kemik, nobelovec 14. avgust - Earvin »Magic« Johnson ml., ameriški košarkar 24. avgust - Gregor Strniša, slovenski skladatelj 27. avgust - Gerhard Berger, avstrijski dirkač Formule 1 17. september - Janez Podobnik, slovenski politik 30. september - Ettore Messina, italijanski košarkarski trener 1. oktober - Youssou N'Dour, senegalski pevec 5. oktober - Feri Lainšček, slovenski pisatelj in pesnik 14. oktober - Aleksej Kasatonov, ruski hokejist 20. oktober - Boris Strel, slovenski alpski smučar 21. oktober - Ken Watanabe, japonski filmski igralec 23. oktober - »Weird Al« Yankovic, ameriški glasbenik, producent in igralec 26. oktober - Evo Morales, bolivijski politik 27. oktober - Borut Veselko, slovenski igralec 1. november - Milko Bizjak, slovenski skladatelj, organist in čembalist 5. november - Bryan Adams, kanadski glasbenik 21. december - Florence Griffith Joyner, ameriška atletinja 31. december - Val Kilmer, ameriški filmski igralec Smrti 21. januar - Cecil B. DeMille, ameriški filmski režiser in producent (* 1881) 3. februar - Buddy Holly, ameriški glasbenik (* 1936) Ritchie Valens, mehiško-ameriški glasbenik (* 1941) 15. februar - Sir Owen Willans Richardson, angleški fizik, nobelovec (* 1879) 25. februar - Alojz Kraigher, slovenski pisatelj in zdravnik (* 1877) 8. april - Russell Bowie, kanadski hokejist in hokejski sodnik (* 1880) 9. april - Frank Lloyd Wright, ameriški arhitekt, oblikovalec in pisec (* 1867) 5. maj - Carlos Saavedra Lamas, argentinski pravnik, sociolog, pedagog in politik, nobelovec (* 1878) 20. maj - Alfred Schütz, avstrijsko-ameriški filozof in sociolog (* 1899) 24. maj - John Foster Dulles, ameriški politik (* 1888) 9. junij - Franc Talanji, slovenski pisatelj, pesnik, novinar in partizan (* 1883) 18. junij - Bogumil Vošnjak, slovenski pravnik in politik (* 1882) 17. julij - Billie Holiday, ameriška pevka (* 1915) 15. avgust - Pavel Golia, slovenski častnik, pesnik in dramatik (* 1887) 22. september - William Edmund Ironside, britanski feldmaršal (* 1880) 28. september - Rudolf Caracciola, nemški dirkač (* 1901) 7. oktober - Mario Lanza, ameriški pevec in igralec italijanskega rodu (* 1921) 14. oktober - Errol Flynn, avstralski igralec (* 1909) 16. oktober - George Catlett Marshall, ameriški general, politik in diplomat, nobelovec (* 1880) 30. oktober - Franc Rihtarič, morilec (* 1929), zadnja izvršena smrtna kazen v Sloveniji 16. november - Gregorij Rožman, slovenski škof (* 1883) 17. november - Heitor Villa-Lobos, brazilski skladatelj (* 1887) 26. november - Stanko Bloudek, slovenski konstruktor in športnik (* 1890) 2. december - John August Anderson, ameriški astronom (* 1876) 28. december - Ante Pavelić, hrvaški častnik in politik, vojni zločinec (* 1889) Nobelove nagrade Fizika - Emilio Gino Segrè, Owen Chamberlain Kemija - Jaroslav Heyrovský Fiziologija ali medicina - Severo Ochoa, Arthur Kornberg Književnost - Salvatore Quasimodo Mir - Philip John Noel-Baker


text: 1600. je prvo desetletje v 17. stoletju med letoma 1600 in 1609. D-01600.


text: 1550. je šesto desetletje v 16. stoletju med letoma 1550 in 1559. D-01550.


text: 1941 (MCMXLI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Dogodki Januar 14. januar – Faye Dunaway 19. januar - začetek britanske ofenzive v Etiopiji in Eritreji 20. januar - Japonska nastopi kot posrednik v francosko-tajskem sporu 26. januar - začetek britanske ofenzive v Somaliji 30. januar - Tajska in Indokina skleneta premirje 31. januar – Jessica Walter Februar 3. februar - Tretji rajh ponovno postavi Pierra Lavala za predsednika vlade v okupirani Vichyjski Franciji. 6. februar - Erwin Rommel postane poveljnik Nemškega afriškega korpusa. 12. februar - nastop nemških oklepnih enot pod Rommlovim poveljstvom v Libiji (operacija Sonnenblumen). 23. februar - Glenn Theodore Seaborg izolira in odkrije plutonij. 25. februar - na Nizozemskem se vrstijo stavke v podporo aretiranih Judov. 26. februar - britanske afriške kolonialne enote zavzamejo Mogadiš Marec 1. marec: Francoske svobodne sile zasedejo Kufro. Bolgarija podpiše trojni pakt. 2. marec - Wehrmacht sporazumno vkoraka v Bolgarijo. 4. marec - britanski komandosi izvedejo uspešen napad na Lofote - pričetek akcij na Norveškem. 11. marec - ZDA sprejmejo Lend-Lease Act, ki opredeljuje pomoč zaveznikom v obliki vojaškega materiala v zameno za uporabo vojaških baz na evropskem ozemlju. 24. marec - Erwin Rommel prične z ofenzivo v Cirenajki. 25. marec - Jugoslavija pristopi k trojnemu paktu. 26. marec - Britanska vojna mornarica premaga italijansko v bitki pri rtu Matapan. 27. marec - puč v Jugoslaviji: regent Pavel Karađorđević mora v izgnanstvo, na oblast pride sedemnajstletni Peter II. Karađorđević. 30. marec - ZDA zasežejo nemške ladje zasidrane v ameriških vodah. April 5. april: Britanska vojska osvobodi Adis Abebo. Jugoslavija in ZSSR podpišeta prijateljski in nenapadalni pakt 6. april: Nemško-italijansko-bolgarski napad na Jugoslavijo (operacija 25). Nemčija vdre v Grčijo. 10. april: Britanska vojska zasede Massauo. razglašena Neodvisna država Hrvaška. 12. april - Beograd kapitulira. 13. april - ZSSR in Japonska podpišeta pakt o nevtralnosti. 14. april - Tretji rajh postavi zasedbeno oblast na Štajerskem in Gorenjskem. 17. april - s kapitulacijo Kraljevine Jugoslavije se konča aprilska vojna. 18. april - Italija uvede zasedbeno oblast v Ljubljanski pokrajini. 21. april - Grška vojska kapitulira v Epiru in Makedoniji. 26. april - Adolf Hitler obišče Maribor. 27. april: v Ljubljani je ustanovljena Osvobodilna fronta. Atene kapitulirajo. 30. april - začetek britanskega umika iz Grčije. Maj 2. maj - protibritanski upor v Iraku 3. maj - Italija priključi Ljubljansko pokrajino k svojemu ozemlju. 5. maj - Haile Selassie I. prispe v osvobojeno Adis Abebo (danes Dan osvoboditve v Etiopiji). 9. maj - Francija in Japonska podpišeta ozemeljski sporazum v Tokiju. 11. maj - Rudolf Hess prebegne na Škotsko. 12. maj - Konrad Zuse predstavi Z3, prvi popolnoma samodejni programirljiv računalnik. 18. maj: Bolgarija priključi grško in jugoslovansko Makedonijo k svojem ozemlju. Italija in Neodvisna država Hrvaška podpišeta ozemeljski sporazum. 19. maj: Italijanske enote se predajo v Etiopiji. Ho Ši Minh ustanovi Ligo za neodvisnost Vietnama. 20. maj - nemške sile izvedejo letalsko-padalski desant na Kreto - pričetek bitke za Kreto. 24. maj - nemška bojna ladja Bismarck potopi križarko HMS Hood; začetek velike britansko-nemške pomorske bitke v severnem Atlantiku. 27. maj: Združene države Amerike razglasijo neomejeno izredno stanje britanske bojne ladje potopijo Bismarck; umre 2.300 članov posadke. 28. maj: britanska vojska se začne umikati s Krete. grški kralj in vlada se umakneta v Kairo. Junij 2. junij - Vichyjska Francija sprejme drugi Statut o Judih. 8. junij: prične se britansko-golistična ofenziva v Siriji. ZDA prevzamejo britanska oporišča na Islandiji. 12. junij - države Commonwealtha, Svobodna Francija, Belgija, Nizozemska, Poljska, Grčija, Češkoslovaška in Jugoslavija podpišejo izjavo o medsebojni pomoči. 14. junij - ZDA zamrznejo nemški in italijanski kapital. 15. junij - Neodvisna država Hrvaška pristopi k trojnemu paktu. 16. junij - Tretji rajh in Turčija podpišeta sporazum o nenapadanju. 22. junij: Tretji rajh in Romunija napadeta ZSSR; začetek operacije Barbarossa ustanovitev glavnega poveljstva slovenskih partizanskih čet. 26. junij - Finska napade ZSSR. 27. junij: Madžarska napade ZSSR. ustanovitev glavnega štaba NOPO Jugoslavije. 30. junij: Italija in Slovaška napadeta ZSSR. Vichyjska Francija prekine diplomatske stike z ZSSR. Julij 2. julij - Japonska vpokliče milijon moških v vojsko. 4. julij - CK KPJ sklene začeti vstajo. 5. julij - Wehrmacht prodre do Dnepra. 12. julij - ZSSR in Združeno kraljestvo v Moskvi podpišeta sporazum o vzajemni pomoči. 16. julij - Tretji rajh priključi Luksemburg k svojemu ozemlju. 26. julij - ZDA blokirajo japonski kapital v odziv na japonsko okupacijo Francoske Indokine. 28. julij - Japonske enote se izkrcajo v Kočinčini. 29. julij - Japonska in Vichyjska Francija podpišeta sporazum o skupni obrambi Indokine. 30. julij - ZSSR in poljska vlada vzpostavita diplomatske stike. 31. julij - Hermann Göring ukaže Reinhardu Heydrichu pripravo načrtov za »dokončno rešitev« judovskega vprašanja v Evropi. Avgust 1. avgust - ZDA in ZSSR podpišeta sporazum o sodelovanju. 5. avgust - ustanovljen Cankarjev bataljon na Pogrošarjevi plani nad Vodiško planino. 6. avgust - Italijani ustanovijo Prostovoljno protikomunistično milico oz. MVAC v Sloveniji. 9. avgust - Začetek srečanja Franklin Roosevelt-Winston Churchill v zalivu Placentia, ki se konča s podpisom atlantske listine. 25. avgust - Združeno kraljestvo in ZSSR napotita svoje enote v Iran. September 3. september - Romunija priključi Bukovino k svojemu ozemlju. 8. september - Wehrmacht prične z obleganjem Leningrada. 16. september - Iranski šah Reza Pahlavi se odpove prestolu v korist svojega sina 17. september - britanske in sovjetske enote zasedejo Teheran. 19. september - Wehrmacht zasede Kijev. 24. september: v Londonu se ustanovi Francoski državni svet ZSSR pristopi k paktu Združenih narodov 25. september - Wehrmacht prične ofenzivo na Krim. 27. september - Sirija in Libanon razglasita pravico do neodvisnosti, a francoske enote ostanejo. 29. september - ZDA in Združeno kraljestvo obljubita pomoč Sovjetski zvezi na prvi moskovski konferenci. Oktober 2. oktober - začetek bitke za Moskvo 4. oktober - ZDA prekinejo dobavo nafte Japonski. 9. oktober - zrušitev pronemškega režima v Panami. 16. oktober - Hideki Tojo sestavi novo japonsko vlado. 17. oktober - pokol v Kraljevu. 21. oktober - pokol v Kragujevcu. November 11. november - ZDA razširijo Lend-Lease Act na Svobodno Francijo. 12. november - temperature okoli Moskve padejo na -12 °C in Sovjetska zveza prvič uporabi smučarske enote proti zmrzujočim nemškim enotam v okolici mesta. 15. november - Wehrmacht okupira celoten Krim razen Sevastopola 18. november - britanska Osma armada prične prodirati proti obleganemu Tobruku na severnoafriški fronti (operacija Crusader). 25. november: Bolgarija, Danska, NDH, Finska, Romunija in Slovaška pristopijo k antikominterskemu paktu. vpoklic španskih, francoskih, belgijskih in nizozemskih prostovoljcev za boj proti komunizmu. 27. november: osvobojena celotna Etiopija. mraz in sovjetske sile ustavijo nemški prodor proti Moskvi. December 4. december - Poljska in ZSSR podpišeta pogodbo o prijateljstvu in vzajemni obrambni pomoči 6. december - začetek sovjetske protiofenzive pri Moskvi. 7. december: Združeno kraljestvo napove vojno Finski, Madžarski in Romuniji. Japonska napade ameriško pomorsko oporišče Pearl Harbor. 8. december: Združene države Amerike vstopijo v drugo svetovno vojno in skupaj z Združenim kraljestvom napovejo vojno Japonski. Japonske enote se izkrcajo na Tajskem, v Maleziji in na severni obali Luzona. Kitajska napove vojno Japonski. 9. december: japonske enote se izkrcajo na otočju Gilbert. Svobodna Francija napove vojno Japonski. 10. december: japonske enote se izkrcajo na otoku Guam. japonsko vojno letalstvo potopi britanski bojni ladji HMS Prince of Wales in HMS Repulse. 11. december - Tretji rajh in Italija napovesta vojno ZDA. 12. december - Indija napove vojno Japonski. 14. december - Tajska podpiše zavezništvo z Japonsko. 15. december - Irska se razglasi za nevtralno. 16. december - Začetek nemškega umika pred Moskvo. 17. december - Japonske enote se izkrcajo na severni obali Bornea. 19. december: Adolf Hitler postane Oberkommando der Heeres (vrhovni poveljnik nemške kopenske vojske). Združeno kraljestvo dvigne starostno mejo vojaške obveznosti na 51 let; prične se novačenje žensk v vojsko. 20. december - Japonska zasede Mindanao. 21. december - Japonske enote se izkrcajo v zalivu Lingayen. 22. december - v vasi Rudo (Bosna in Hercegovina) je ustanovljena 1. proletarska brigada. 24. december: Francoske svobodne sile se izkrcajo v Saint Pierre in Miquelonu Japonska zasede otok Wake. 25. december - Hong Kong kapitulira. 26. december: ZDA, Združeno kraljestvo in Kitajska podpišejo sporazum o vojaškem sodelovanju. Britanski komandosi napadejo norveško pristanišče Vågsøy in prisilijo Hitlerja da okrepi obrambo območja. 28. december - japonske enote se izkrcajo na Sumatri. Rojstva 5. januar - Hajao Mijazaki, japonski režiser in animator 14. januar - Milan Kučan, slovenski politik, državnik 21. januar - Plácido Domingo, španski tenorist 26. januar - Scott Glenn, ameriški filmski igralec 7. februar - James Roger Prior Angel, ameriški astronom 16. februar - Kim Džong Il, severnokorejski voditelj († 2011) 16. marec - Bernardo Bertolucci, italijanski režiser († 2018) 26. marec - Richard Dawkins, britanski biolog 27. marec - Ema Prodnik, slovenska pevka († 2023) 13. april - Neda Pagon, slovenska sociologinja († 2020) 30. maj - James Rachels, ameriški filozof († 2003) 12. junij - Chick Corea, ameriški pianist († 2021) 24. junij - Julia Kristeva, bolgarsko-francoska filozofinja 4. julij - Tomaž Šalamun, slovenski pesnik († 2014) 20. avgust - Slobodan Milošević, srbski politik († 2006) 1. september - Mijo Lončarić, hrvaški jezikoslovec in dialektolog († 2023) 10. september - Stephen Jay Gould, ameriški biolog († 2002) 28. december - Elza Budau, slovenska besedilopiska, pesnica in pisateljica Smrti 4. januar - Henri-Louis Bergson, francoski filozof, Nobelovec (* 1859) 11. januar - Emanuel Lasker, nemški šahist, matematik in filozof (* 1868) 13. januar - James Augustine Aloysius Joyce, irski pisatelj (* 1882) 28. februar - Alfonz XIII., španski kralj (* 1886) 13. april - Annie Jump Cannon, ameriška astronomka (* 1863) 6. maj - Kuki Šuzo, japonski sodobni filozof (* 1888) 7. maj - James George Frazer, škotski socialni antropolog in religiolog (* 1854) 4. junij - kajzer Viljem II., pruski kralj in nemški cesar (* 1859) 26. julij - Henri Léon Lebesgue, francoski matematik (* 1875) Benjamin Lee Whorf, ameriški antropolog in lingvist (* 1897) 7. avgust - Rabindranath Tagore, indijski (bengalski) pesnik in filozof, Nobelovec (* 1861) 8. november - Gaetano Mosca, italijanski pravnik in politični teoretik (* 1858) 18. november - Walther Hermann Nernst, nemški fizik in kemik (* 1864) 11. december - Charles Émile Picard, francoski matematik (* 1856) 24. december - Janez (Ivan) Kranjc, slovenski duhovnik in mučenec (* 1914) 29. december - Tullio Levi-Civita, italijanski matematik (* 1873) Nobelove nagrade Nobelovih nagrad zaradi vojne niso podelili.


text: 1500. je prvo desetletje v 16. stoletju med letoma 1500 in 1509. D-01500.


text: 1942 (MCMXLII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki Januar 1. januar - ZDA, Združeno kraljestvo, ZSSR, Kitajska, Avstralija, Belgija, Kanada, Kostarika, Kuba, Češkoslovaška, Dominikanska republika, Salvador, Grčija, Gvatemala, Haiti, Honduras, Indija, Luksemburg, Nizozemska, Nova Zelandija, Nikaragva, Norveška, Panama, Poljska, Republika Južna Afrika in Jugoslavija v Washingtonu podpišejo deklaracijo o OZN 9. januar - podpisana deklaracija o vojnih zločincih 15. januar - začetek konference držav Latinske Amerike (razen Argentine in Čila 16. januar - začetek japonske ofenzive na Burmi 19. januar - Rdeča armada zavzame Možajsk 20. januar - wannseejska konferenca o dokončni rešitvi judovskega vprašanja 21. januar - Erwin Rommel prične ofenzivo v Libiji 25. januar - Tajska napove vojno ZDA in Združenemu kraljestvu 26. januar - Imperialna japonska kopenska vojska se izkrca na Salomonovih otokih 29. januar - Združeno kraljestvo, Sovjetska zveza in Perzija podpišejo pogodbo o zavezništvu Februar 1. februar - Vidkun Quisling je imenovan za norveškega ministrskega predsednika 8. februar - Albert Speer je imenovan za ministra za oborožitev in vojno proizvodnjo Tretjega rajha 15. februar - Singapur kapitulira 16. februar - Palembang na Sumatri kapitulira 18. februar - Imperialna japonska kopenska vojska se izkrca na Baliju 20. februar - Imperialna japonska kopenska vojska se izkrca na Timorju 23. februar - Italija ustanovi koncentracijsko taborišče Gonars 27. februar: - Imperialna japonska vojna mornarica zmaga pri Javi - britansko-golistični napad na nemško radarsko postajo na Brunevalu Marec 1. marec - Imperialna japonska kopenska vojska začne z zasedbo Jave 3. marec - britanske oborožene sile začnejo napadi Diego-Suarez 7. marec: - začetek bitke za Singapur - Rangun kapitulira 8. marec - Japonska zasede Javo 9. marec - Bataan kapitulira 10. marec - angloameriško vojno letalstvo uspešno napade japonske ladje v Salamauiju 12. marec - britanska vojska se umakne z Andamanskih otokov 15. marec - Singapur kapitulira 21. marec - Hitler ukaže mobilizacijo delovne sile na zasednih področjih 24. marec - uvedba vojaške obveznosti v slovenski Štajerski 28. marec: - Združeno kraljestvo komandoški napad na Saint-Nazaire - RAF bombandira Lübeck April 5. april - neuspešen japonski napad na Colombo 7. april - Sumatra je pod popolno japonsko zasedbo 14. april - izvaja se sistematična deportacija koroških Slovencev v nemška taborišča 18. april: - Laval se vrne v Vichy ter postane predsednik vlade, zunanji minister in notranji minister - USAF prvič bombandira Tokio 27. april - ZDA odpokličejo veleposlanika iz Vichya Maj 1. maj - japonska zasedba Mandalaija; presekana je burmanska pot 4. maj - začetek pomorske bitke v Koralnem morju 5. maj - britanske oborožene sile se izkrcajo na Madagaskarju 8. maj - ameriška postojanka Corregidor kapitulira 9. maj - začetek sovjetske ofenzive na Harkov 11. maj - ameriške sile na Mindanau kapitulirajo 12. maj - začetek množičnega poboja Judov 16. maj - Wehrmacht zavzame Kerč na Krimu 17. maj - nemška protiofenziva pri Harkovu 26. maj: - Združeno kraljestvo in ZSSR podpišeta sporazum o medsebojni pomoči - začetek uspešne nemško-italijanske ofenzive v Libiji 27. maj - dva operativca SOE izvedeta atentat na Reinharda Heydricha v Pragi 28. maj - Mehika napove vojno silam trojnega pakta 30. maj - RAF množično bombandira Köln Junij 3. junij - začetek ameriške letalsko-pomorske operacije pri Midwayu 4. junij - za posledicami atentata umre Reinhard Heydrich 5. junij - ZDA napovejo vojno Romuniji in Bolgariji 7. junij - zmaga ZDA pri Midwayu 10. junij - pokol v Lidicah 11. junij - ZDA razširijo Lend-Lease Act še na ZSSR 15. junij - japonska vojska se izkrca na Aleutih 24. junij - Charles de Gaulle podpiše sporazum (francoska karta) med Svobodno Francijo in notranjim odporniškim gibanjem 28. junij - nemška ofenziva na ruski fronti Julij 1. julij - nemško-italijanske enote prodrejo do El Alameina 2. julij: - Sevastopol kapitulira - začetek bitka pri El Alameinu 4. julij - ameriško vojno letalstvo prvič bombandira Tretji rajh 7. julij - uvedba vojaške obveznosti na Gorenjskem in Mežiški dolini 20. julij - Rdeča armada odbije nemški napad pri Voronežu na Donu 22. julij - Wehrmacht prodre do reke Don pri mestu Cimlanskija 27. julij - Wehrmacht zavzame Rostov Avgust 7. avgust - USMC zavzame japonsko letališče na otoku Guadalcanal 8. avgust: - USMC zavzame Tulagi - bitka za pacifiški otok Savo 9. avgust - padec Krasnodara in Majkopa 17. avgust - anglo-ameriško-sovjetska konferenca v Moskvi 19. avgust - Operacija Jubilee: anglo-kanadski napad na Dieppe 22. avgust - Brazilija napove vojno Tretjemu rajhu 23. avgust - začetek bitke za pacifiško otočje Stewart 30. avgust - uvedba vojaške obveznosti v Luksemburgu 31. avgust - nemško-italijanski poraz pri El Alameinu September 1. september - Wehrmacht prodre do reke Volge 4. september - Vichyjska Francija uvede službo obveznega dela 5. september - Novorosijsk kapitulira 6. september - začetek bitke za Stalingrad 23. september - britanska vojska zavzame Tananarive Oktober 9. oktober - Rdeča armada odstrani naziv in funkcije političnih komisarjev 10. oktober - ZDA in Združeno kraljestvo se odpovesta privilegiju eksteritorialnosti na Kitajskem 23. oktober - začetek britanske ofenzive pri El Alameinu 26. oktober - bitka za otočje Santa Cruz November 1. november - ustanovitev prvih divizij v NOV in POJ 7. november: - začetek operacije Bakla - Vichy pretrga diplomatske odnose z ZDA 9. november: - sestaneki Hitler-Laval - začetek nemško-italijanskega izkrcanja v Tuniziji - ustanovljen prvi partizanski korpus v NOV in POJ 10. november - ameriške in vichyjske enote sklenejo premirje v Severni Afriki 11. november: - Tretji rajh in Italija zasedeta preostalo Francijo - ustanovitev Organizacije odporniške armade 12. november - začetek uspešne ameriške ofenzive blizu otokov Savo in Guadalcanal 13. november - sporazum Darlan-Clark 15. november - ameriška zmaga pri Guadalcanalu 18. november - Henri Pétain izroči Lavalu vsa pooblastila 19. november - začetek obkoljevanja nemških enot pri Stalingradu 20. november: - objavljen Welfare State načrt - ZSSR sproži ofenzivo na srednjem Kavkazu 23. november - Francoska Zahodna Afrika se pridruži Svobodni Franciji 26. november - ustanovljen AVNOJ 27. november - francoska flota se sama potopi pri Toulonu 28. november - otok Réunion se priključi Svobodni Franciji December 1. december - začetek sovjetske ofenzive med Donom in Volgo 2. december - prične obratovati prvi jedrski reaktor v Chicagu 4. december - ustanovljena Alžirska država 5. december - avstalsko-ameriške enote zasedejo Gono in severno obalo Papue 14. december - Francija in Italija podpišeta sporazum o vzpostavitvi francoske suverenosti nad Madagaskarjem 16. december - Rdeča armada prodira med Donom in Doncem 27. december - general Andrej Vlasov ustanovi Smolenški komite 28. december - Francoska Somalija se priključi Svobodni Franciji Rojstva 8. januar - Stephen Hawking, angleški fizik, astrofizik, matematik, kozmolog († 2018) 25. januar - Eusébio, brazilski nogometaš († 2014) 7. februar - Ivan Mládek, češki glasbenik, pevec in komik 15. februar - Petar Fajfrić, srbski rokometaš († 2021) 2. marec - Lou Reed, ameriški glasbenik († 2013) 20. april - Arto Paasilinna, finski pisatelj († 2018) 19. maj - Gary Kildall, ameriški računalnikar († 1994) 16. junij - Giacomo Agostini, italijanski motociklistični dirkač 25. junij - Willis Reed mlajši, ameriški košarkar 10. julij - Ronnie James Dio, ameriški glasbenik († 2010) 2. avgust - Isabel Allende, čilska pisateljica 12. september - Andrej Čadež, slovenski fizik, astrofizik 17. oktober - Renato Verlič, slovenski glasbenik 21. oktober - Robert Sutton Harrington, ameriški astronom († 1993) 20. november - Joe Biden, ameriški politik 25. november - Jožica Svete, slovenska pevka, članica Ansambla bratov Avsenik 6. december - Peter Handke, avstrijski pisatelj in prevajalec 15. december - Anton Stres, slovenski duhovnik, teolog, filozof in nadškof 30. december – Anne Charleston, avstralska igralka Smrti 9. januar - Heber Doust Curtis, ameriški astronom (* 1872) 13. januar - Vladimir Sergejevič Ignatovski, ruski matematik, fizik (* 1875) 26. januar - Felix Hausdorff, nemški matematik (* 1868) 22. februar - Stefan Zweig, avstrijski pisatelj (* 1881) 9. avgust - Edith Stein, nemška filozofinja (* 1891) 1. december - Ferdinand Seidl, slovenski naravoslovec, geolog (* 1856) 22. december - Franz Boas, nemško-ameriški antropolog (* 1858) Nobelove nagrade Nobelovih nagrad zaradi vojne niso podelili.


text: 1450. je šesto desetletje v 15. stoletju med letoma 1450 in 1459. D-01450.


text: 1943 (MCMXLIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki Januar 1. januar - začetek sovjetske ofenzive na obali Črnega morja 14. januar - začetek konference v Casablanci 23. januar - britanske enote vkorakajo v Tripoli 24. januar - konec konference v Casablanci 28. januar - civilna mobilizacija v Tretjem rajhu 30. januar - Vichyjska Francija ustanovi milico Februar 1. februar - sovjetska ofenziva na Azovskem morju in v Ukrajini 2. februar - kapitulacija sil osi v Stalingradu 8. februar - Rdeča armada osvobodi Kursk 9. februar - japonska vojska zapusti Guadalcanal 12. februar - Ferhat Abbas objavi Manifest alžirskega ljudstva 14. februar - Rdeča armada osvobodi Rostov in Vorošilovgrad 16. februar - Vichyska Francija začne mobilizacijo več letnikov v Službo obveznega dela Rdeča armada osvobodi Harkov 28. februar - norveški pripadniki SOE in norveško odporniško gibanje uspešno napadejo tovarno težke vode v Vemorku Marec 1. marec: - začetek avstralsko-ameriškega letalskega napada na japonski ladijski konvoj v Bismarckovem morju - v Moskvi je ustanovljena Zveza poljskih patriotov 8. marec - Italijanski okupator izprazni vas Erzelj 14. marec - Japonska vrne Kitajski zasežena ozemlja 15. marec - Rdeča armada zapusti Harkov 18. marec - Gvajana se pridruži Svobodni Franciji 20. marec - britanska ofenziva v Tuniziji April 13. april - Tretji rajh sporoči najdbo grobišča poljskih častnikov v Katinu 19. april - začetek vstaje v varšavskem getu 25. april - ZSSR in poljska vlada v Londonu pretrgata diplomatske stike Maj 6. maj - začetek zadnje zavezniške ofenzive v Severni Afriki 7. maj - zavezniki osvobodijo Tunis in Bizerto 12. maj - začetek konference Trident v Washingtonu 13. maj - kapitulacija zadnjih vojaških enot sil osi 15. maj - razpustitev Kominterne 16. maj - zadušena vstaja v varšavskem getu 18. maj - konferenca v Hot Springsu ustanovljena Uprava združenih narodov za pomoč in obnovo 27. maj - ustanovljen CNR Junij 3. junij - združitev Francoskega imperialnega sveta in Francoskega državnega sveta ter ustanovitev CFLN 10. junij - začetek britanskega osvobajanja otokov Pantelleria, Linos in Lampedusa 21. junij - aretacija Jeana Moulina 23. junij - v Alžiriji razveljavljen odlok o razpustitvi KP Julij 10. julij - britansko-ameriško izkrcanje na Sicilijo (Zavezniška invazija na Sicilijo) 12. julij - ustanovljen Nacionalni komite svobodne Nemčije 14. julij - francoski Antili se pridružijo Svobodni Franciji 15. julij - začetek bitke za Orel 17. julij - prvo letalsko bombardiranje Rima 24. julij - veliki fašistični svet izreče nezaupnico Benitu Mussoliniju zavezniška letala bombardirajo Hamburg, napad zahteva okoli 30.000 žrtev 25. julij - maršal Pietro Badoglio imenovan za italijanskega predsednika vlade Avgust 1. avgust - Burma razglasi neodvisnost pod japonsko nadvlado 2. avgust - osamosvojitev Libanona 4. avgust - Rdeča armada osvobodi Orel 5. avgust - britanska vojska zavzame Catanio 14. avgust - začetek konference Quadrant 17. avgust - anglo-ameriške oborožene sile zavzamejo Messino in tako zavzamejo Sicilijo 18. avgust - pričetek ameriško-italijanskih tajnih pogajanj o premirju Portugalska privoli, da ZDA postavijo vojaške baze na Azorih 23. avgust - Rdeča armada osvobodi Harkov 24. avgust - Heinrich Himmler je imenovan za notranjega ministra Tretjega rajha 26. avgust - Združeno kraljestvo, ZDA in ZSSR priznajo CFLN 28. avgust - umre bolgarski kralj Boris III. Tretji rajh prevzame izvršilno oblast na Danskem September 3. september - britanska vojska se izkrca v Kalabriji 8. september - ZDA so razglasile vdajo italijanskih oboroženih sil 9. september - angloameriška vojska se izkrca v Salernu 10. september - nemška vojska zasede Rim in severni del Italije Hitler ukaže ustanoviti OZAK 11. september - začetek zavezniškega osvobajanja Korzike 12. september - Otto Skorzeny osvobodi Mussolinija na Gran Sassu 13. september - Čangkajšek je izvoljen za predsednika Kitajske 14. september - avstralsko-ameriška vojska osvobodi Salamauo na Novi Gvineji Rdeča armada osvobodi Novorosijsk 17. september - ustanovitev začasne posvetovalne skupščine Alžirije Rdeča armada osvobodi Brjansk 23. september - Mussolini ustanovi Italijansko socialno republiko 24. september - ustanovljena Slovenska domobranska legija. 25. september - Rdeča armada osvobodi Smolensk Oktober 1. oktober - zavezniki vkorakajo v Neapelj začetek zbora odposlancev slovenskega naroda v Kočevju 7. oktober - Rdeča armada prodre do Dnepra zavezniška vojska vkoraka v Capuo 13. oktober - Italija napove vojno Tretjemu rajhu 14. oktober - Japonska razglasi neodvisnost Filipinov 18. oktober - konferenca v Moskvi -> sklep o ustanovitvi Evropske posvetovalne komisije 25. oktober - poraz japonskega letalstva pri Rabaulu Rdeča armada osvobodi Dnepropetrovsk November 3. november - ustanovni sestaneki Posvetovalne skupščine odporniškega gibanja v Alžiru 6. november - Rdeča armada osvobodi Kijev 9. november - de Gaulle postane edini predsednik CFLN 12. november - ustanovljen Slovenski narodni varnostni zbor 22. november - začetek kitajsko-ameriško-britanske konference v Kairu 28. november - teheranska konferenca 29. november - drugo zasedanje AVNOJa v Jajcu, na katerem je ustanovljen NKOJ December 2. december - RAF bombardira Berlin 4. december - ameriško-britansko-turška konferenca v Kairu 12. december - ZSSR in češka vlada v izgnanstvu skleneta pogodbo o prijateljstvu 16. december - RAF bombardira Berlin 20. december - Francisco Franco razpusti falango 22. december - Francija začne prepuščati oblast Siriji in Libanonu 23. december - RAF bombardira Berlin 26. december - potopitev Scharnhorsta 29. december - RAF bombardira Berlin Rojstva 9. marec - Bobby Fischer, ameriški šahist († 2008) 19. marec - Mario Molina, mehiški kemik († 2020) 23. april - Zequirja Ballata, slovenski skladatelj in glasbeni pedagog 27. maj - Slavko Goričar, slovenski klarinetist in glasbeni pedagog 9. junij - Joe Haldeman, ameriški pisatelj znanstvene fantastike 10. julij - Stanislav Lipovšek, slovenski rimskokatoliški škof 30. julij - Metod Benedik, slovenski teolog in zgodovinar 3. avgust - Princesa Kristina Švedska 29. september - Lech Wałęsa, poljski politik in nekdanji sindikalist ter borec za človekove pravice in nobelovec 7. november - Joni Mitchell, kanadska kantavtorica in slikarka 2. december - Anton Ožinger, slovenski duhovnik, zgodovinar, arhivar in profesor († 2019) 8. december - Jim Morrison, ameriški rockovski pevec, pesnik († 1971) 31. december - Ben Kingsley, ameriški filmski igralec Smrti 7. januar - Nikola Tesla, srbsko-ameriški, izumitelj, fizik, elektroinženir, matematik (* 1856) 6. februar - Hendrik A. Seyffardt, nizozemski general (* 1872) 14. februar - David Hilbert, nemški matematik (* 1862) 10. junij - Mulaj Abd al-Aziz, sultan Maroka (* 1881) 19. julij - Katarina Vasiljevna Budanova, ruska častnica, vojaška pilotka (* 1916) 24. avgust - Simone Weil, francoska filozofinja judovskega rodu, krščanska mistikinja in socialna aktivistka, (* 1909) 26. september - Hisaši Kimura, japonski astronom, geodet (* 1870) 9. oktober - Pieter Zeeman, nizozemski fizik, nobelovec 1902 (* 1865) 26. november - Floriš Kühar slovenskega rodu madžarski verski zgodovinar (* 1893) 20. december - Jurij Nikolajevič Tinjanov, ruski pisatelj, književni teoretik, prevajalec (* 1894) Nobelove nagrade Fizika - Otto Stern Kemija - George de Hevesy Fiziologija ali medicina - Carl Peter Henrik Dam, Edward Adelbert Doisy Književnost - ni bila podeljena Mir - ni bila podeljena


text: 1944 (MCMXLIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto. Dogodki Januar 12. januar - sestanek Charles de Gaulle-Winston Churchill v Marakešu 14. januar - ubit Walthere Dewé 15. januar - skupina G izvede sabotaže na elektično-komunikacijsko omrežje 22. januar - anglo-ameriško izkrcanje pri Anziu 24. januar - Dwight David Einsenhower je imenovan za vrhovnega zavezniškega poveljnika sil, namenjena za izkrcanje na zahodno Evropo 27. januar - Liberija napove vojno Tretjemu rajhu in Japonski. 31. januar - ameriška vojska se izkrca na Marshallovih otokih Februar 14. februar - konec bitke za Leningrad 15. februar - zavezniško letalsko bombardiranje samostana Monte Cassino 19. februar - pričetek prvega zasedanja SNOSa v Črnomlju 20. februar - norveško odporniško gibanje potopi trajekt s tovorom težke vode iz Vemorka 23. februar - ameriška vojska zavzame Eniwetok v Marshallovem otočju Marec 3. marec - zavezniško letalstvo bombardira Rim 4. marec - USAF prvič bombardira Berlin podnevi 10. marec - zavezniško letalstvo bombardira Rim ustanovljen grški Začasni komite narodne osvoboditve 14. marec - zavezniško letalstvo bombardira Rim 15. marec - Rdeča armada prodre čez Bug bitka na planoti Glieres 19. marec - Rdeča armada prodre čez Dnester nemška vojska zasede Madžarsko 29. marec - Rdeča armada prodre čez Prut 30. marec - Rdeča armada osvobodi Černjahovsk April 2. april - pokol v Ascqu 10. april - Rdeča armada osvobodi Odeso 27. april - nemiri v Bejrutu Maj 9. maj - Rdeča armada osvobodi Sevastopol 12. maj - začetek zavezniške ofenzive v Italiji 14. maj - zavezniška vojska prebije Gustavovo linijo 18. maj - zavezniki zavzamejo Monte Cassino in Cassino 25. maj - vzpostavitev stika z anciškem mostišču Junij 3. junij - CFLN se razglasi za Začasno vlado francoske republike (GPRF) 4. junij - zavezniška vojska vkoraka v Rim 5. junij - italijanski princ Umberto II. Savojski postane regent kraljevine 6. junij - izkrcanje v Normandiji - operacija Overlord francosko, belgijsko in norveško odporniško gibanje začnejo z obsežnimi sabotažami splošna stavka na Danskem 7. junij - Leopold III. in družina je deportirana v Tretji rajh pokol v Tullu 8. junij - zavezniki osvobodijo Bayeaux 10. junij - pokol v Oradour-sur-Glane 13. junij - izstrelitev prvih letečih bomb na Združeno kraljestvo 14. junij - Charles de Gaulle se vrne v Francijo 16. junij - na Visu podpisan sporazum Tito-Šubašić 19. junij - Rdeča armada prebije Mannerheimovo linijo 20. junij - Rdeča armada zavzame Viborg 23. junij - začetek sovjetske ofenzive na centralni fronti 24. junij - dansko odporniško gibanje poruši največjo tovarno orožja v prestolnici 26. junij - Rdeča armada osvobodi Vitebsk začetek splošne stavke na Danskem 27. junij - ameriška vojska zavzame Cherbourg Julij 5. julij - Rdeča armada osvobodi Minsk 9. julij - britanska vojska zavzame Caen 12. julij - zadnji ministrski svet Vichya 16. julij - Rdeča armada osvobodi Vilno 18. julij - ameriška vojska zavzame Saint-Lô 20. julij - neuspel atentat na Hitlerja 21. julij - ameriška vojska se izkrca na Guamu začetek umika francoskega ekspedicijskega korpusa iz Italije nemške oborožene sile napadejo Vercors 23. julij - ustanovljen Poljski nacionalni komite 27. julij - ZSSR prizna Poljski nacionalni komite 31. julij - ameriška vojska zavzame Avranches Rdeča armada osvobodi Lvov in Brest-Litovsk Avgust 1. avgust - začetek varšavske vstaje 2. avgust - prekinitev diplomatskih stikov med Tretjim rajhom in Turčijo 3. avgust - nemška vojska v Bretanji je odrezana 9. avgust - ameriška vojska prodre do Le Mansa začasna vlada francoske republike vzpostavi suverenost Svobodne Francije na osvobojenem ozemlju 10. avgust - FFL osvobodi Alençon železničarska stavka v Parizu 15. avgust - zavezniki se izkrcajo v Provansi (operacija Dragoon) stavka metroja in policije v Parizu 17. avgust - ameriška vojska zavzame Chartres in Orléans 18. avgust - stavka PTT v Parizu 19. avgust - bitka pri Falaise-Argentanu vstaja v Parizu 20. avgust - FFI osvobodi polotok Quiberon Razpade Vichyjska Francija, člani Vichyjske vlade pobegnejo v izgnanstvo v Nemčijo 21. avgust - začetek anglo-ameriško-sovjetske konference v Dumbarton Oaksu 22. avgust - zavezniki osvobodijo Firence 23. avgust - vstaja v Bukarešti Romunija kapitulira in napove vojno Tretjemu rajhu 24. avgust - FFL prodre v Pariz 25. avgust - kapitulacija nemške posadke v Parizu Bolgarija zahteva umik nemške vojske iz svojega ozemlja in naprosi zaveznike za premirje 26. avgust - Charles de Gaulle pride v Pariz 28. avgust - zavezniki osvobodijo Grenoble in Marseille 31. avgust - Charles de Gaulle razpusti CNR September 3. september - FFL osvobodi Lyon in Saint-Étienne, britanska vojska pa Lille in Bruselj 4. september - britanska vojska osvobodi Anvers Finska kapitulira 5. september - Nizozemska, Belgija in Luksemburg podpišejo sporazum Beneluks ZSSR napove vojno Bolgariji 8. september - Bolgarija napove vojno Tretjemu rajhu ameriška vojska osvobodi Liége zavezniška letala v Koperskem zalivu med Izolo in Koprom bombardirajo nasedlo italijansko potniško čezoceansko ladjo Rex kanadska vojska osvobodi Ostende belgijska vlada se vrne v Bruselj 9. september - britanska vojska prodre čez Albertov kanal ameriška vojska prodre čez Moselle 10. september - francoska vlada razveljavi vichyjsko zakonodajo 11. september - konferenca Octagon v Québecu ZSSR in Bolgarija podpišeta premirje 12. september - zavezniki osvobodijo Le Havre in Luksemburg ZSSR, ZDA, Združeno kraljestvo in Romunija podpišejo premirje 13. september - zavezniki prodrejo v Tretji rajh 15. september - Rdeča armada in Titove enote se srečajo pri Negotinu zavezniki osvobodijo Nancy 17. september - začetek operacije Market-Garden splošna železničarske stavke na Nizozemskem 18. september - ameriška vojska zasede Brest 19. september - zavezniki in Finska podpišejo premirje 20. september - princ Charles postane regent Belgije 22. september - zavezniki osvobodijo Boulogne-sur-Mer 24. september - FFI se vključi v FFL 25. september - Tretji rajh mobilizira Volkssturm 29. september - začetek konference v Dumbarton Oaksu med ZDA, Združenim kraljestvom in Kitajsko 30. september - zavezniki osvobodijo Calais Oktober 1. oktober - Kanadske enote obkolijo in zajamejo 5.000 nemških vojakov pri Calaisu. 2. oktober - konec varšavske vstaje 4. oktober - britanska vojska se izkrca v Grčiji 6. oktober - Rdeča armada prodre na Madžarsko 7. oktober - vzhodne arabske države podpišejo aleksandrijski sporazum 8. oktober - britanske enote osvobodijo Korint v Grčiji 9. oktober - začetek moskovske konference 13. oktober - Rdeča armada zasede Rigo 14. oktober - britanska vojska zasede Atene 15. oktober - madžarski regent Miklós Horthy zaprosi za premirje; oblast prevzame nemški okupator 18. oktober - Rdeča armada prodre v Vzhodno Prusijo in Češkoslovaško 19. oktober - anglo-indijske enote zavzamejo Tiddim na Burmi 20. oktober - JNOV osvobodi Beograd ameriška vojska se izkrca na Leytu na Filipinih 28. oktober - v Franciji razpustijo vse oborožene sile, ki ne pripadajo vojski ali policiji Bolgarija in Sovjetska zveza podpišeta premirje v Moskvi November 6. november - zavezniki osvobodijo Grčijo 7. november - Franklin Delano Roosevelt je ponovno izvoljen za predsednika ZDA 12. november - RAF potopi nemško vojaško ladjo Tirpitz 13. november - Rdeča armada prodre čez Donavo 17. november - ameriška podmornica Spadefish potopi japonsko pomožno letalonosilko Shinyo 18. november - zavezniki osvobodijo Montbéliard 20. november - Nemške enote se umaknejo iz Tirane, Albanija 22. november - Sovjetske enote obkolijo Budimpešto 23. november - FFL osvobodi Strasbourg 26. november - Heinrich Himmler ukaže porušiti krematorij v Auschwitzu 28. november - pristanišče v Anversu prične obratovati December 2. december - začetek francosko-sovjetske konference v Moskvi 16. december - začetek ardenske ofenzive 22. december - Vo Nguyen Giap postane voditelj novonastale vietnamske osvobodilne vojske 26. december - začne se bitka za Budimpešto pričetek nemškega umika iz Ardenov Rojstva 18. januar - Alexander Van der Bellen, avstrijski politik in ekonomist 22. februar - Jonathan Demme, ameriški filmski režiser 28. marec - Rick Barry, ameriški košarkar 18. april - Albin Planinec, slovenski šahovski velemojster († 2008) 14. maj - George Lucas, ameriški filmski režiser 15. maj - Ulrich Beck, nemški sociolog († 2015) 18. maj - Jože Balažic, slovenski glasbenik, Avsenikov trobentar († 2022) 7. september - Bora Milutinović, srbski nogometni trener 9. oktober - Peter Tosh, jamajški pevec reggaeja, kitarist, glasbenik († 1987) 2. december - Ibrahim Rugova, kosovsko-albanski politik († 2006) 17. december - Elda Viler, slovenska pevka Prince Far I, jamajški pevec reggaeja, glasbenik († 1983) Smrti 1. februar - Piet Mondrian, nizozemski slikar (* 1872) 10. februar - Eugène Michel Antoniadi, grški astronom turškega rodu (* 1870) 22. februar - Karel Destovnik - Kajuh, slovenski pesnik in narodni heroj (* 1922) 8. marec - Ernst Mally, avstrijski filozof in logik (* 1879) 15. april - Giovanni Gentile, italijanski fašist in filozof (* 1875) 11. julij - Josip Vandot, slovenski pisatelj (* 1884) 12. julij - Sergej Nikolajevič Bulgakov, ruski filozof in teolog (* 1871) 26. julij - Reza Pahlavi, odstavljeni iranski šah (* 1878) 31. julij - Antoine de Saint-Exupery, francoski pilot in pisatelj (* 1900) 14. oktober - Erwin Rommel, nemški feldmaršal (* 1891) 7. november - Franc Rozman-Stane, slovenski partizanski komandant (* 1911) 9. november - Inoue Tecudžiro, japonski konfucijanski filozof (* 1856) 22. november - sir Arthur Stanley Eddington, angleški fizik, astronom, astrofizik, matematik, popularizator znanosti (* 1882) 13. december - Vasilij Vasiljevič Kandinski, ruski slikar, grafik, umetnostni teoretik] (* 1866) Nobelove nagrade fizika - Isidor Isaac Rabi kemija - Otto Hahn fiziologija ali medicina - Joseph Erlanger, Herbert Spencer Gasser književnost - Johannes Vilhelm Jensen mir - Mednarodni komite Rdečega križa