source: fineweb

text: Zabavni spletni portal Nova okna za hišo PVC okna se dajo dobiti v različnih oblikah in barvah, zato je najbolje iskati primerno odločitev po vaši meri. PVC okna vam bodo zagotovila maksimalno varnostno zaščito ter visoko toplotno in zvočno izolativnost. Plastična okna imajo še eno veliko prednost - prožnost, saj se zaradi posebnih sestavin in materialov, iz katerih so izdelana, z lahkoto povrnejo v prvotni položaj. Možno je izbirati tudi najrazličnejše tipe stekel in okvirov, ki so zelo odporni na praske in bodo poskrbeli, da bojo vaša nova PVC okna več let ostala kakor nova. Pri izbiri barv so na voljo tudi različni naravni toni, ki bojo vaša PVC okna in vrata dodatno zaščitili pričarali estetski videz. Zagotovite si udobno in zdravo bivalno klimo in bodite pri nakupu oken pozorni tako na funkcionalnost kot na estetiko. Nova Pvc okna in vrata bodo poleg nižje cene ogrevanja, poskrbela tudi za prijeten nov videz vašega doma. Fine gume Šofer, katerega vozilo pozimi ali snežnih razmerah ne uporablja primerne snežne opreme, bo kaznovan v skladu s 114. čl. ZVCP-1 z globo 200, če pa je zaradi tega oviran ali onemogočen promet ostalih vozil, pa z globo 400 evrov. Podjetje ali s.p. se kaznuje za tak prekršek z globo najmanj 1.200 (odgovorna oseba najmanj 120) evrov, če je zaradi tega oviran ali onemogočen promet, pa z globo najmanj 4.000 (odgovorna oseba najmanj 400) EUR. Danes so gume bolj vzdržljive in kakovostnejše kot pred leti. Proces proizvodnje in razvoja avtomobilskih pnevmatik je napredoval, kljub vsemu pa je dobro pnevmatike zamenjati na vsakih nekaj sezon, saj se njena prožnost in odzivnost z leti slabša. S tem pa je tudi varnost na cestišču slabša. Zimske gume Vaš avtomobil optimalno dela takrat, ko ima primerne zimske oziroma letne pnevmatike. Uporaba zimskih gum je pri nas po zakonu obvezna od 15. novembra do 15. marca, za boljšo varnost v prometu pa je letne pnevmatike smiselno zamenjati takoj, ko temperature padejo pod 7 °C. Zimske gume omogočajo boljšo varnost v prometu in bolj zanesljivo obnašanje avtomobila na cesti. Zimske razmere namreč močno spremenijo pogoje na cestah, zato je zimske pnevmatike najbolje namestiti na vsa štiri kolesa. Kot ustrezna zimska oprema štejejo tudi letne gume in verige za sneg, ki morajo biti v primeru snežnih razmer ustrezno nameščene na kolesih. Kljub vsemu vam bodo absolutno varno pospeševanje, zaviranje in kontroliranje avtomobila na cesti zagotovile kakovostne zimske gume, ki so dizajnirane tako, da zagotavljajo dober prijem na cesti ne glede na razmere. Spletne strani za mizarstvo Izdelava spletnih strani je naslednji korak, ki sledi vaši potrditvi nove grafične podobe vaših spletnih strani. Najpomembnejši segment celotnega postopka oblikovanja spletnih strani je gotovo postopek končnega kodiranja html kode spletne strani. Z upoštevanjem sodobnih standardov W3C, XHTML in CSS ter s pomočjo naših dolgoletnih izkušenj pri oblikovanju internetnih strani, h kodiranju pristopimo strokovno. Seo Učinkovita optimizacija spletnih strani je ključnega pomena za občutno povečanje obiskovalcev vaših spletnih strani. Samo pravilno izbrane ključne besede prinesejo ciljne obiskovalce. Obisk z iskalnikov je daleč najkvalitetnejši obisk spletnih strani in je brezplačen. Ali ste vedeli, da je visoka uvrstitev v spletnih iskalnikih danes ključnega pomena?, da 90% obiskovalcev v iskalniku pregleda samo prvo stran z najdenimi rezultati?, da večino obiska vaših spletnih strani ustvarjajo ravno obiski iz web iskalnikov? Toner za HP Gotovo ste se že naveličali tega, da morate v kratkem času menjati vaše kartuše in ne delajo tako, kot bi morale. Dandanes ima skoraj vsak dom že tiskalnik, ki lahko izjemno olajša opravljanje številnih pisarniških opravil kar iz udobja domačega naslonjača. Kljub ugodju, ki nam ga tiskalniki zagotavljajo, pa so hkrati povezani tudi s precejšnjimi stroški, saj je treba kartuše neprestano menjati. zato je pomembno, da za vaš tiskalnik izberete le kvalitetne kartuše, ki bodo zagotovile dolgo življenjsko dobo vašega printerja in kakovostno tiskanje. Prenosni Lenovo računalnik Prenosniki se delijo v raznovrstne kategorije, ki se med sabo razlikujejo po kakovosti, namembnosti, velikosti, ceni in številnih drugih elementih. Glede na množičnost ponudbe boste z nekaj podrobnejšega iskanja in raziskovanja z lahkoto našli ugodne prenosnike, ki bodo zadostili vašim pričakovanjem. Vendar pri izbiri prenosnika ne sme biti odločilna samo cena, saj v prvi vrsti potrebujete visoko kvaliteto in morate izbrati zadosti zmogljiv prenosnik, ki vam bo zagotavljal nemoteno delo. Kakšna okna kupiti Ko se odločite za izvajalca menjave pvc oken, je potrebno pripraviti teren za samo menjavo. Če ste v bloku, recimo pritličje večjih težav ne bi smelo biti. Stara PVC okna lahko samo odstranite, čeprav s tem ne boste prihranili, saj je to ponavadi všteto v samo ceno novih oken. Je pa dobro, da se izbere tudi možnost deponije oz reciklaže starih oken, ker vas vsakršno pospravljanje in odvažanje na deponijo stane.


text: Izvajalec : Turizem BohinjNaslov : Triglavska cesta 30 4264 Bohinjska BistricaTelefon : 04 574 90 10Faks : 04 572 18 64e-mail : www.bohinj.com Srce Bohinja je njegovo jezero, ki je največje stalno naravno jezero v Sloveniji. Najbolje ga bomo spoznali, če ga preprosto obhodimo. Izhodišče je Ribčev Laz oziroma cerkev Sv. Janeza na vzhodnem robu jezera. Pot bomo opravili v obratni smeri urinega kazalca, možno je seveda tudi drugače. Začnemo v smeri proti severu, nato obkrožimo širok Fužinarski zaliv na vzhodni strani jezera. Na koncu zaliva krenemo na severno obalo jezera. Ta stran je sončna, lepša in mirnejša. Najprej sledimo širokemu kolovozu, kasneje gozdni stezi, ki ves čas vodi le nekaj metrov od obale in nas pripelje na zahodno stran jezera na travnike v Ukancu. Preko njih gremo dalje ob jezeru do kolovoza in ceste, ki nas privede do hotela Zlatorog. Do križišča pod Voglom sledimo cesti, nato pa nas sprehajalna pot tik nad cesto vodi po južni, vendar senčni obali jezera mimo cerkvice Sv. Duha nazaj v Ribčev Laz. Izlet okrog jezera lahko obogatimo in podaljšamo tudi z obiskom slapa Savice ali korit Mostnice. Oboje pa lahko predstavlja samostojni izlet. Čas hoje : 3 ure (12 km) Zahtevnostnezahteven sprehod, nezahteven izlet Potekpo dolini


text: IZUM KOLESA GIBALO NAPREDKA Vinko Vodopivec Pot na Drenikov vrh, Ljubljana, Slovenija Ključne besede: arheologija, sociologija, zgodovina, klima, govor, jezikoslovje, teorija kontinuitete, Etruščani, Veneti, Wendi, Rimljani, paleolitske risbe, kamenodobna piščal, mezolitski deblak, eneolitski voz, situla, elite, poselitev, španovija, fašina, gradnja, ceste, transport, prenos, vleka, prevoz. Key words: archaeology, sociology, history, climate, speech, linguistics, continuity theory, Etruscans, Venets, Wends, Romans, paleolitic drawing, stone age whistle, mezolitic canoe, eneolitic carriage, situl, élites, settlement, španovy, fascine, construction, roads, transport, carry, traction, cartage. Abstract We learn about prehistory mostly from archaeological remains. There are in Slovenia several noteworthy remains, the Paleolithic drawings [not as yet officially acknowledged], Upper Paleolithic bone whistle, Mesolithic dugout canoe and Neolithic carriage. The drawings show the feelings of our ancestors, when Homo sapiens Neanderthalensis conjured with drawings on stone tools his cultural and religious predilections. The whistle is very important for understanding of the culture and social circumstances at the beginning of the Homo sapiens sapiens period; he knew how to appreciate his own music and social amusement with music. The dugout canoe was for our ancestors the principal means of water transportation. Navigable waterways have been used for transportation of goods since prehistoric times. However, the invention of the wheel and the carriage with wheels is still more important for the understanding of the development of that period, indicating a denser settlement, a more regulated economy, increased socialization and building of roads. Transportation routes were already an important means of development in the Stone Age. They made possible the exchange of a variety of goods, including raw materials for making of jewellery, materials for preparation of ceremonial colours, and later, products made from metal. The oldest known transportation route in Slovenia was the well-known Amber Road, which connected the northern Adriatic Sea with the Baltic Sea. The Slovenian lands are in all of central Europe geographically the most easily traversable in the directions of the Adriatic, Po River basin, Pannonia and the Baltic. For this reason there has been in Slovenian territory since the earliest times an exchange of goods transported on waterways and on more or less established roads. Roads have been present since ancient times, suggesting good road-building skills of our ancestors long before the arrival of the Romans, who in the main improved the existing roads, and built only a few new ones for military use. It has been established that there was among Slovenians in ancient times a form of community known as “španovija,” which was led by a “špan – mayor,” who took care of common needs, among them the building of fortified settlements and roads. It is also known that Romans took over the knowledge of art and building from their neighbours Etruscans and Veneti, both of whom are now considered of Slavic origin. Začetki civilizacije Bistveni pogoji človeškega razvoja Socialni in občestveni vidik razvoja človeške družbe Začetki helenizma Grška kultura je nedvoumno močno vplivala na rimsko in kasneje na evropsko kulturo, zato je treba opozoriti na njeno bistvo. Novost, ki so jo Grki zapustili civilizaciji, je v določenem načinu mišljenja, ki se najbolje izraža v filozofiji, ki upošteva religiozno bistvo človeka in išče bistvo tako v človekovi notranjosti kot v življenju ter daje odgovore na temelja civilizacijska in vsakdanja vprašanja. Drugi močan element je politika, to je organizacija mestne države, ki je neločljivo povezana s helenizmom in predstavlja državne skupnosti državljanov, ki so z odločitvami v ljudskem svetu upravljali z državo in s tem podali osnove demokracije. V primerjavi z današnjimi pojmi je veljala takratna demokracija le za maloštevilne elite, sužnji pa so bili sploh brezpravni. Te mestne državice so poudarjale lastne prednosti, zato je bilo prisotno tekmovanje med njimi tako v športu kot na drugih področjih, njihovi dosežki pa so se nam ohranili v njihovi bogati dediščini. Grki so nas na duhovni ravni obogatili z moralo, etiko in filozofijo, na zavestni in umetniški ravni so nam zapustili množico kipov, stavb in junaških pesnitev, na praktični ravni pa so uveljavili skupno upravljanje države ter trgovino z iznajdbo in širšo uporabo denarja [5]. Rimski problem Pri našem zgodovinopisju imamo pogosto opraviti s prikrojevanjem, ki vse, kar je iz rimskih časov, poveličuje, vse kar je drugega, pa omalovažuje in pripisuje različnim skupinam plenilcev, ki so kdaj koli viharili preko naših krajev. Poučen je zato prispevek Rimski problem, ki sicer govori o rimski umetnosti, vendar opozarja na to, da izraz rimski istočasno označuje mesto in državo in zato odpira razviden pogled tudi na druga področja. "Tako je rimski problem v resnici in v marsičem privilegirano mesto. Najprej zato, ker je bila rimska umetnost v novejši zgodovini umetnosti testno področje in pokopališče marsikatere nove teorije, tako da je zgodovina rimskega problema pravzaprav zgodovina novejših teorij umetnosti in arheologije. Drugič je rimski problem - privilegirano mesto zaradi posebne narave gradiva, za katerega so bili številni koncepti in teorije izdelani. Popolna odsotnost podatkov o izdelkih rimske umetnostne proizvodnje na eni strani in množica teh izdelkov na drugi, vse to je arheologe in zgodovinarje postavilo v položaj, ki prej spominja na situacijo v zvezi s podobno prazgodovinsko proizvodnjo kot pa s katerokoli zgodovinsko. V bistvu pa gre za pomembnejše in potrebnejše reči. Najprej za to, da vpeljemo, predvsem v arheologijo, tisti tako neizmerno potrebni način pisanja in razmišljanja, ki lahko disciplino kot tako šele vzpostavi« [6]. Preseljevanje narodov in teorija kontinuitete Teorija o preseljevanju narodov je bila dolgo časa podlaga za najrazličnejše predpostavke, saj se je z njo lahko poljubno dokazovalo tisto, kar je posameznemu centru državne ali druge oblasti ustrezalo. To je bilo obdobje izrazite germanizacije in romanizacije nekoč slovanskega prebivalstva in ozemlja, zato je bilo treba postaviti teorije, ki so prihod Slovanov na ta območja postavljale v novejše obdobje 6. stoletja. To potujčevanje je bilo prisotno vso novejšo zgodovino in je doseglo svoja vrhova v prvi in drugi svetovni vojni, kjer je bila težnja predvsem po podjarmljenju obsežnih slovanskih ozemelj in uničenju slovanskih narodov. Ta teorija je v znanstvenem svetu še vedno prisotna, čeprav zanjo ni nobenega zgodovinskega, genetskega, jezikovnega, arheološkega ali drugega dokaza. Žal tudi mnogi naši in drugi slovanski znanstveniki še vedno zagovarjajo to teorijo, ki je brez dokazov in ki bistveno krni našo davno zgodovino in s tem tudi našo zgodovinsko zavest. Prav zgodovinska zavest pa je v sodobni Združeni Evropi še kako pomembna za ohranitev našega naroda, našega jezika in naše kulturne izvirnosti in samobitnosti [7]. Na naših tleh je arheološko bogato izpričana naselitev že v stari kameni dobi, sedanji prebivalci pa so na teh ozemljih že od konca zadnje ledene dobe. Konec zadnje ledene dobe predstavlja tudi zadnje večje preseljevanje ljudstev, saj so se ljudje morali izseliti iz sedaj poplavljenih ozemelj severnega Jadranskega morja, istočasno pa so se nudile možnosti naselitve na prej zamrznjenih tleh Srednje in Severne Evrope. Genetske raziskave, ki so od vseh uvidov v preteklost najbolj verodostojne, dokazujejo, da se je od bronaste dobe, to je v zadnjih tri tisoč letih v Alpah spremenila genetska slika le za 7 %, kar je manjša sprememba kot pa je današnja sprememba v Kanadi v zadnjih 10 letih. Znanstveniki po skrbnem proučevanju arheoloških, genetskih, jezikovnih, bajeslovnih in zgodovinskih dokazov že zavračajo teorijo o preseljevanju narodov in nam naše slovanske korenine na naših tleh pomikajo čedalje bolj v kameno dobo. V času so se vrstili osvajalni pohodi, vendar nobeden ni izrinil staroselcev, tudi ne v času najdaljše zasedbe v času Rimskega imperija [8]. Jezikovne sledi kažejo na skupni izvor sodobnih jezikov in v nasprotju s teorijo preseljevanja narodov kažejo izrazito neprekinjenost in to že iz paleolitika pred več kot 40 tisoč leti. Za preseljevanje narodov ni nikakršnega arheološkega dokaza, saj najdbe kažejo na veliko stalnost prebivalcev. To nedvoumno potrjujejo genetske preiskave, ki dokazujejo, da najmanj 80% genetskih sledi prebivalcev Evrope izvira iz paleolitika [8]. Na podlagi mnogih interdisciplinarnih raziskav je razvidno, da je teorija kontinuitete edina, ki jo potrjujejo prav vsa raziskovana področja, zato jo lahko smatramo kot zmagovalko nad naselitvenimi teorijami. Teorija kontinuitete vsebuje kot bistveni element prav stalnost jezikov in to že iz paleolitika. To še posebej velja za Slovane, ki naseljujejo zahodni del slovanskega življenjskega prostora, saj se z neprekinjeno naselitvijo in z naravno rastjo prebivalstva, najbolje pojasni številne neolitske kulture srednje in jugovzhodne Evrope [9]. Najpomembnejše arheološke najdbe na slovenskih tleh Na slovenskih tleh imamo kar nekaj izjemno pomembnih arheoloških najdb, od katerih izstopajo: do sedaj najstarejše risbe na kamnitih orodjih stare okoli 200.000 let najdene na Gori pri Komendi, 45.000 let stara piščal najdena v jami Divje babe, ki je do sedaj daleč najstarejše najdeno glasbilo, okoli 7.500 let stari čoln deblak najden v Hotizi, ki je najstarejši primerek takega tipa ter vozilo s kolesi, staro okoli 5.300 let najdeno na barju, ki je tudi najstarejše v Evropi. Prastare risbe pričajo o umetniškem in religioznem občutju naših prednikov že v stari kameni dobi ali starejšem paleolitiku, ko si je tedanji Homo sapiens Neanderthalensis z risbo na svojem kamnitem orodju pričaral svoje umetniško ali religiozno nagnjenje. Piščal je izjemno pomembna za razumevanje takratnega življenja, ki je očitno že zajemalo kulturno in družabno okolje v času začetka Homo sapiens sapiensa, ki je znalo prisluhniti lastni glasbeni pobudi in družabnemu razvedrilu ob glasbi. Plovne poti so služile transportu dobrin že od pradavnine, zato je najdeni čoln drevak ali deblak dokaz o stalni in živahni transportni dejavnosti naših prednikov. Iznajdba kolesa in vozila s kolesi pa je še pomembnejša, tako za vsestranski napredek družbe, kot za uvid v tedanjo razvojno stopnjo gospodarstva in socializacije ter posledično tudi uvida v nujno organizacijo takratne, prav gotovo že tudi širše rodovne družbe. Risbe iz starejšega paleolitika Risbe iz starejšega paleolitika s starostjo najmanj 200.000 let najdene na Gori pri Komendi, sicer še niso uradno priznane, a predstavljajo izjemno staro umetnost, saj so do sedaj najdene najstarejše risbe v Avstraliji stare le okoli 75 000 let in spadajo v srednji paleolitik. Na strgalu risba prikazuje bizona in kopje, ki prebada žival skozi zatilje do odprtega gobca. Na sekalu, ki je istočasno strgalo, pa je prestavljena ptica v letu proti soncu. Lahko le ugibamo ali je avtor hotel prikazati del svojega življenja ali pa je stvaritev pretežno religioznega značaja. Arheološke ocene še nisi dokončne, saj so predmeti najdeni na polju, zato so sedanje vreznine, ki lahko predstavljajo risbe, nastale tudi pri oranju njivskih površin. Potrditev bi zahtevala večja izkopavanja, za katera pa ni možnosti, saj ni neposrednega naročnika, čeprav je profil najdb dobro znan. Ob pomanjkanju sredstev za potrebna izkopavanja in strokovno presojo, ki sicer ne zahtevata velikih sredstev, bomo morali za dokončni odgovor počakati še precej časa [10, 11, 12]. Slika 1. Na sekalu, ki je istočasno strgalo, je predstavljena ptica v letu proti soncu. Na strgalu risba prikazuje bizona in kopje, ki prebada žival skozi zatilje do odprtega gobca. [12] Kamenodobna piščal Najdena kamenodobna piščal, narejena iz stegnenice mladega jamskega medveda in stara okoli 45.000 let, je prirejena za piskanje kot piščalka pa tudi za igranje kot flavta. Ko so arheologi kopijo najdene piščali pokazali glasbeniku, je na njihovo presenečenje takoj zaigral nanjo. Ker je šlo za do sedaj daleč najstarejšo piščal, je bilo treba ugotoviti, ali je tedanji človek z svojim orodjem lahko izdelal tako piščal. Po nekajkratnih poizkusih je bilo možno izdelati piščal s kamnito konico in z udarjanjem z lesenim tolkalom, tako da je dokazano, da je tedanji človek z orodjem, ki ga je imel, prav gotovo lahko izdelal to glasbilo. Njegova uporabna vrednost kot glasbila pa potrjuje, da si je tedanji človek ob primernih priložnostih tudi zaigral in tako razveselil sebe in svoje poslušalce. Najdeno glasbilo nam odkriva tedanje socialne odnose in potrjuje rodovno in občestveno povezanost tedanjih prebivalcev. Primerjava, ki je podana na sliki, kaže, da so bile do sedaj najdene bolje izdelane piščali, praviloma še enkrat mlajše od piščali v Divjih babah, ki je na sliki označena s številom 1 [13]. Slika 2. Na sliki so s števili označene piščali [13]: 1 Divje babe 45 000 let 2 Haua Fteah 50 000 let – dvomljivo ali gre za piščal 3 Istállóskö 30 900 let 4 Geisenklösterla 36 800 let 5 Potočka zijalka 40 000 let 6 Liegloch ? 7 in 8 Isturitz ? 9 Molodova 17 000 in 12 000 let 10 Pas du Miroir 13 000 let Najstarejši deblak Najstarejši drevak ali strokovno deblak takega tipa najden pri Hotizi star okoli 7.500 let priča o izjemno starih vodnih prevozih naših prednikov. Do sedaj je na Slovenskem zabeleženih 60 deblakov in modelov preprostih plovil. V muzejih je shranjenih 10 deblakov, 19 pa bi se jih moralo nahajati na krajih odkritja. Največ deblakov je na Ljubljanskem barju, kar pa je predvsem posledica dobrega ohranjanja, saj ima barje dokaj stalno podtalnico, ki varuje les pred razpadom. Tudi drugod po Evropi je največ deblakov najdenih na barjih, deblak iz Hotize pa nam dokazuje, da so bile plovne poti po rekah še bistveno starejše, le deblaki so se lahko ohranili le v stranskih rokavih rek s stalnim vodostajem. Deblak iz Hotize je bil dolg okoli 11,5 m, ohranjen je v dolžini okoli 9 m, širok 1,1 m, z notranjo širino 0,85 m, debeline sten deblaka pa so od 10 do 16 cm. Lahko si prestavljamo koliko truda in potrpljenja je bilo potrebno, da so izžgali in obtesali takšen deblak iz debla premera najmanj 1,20 m, saj so imeli na razpolago le kamnito orodje. Na risbi se lepo vidi zaokrožen sprednji del, zadnji del manjka, prav tako sta lepo vidni izboklini na prednjem in zadnjem delu notranjosti deblaka, ki lahko služijo za veslanje, sedenje ali tovor [14]. Slika 3. Deblak iz Hotize [14]. Preglednica 1. Radiokarbonske datacije plovil v Sloveniji [14] ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- vzorec vir kraj vrsta lesa starost v letu 1950 ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Z-634 Vuga 1981a Lipe Quercus sp. 1940 Z-1932 Dirjec 1990 Zakotek, Preserje Quercus sp. 2350 Z-1031 Dirjec 1990 Blatna Brezovica Quercus sp. 3190 Z-737 Booth 1984, 191 Rudnik Abies Alba 3290 Z-2294 Horvatinčič 1002 Hotiza Quercus Rob. 7613 Z-2359 Horvatinčič 1002 Hotiza (ponovljen) Quercus Rob. 7118 GrN-20807 Lanting 1994 Hotiza (ponovljen) Quercus Rob. 7340 GrN-20812 Lanting 1994 Črna vas - čep Fraxinus sp. 2140 GrN-20813 Lanting 1994 Črna vas- platica Picea sp. 2135 GrN-20809 Lanting 1994 Bevke-N. Gorice Quercus sp. 2125 GrN-20807 Lanting 1994 Matena Iška Loka Quercus sp. 2700 GrN-20807 Lanting 1994 Iška Loka Abies sp. 1800 --------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Najstarejše kolo in najstarejši voz Najstarejše kolo in najstarejši voz v Evropi iz 4. st. pr. Kr., najden v koliščarski naselbini Stare gmajne na Ljubljanskem barju, pričata o živahni transportni dejavnosti naših prednikov. Kolesna plošča je iz jesena premera 72 cm, sestavljena iz treh plošč, ki so povezane s štirimi letvami in dodatno zvezane z vrvjo, ki pa se ni ohranila. Povezavo z vrvjo dokazujeta luknji na njihovem stiku. Kolo je bilo v sredini debelo 5 cm in se je tanjšalo proti robu. Os je bila iz hrasta dolga 124 cm in je simetrična. Zaključka sta pravokotnega preseka 6×5,5 cm in se ujemata z odprtino na kolesu. Temu štirioglatemu delu, na katerem je bilo nasajeno kolo, sledi odebeljeni del z nadvišanim robom, ki je deloval kot zapora, da os ni zdrsnila iz ležišč na vozu, po katerih je drsela toga prema z dvema kolesoma. Enoosno, dvokolesno vozilo je bilo posebej primerno za naše hribovite kraje, praviloma pa sta ga vlekli dve živali. Kolo je datirano v drugo polovico 4. tisočletja pr. Kr. in je staro okoli 5.300 let [15]. Slika 4. Stare gmajne: Kolesna plošča in skica kolesne plošče in osi s preseki [15]. Najdeno vozilo je eno najstarejših na svetu, saj se prva vozila s prečkami na kolesu pojavijo na Bližnjem vzhodu šele v času 2000 let pr. Kr. Večja uporaba vozil predvsem v vojne namene pa sledi šele v prvi polovici drugega tisočletja pr. Kr. Takrat se pojavijo taka vozila tudi v Egiptu, od koder se je ohranila tudi njihova izdelava, ki je podana na naslednji sliki [16]. Slika 5. Izdelava voz v Egiptu – slike iz grobov v Tebah [16]. Najdbe delov koles in voz v Sloveniji V Sloveniji imamo še več najdb vozov, ki jih pripisujejo Keltom, čeprav so izdelki in last naših prednikov. Predvsem so to žarni grobovi v okolici Brežic, kjer so v grobu 6 najdeni deli kovinskega enoosnega voza in deli konjske opreme - dva železna kolesna obroča obsega 272 cm (premer okoli 95 cm), širine 4,1 cm in debeline 0,4 cm, štirje železni pestni obroči obsega 38 cm, širine 3,7 cm in debeline 0,2 cm in dva železna osna zatiča s ploščicama okoli 4,6×2,3 in 4,3×2,5 cm s konicama po 12,4 cm in nekateri drugi deli, ki sodijo k vozu. Vsi kovinski deli, ki se pri upepelenju pokojnika niso mogli uničiti, so bili obredno uničeni, to je zviti in položeni v grob.Ob gradnji državne ceste iz Novega mesta proti Bršljinu so našli zatič iz masivnega železnega jedra, preko katerega je vlit bronast plašč. Premer glave s krilci je 6,2 cm, dolžina zatiča pa je 5 cm, klinasti del je odlomljen in se ni ohranil. Tehnika izdelave z bronom omogoča primerjavo s sorodnimi razkošnimi primerki latenskega časa [17]. Slika 6. Deli voza in konjske opreme 1-4 iz groba 55 v Brežicah, 5 Zatič z železnim jedrom in vlitim bronastim plaščem [17]. O uporabi konj na naših tleh morajo pisati drugi, zato navajam Wolfganga M. Wernerja, ki piše o latenskih (500 pr. Kr. do 35 pr. Kr.) uzdah v Jugoslaviji. Od 43 najdišč jih je v Sloveniji kar 17 ali 40%, kar dokazuje vsestransko uporabo konj naših prednikov v bojih, prevozih in potovanjih v naših krajih v tem obdobju. Znana nahajališča so: Boštanj, Brežice, Škocjan-Brežec, Idrija pri Bači, Kobarid, Libnat, Magdalenska gora, Most na Soči, Novo mesto, Roje, Stična, Šmarjeta, Trnovo, Tržišče, Vače in Zagorje. Na slikah sta: levo uzda iz Mosta na Soči, desno uzda iz Magdalenske gore [18]. Slika 7. Zgoraj - 1-2, uzdi iz Magdalenske gore, spodaj 2, uzdi iz Mosta na Soči, grob 2141 [18]. Razvoj transporta Razvoj človeštva se kaže predvsem v umni uporabi rastlin in domačih živali, pa tudi v raznih vrstah transporta, ki so se nadgrajevale od človeških in živalskih prenosov ter raznovrstnih vlek in pol vlek, do uporabe vodnih poti ter do iznajdbe kolesa in prevozov. Približen časovni razvoj je razviden iz naslednje slike, ki pa ne zajema vodnih transportov, ki so praviloma še bistveno starejši – okrog 10 000 let. Ob tem pregledu moramo upoštevati, da so sedanja znanja iz življenja naših predhodnih rodov nekatere iznajdbe pomaknile kar precej v starejša obdobja. Udomačitev domačih živali je bistveno starejša kot je prikazana, pa tudi najdeno kolo in voz na Ljubljanskem barju sta vsaj 1000 let starejša kot pa ju predvideva prikazana slika [19]. Razvoj sodobnega transporta je izjemno hiter, saj so železnice v prejšnjem stoletju v marsičem spremenile podobo sveta in bistveno skrajšale časovne razdalje daljših potovanj ter omogočile masovni transport izjemno velikih količin materiala z relativno majhnimi stroški. To je močno povečalo transport in celotno izmenjavo dobrin.. Še večjo spremembo pomeni vozilo z lastnim pogonom, ki danes močno obvladuje sodobni svet in bistveno vpliva prav na vse človekove dejavnosti, zlasti pa na njegovo izrabo prostega časa. Največjo spremembo v zavedanju o majhnosti našega planeta Zemlja pa predstavlja letalski transport, ki je dejansko iz našega vesoljskega doma naredil majhno vas, saj je skoraj vsaka naseljena pokrajina dobro povezana s celoto, potovanje na drugi konec sveta pa zahteva le še en dan. Slika 8. Slika poenostavljeno prikazuje časovni razvoj posameznih človekovih dejavnosti [19]. Zgodovinska pričevanja Naši predniki so imeli konje že od davnine, o čemer priča tudi Homer, ki je pisal v 8.st. pr. Kr., opis pa se nanaša na trojanske vojne okoli 1200 pr. Kr., saj v Iliadi poje: "Bil Paflagoncem možem je Pilaimenes vodja možati, tam iz Enetske zemlje, kjer divji mezgi se plodijo: ti so Kitoros imeli, živeli v Sesamu mestu, kraj Partenia reke prebivali v krasnih domovih, v Kromni, Aigalu, da na strmih skalah eritanskih" [20]. Zapis se nanaša na Venete, naše jezikovne predhodnike najverjetneje v Mali Aziji, ob znanih podatkih pa je razvidno, da so tudi naši predniki na naših tleh uporabljali konje že davno prej tako za jahanje kot za tovorjenje vključno z vlekami in polvlekami. Iznajdba kolesa pa je bistveno povečala obseg transporta, saj je omogočala da je človek ali konj zlahka tovoril večkratno količino, kot pa jo je lahko nesel. Prav gotovo so za vožnjo že uporabljali tako konje kot vole. Poti iz pradavnine je bilo treba ob uporabi kolesnih voz izboljšati, kar je zahtevalo veliko truda in dobro organizacijo, saj je cesta služila vsem, urejevati pa so jo morali predvsem domačini, v povezavi svojimi sosedi. Najstarejši pisani vir o transportu na naših tleh je Herodotova zgodovina iz 5.st. pr.Kr., kjer navaja: "Hiperborejci zavijajo svoja darila v pšenično slamo ter jih prinašajo Skitom; od Skitov jih prevzemajo njih sosedje, od teh zopet drugi in tako zmeraj naprej ljudstvo za ljudstvom, do Jadrana na daljnem zahodu." Pot, o kateri govori Herodot, je znana vodna pot iz železne dobe, o čemer priča tudi legenda o zlatem runu in Argonavtih, ki naj bi, po pripovedovanju Apolodora iz Rodosa, v začetku 7. st. pr. Kr. pluli iz Črnega morja po Donavi, Savi in Ljubljanici navzgor do Nauporta (Vrhnike). Od tam pa naj bi ladjo po kopnem preko Hrušice prenesli ali prepeljali na razdalji okoli 40 km do prve plovne reke to je do Idrijce pri Idriji. Na poti so morali premagati najvišji teren okoli 600 m nadmorske višine okoli Godoviča. Možna je tudi varianta do reke Vipave, vendar je manj verjetna, saj bi morali pri isti nadmorski višini premagati bistveno večjo razdaljo okoli 70 km. Izčrpnejši je grški zgodovinar Strabon iz 1. st. pr.Kr. "Pri Okri (Hrušica), najnižjem delu Alp mejijo (Japodi) na Karne in prek nje tovorijo blago z vozovi iz Aquileje (Oglej) v kraj, imenovan Nauportus (Vrhnika) po poti, ki ni mnogo daljša od 400 stadijev. Od tam prevažajo blago z ladjami po rekah do Donave in do krajev, ki leže ob njej. Mimo Nauportusa teče iz Ilirika prihajajoča plovna reka, ki se izliva v Savo, tako da se tovor brez truda prevaža v Segestico (Sisak), do Panoncev in Tavriskov. Pri Segestici pa se v Savo izliva tudi Kolapis (Kolpa)." "Pot od Aquileje do Nauporta, naselja Tavriskov, do koder je treba pripeljati tovorne vozove, znaša za tistega, ki potuje čez Okro, 350 stadijev; nekateri pravijo tudi da 500. Okra je namreč najnižji del tistih Alp, ki se raztezajo od Retije do Japodov. Tam pa, pri Japodih, se gorovje spet dvigne in imenuje Albijsko. Podobno pelje pot čez Okro tudi iz Tergesta (Trsta), karnijske vasi, na barje, imenovano Lugeon (Ljubljana). Blizu Nauporta teče reka Korkoras (Krka), ki sprejema blago; izliva se v Savo." Gradnja in vzdrževanje cest sta pridobila na pomenu v času nadvlade Rimskega imperija, ki je zaradi osvajalnih pohodov in upravljanja imperija potreboval hitre povezave, ki so jih v tedanjem času nudile le ceste. Cestno omrežje je imelo v rimski državi posebno mesto. Vojaške ceste je ob osvajanju sproti gradila ali le obnavljala obstoječe ceste, prodirajoča vojska s posebnimi enotami vojaških inženircev. Gradnja cest je bila prilagojena terenu in usposobljenosti razpoložljivega kadra. Ostale javne ceste / viae publicae pa je vzdrževala državna uprava. Koristniki, predvsem prevozniki, razen armade, pošte in državnega aparata, so plačevali cestnino ali vzdrževalnino. Ohranjenih je precej zemljevidov z napisi pomembnejših krajev, poštnih postaj in prenočišč z navedbami razdalj med posameznimi kraji. Ceste so označevali z miljniki (rimska milja je 1481,5 m). Med pomembnejše javne ceste sodijo: Emona / Ljubljana) - Siscia / Sisak . Sirmium / Sremska Mitrovica, Celeia / Celje - Virunum / Celovec, Poetovio /Ptuj - Carnuntum / Petronell in Aquilea /Oglej - Poetovio /Ptuj - Sirmium / Sremska Mitrovica; med vojaške pa Poetovio / Ptuj - Neviodunum / Drnovo in japodska cesta Tergeste / Trst - Divača - Stari trg - civitas Colapianorum - Lika. Rimljani so zgradili le eno povsem novo ceste in sicer v najkrajši povezavi: Oglej, Hrušica, Ljubljana in naprej do garnizij po Sloveniji [21]. Da je Okra res Hrušica in ne prehod preko Postonjskih vrat, nam utemeljujejo navedene razdalje. Rimska milja je 1480 m ali 8 stadijev po 185 m. Sedanja dolžina poti od Ogleja preko Razdrtega do Vrhnike je okoli 130 km, preko Hrušice pa okoli 90 km. 350 stadijev je 64,35 km, 500 stadijev pa 92,5 km. Očitno je ustrezna dolžina le 500 stadijev in ta dolžina ustreza le najkrajši razdalji, ki poteka preko Hrušice. Iz tega lahko sklepamo, da Okra ne predstavlja Razdrtega, ampak Hrušico. Zanimiva je etimologija imena Hrušica. Nikakor ni moč sprejeti prevoda ad Pirum - Hrušica, saj tam nikoli niso rasle hruške, ki zaradi neugodnega vremena ne bi uspevale. Tako kot pri vseh starih imenih bistvenih orientacijskih zemljepisnih točk, je treba upoštevati terenske značilnosti in poiskati tem značilnostim ustrezno izrazoslovje. Okra pomeni suh - brez vode, v sanskritu pomeni okr sušnat. Ohrni so, tisti, ki so suhi in ne dajejo nič od sebe, krhelj je suh - del suhega sadja itd. Enako je s sedanjim imenom Hrušica, ki izhaja iz imena krušica, ki so ga Rimljani le nekoliko napačno razumeli in prevedli v ad pirum, ki se je kasneje ponovno prevedlo v hrušica, ne da bi upoštevali krajevne značilnosti tega območja krušljivih kraških tal [22]. Predrimske ceste O cestah, ki so jih gradili naši predniki že tisočletja prej kot so nas zasedli Rimljani, pričajo številni arheološki primeri prastarih cest, številne najdbe konjske opreme po vsej Sloveniji, zlasti pa najdba najstarejšega voza v Evropi na Ljubljanskem barju. O cestah in cestnem prometu pričajo tudi številne upodobitve voz s konji na situlah, ki so posejane po vsej Sloveniji. Cestne trase so se prilagajale v vseh arheoloških obdobjih strukturi naseljenosti in terena. Povezovale so naselja po najkrajši in najzložnejši poti. Nagel porast naseljenosti in zgostitve cestnega omrežja zasledimo v Halštatskem obdobju od 1200 do 300 pr. Kr., kar izpričuje 3200 dokumentiranih najdišč. V tem času je množičen pojav gradišč in orodja bronaste in kasneje železne dobe. Kovinarstvo je bilo izrazito vezano na transport surovin in izdelkov, zato so se prometne povezave v tem času še razširile in izboljšale. Proizvodnja železa na tleh sedanje zahodne in osrednje Slovenije je bila zelo pomembna za razvoj gospodarstva in obrambe. V Halštatskem obdobju so bila gradišča, ki so služila obrambnim namenom in za zatočišče v primeru plenilnih napadov, na vzpetinah, zato so tudi ceste pogosto speljane po obronkih večjih kotlin. Ozemlje Slovenije pa ni prestavljalo le stičišča narodov in kultur, marveč je bilo zaradi svoje izredne lege v alpsko-sredozemskem prostoru, tudi pomembno komunikacijsko območje z zelo razvitim cestnim omrežjem. Prikaz cestnega omrežja v Halštatskem in rimskem obdobju se navezuje na gradivo Arheološka najdišča Slovenije in je podan na Zemljevidu 1. Zemljevid 1. Omrežje cest na ozemlju Slovenije [23]: pikčasta prazgodovinske trase ena črta antične trase dvojna črta predzgodovinske in antične trase črtkana domnevne trase Iz karte je razvidno, da je enočrtno označenih ali antičnih cest le zelo malo, zato je okoli 90% cestnega omrežja znanega v rimskem času, bilo zgrajenega že v času pred rimsko zasedbo. Zanimiva je tudi primerjava z današnjo cestno mrežo, saj je razvidna zelo veliko podobnost, ki je pogojena tako s reliefom, kot tudi s transportnimi smermi, ki ostajajo iste [23]. »Razmeroma številne postojanke paleolitskega človeka so razvrščene v dve skupini: od Tržaškega krasa mimo Postojne do Vrhnike in od Dravske doline skozi porečje zgornje Savinje do Kamnika. Priroda je podelila prostoru sedanje Slovenije posebne naloge, ki so z ugodnimi zemljepisnimi oblikami vplivale na usmerjenost poglavitnih prometnih žil na našem ozemlju. Prav na slovenskih tleh se gorski masiv, ki poteka od Soluna do južne Francije, zniža na 613 m nadmorske višine, zato se je tu že davno izoblikovalo pravo križišče, ki predstavlja najugodnejšo povezavo tako od severa proti jugu kot od vzhoda proti zahodu.« [24]. Pri nas imamo izpričano obliko urejanja skupnih zadev v tako imenovanih španovijah, ki jih je vodil špan (po sedanje župan), ki so skrbele za skupno blaginjo, za skupne obrambne priprave in za gradnjo zavetišč v primeru napadov, ki so jo imenovali gradišče. Beseda špan pride od glagola povezovati - spajati in se je preoblikovala: spaj - špaj - špan. V ograjena in utrjena gradišča, ki so bila na zaščitenih mestih, tako da jih je bilo lahko braniti, so se zatekli prebivalci v primeru hujšega napada. Imela so večji obseg, ki je omogočal daljše preživetje tako ljudem kot živini, ki so jo tudi prignali v utrjeno postojanko - gradišče. Gradišča so imela vse sestavine za dobro in čvrsto organizacijo vsakodnevnega življenja tudi ob daljšem obleganju tako, da je bilo poskrbljeno za vse najnujnejše potrebe. Za dobro pripravljeno gradišče so morali poskrbeti že v času miru, zato je imela španovija dobro urejeno skupno gospodarstvo, ki je bilo v območju gradišča. Tam so morali člani španovije obdelovati skupna polja in travnike, kar jim ni prineslo takojšnjega lastnega dobička. Od tod še danes znani pregovor, da "v španoviji še pes crkne". Kljub tem so imeli španovijo za svojo, saj brez nje posamezna družina ni mogla preživeti ob naravnih nesrečah , zlasti pa ne ob tedaj običajnih plenilskih napadih [25]. Španovija je morala imeti tudi druge skupne dobrine, kjer so tako kot danes izstopale ceste, ki so bile zgrajene in utrjene za tedanje potrebe, za prevoz pridelkov iz polja, zlasti pa za hitro selitev najpomembnejših dobrin v utrjeno gradišče. Naši predhodni rodovi so prav gotovo imeli utrjene ceste daleč pred Rimljani, čeprav se za večino starih cest trdi, da so jih naredili Rimljani. Ti so res utrjevali ceste na morda sodobnejši način, ki pa so ga prevzeli od Etruščanov, obdržali pa so večino cest, ki so jih le dodatno utrdili za svoje potrebe in po potrebi izravnali ali skrajšali. Nove ceste so gradili le tam, kjer stare ceste niso bile v smeri njihovih vojaških povezav. Gradili so tudi kamnite obokane mostove, pa tudi to tehnologijo so prevzeli od Etruščanov, ki so izvorno slovanskega ali točneje slovenetskega porekla. Da so bile številne ceste že daleč pred Rimljani, dokazuje tudi najdba kolesa in voza v ljubljanskem barju. Vozovi pa se pojavljajo tudi drugod po Evropi, zato so bile ceste že v času pred Rimljani kar dobro razpredene po vsej srednji Evropi. Če so španovije zahtevale dobro organizacijo na območju posamezne španovije, pa so ceste, ki so imele tranzitni in daljinski pomen zahtevale sodelovanje več španovij tako, da so tudi ceste, ki so povezovale več španovij imele svoji funkciji ustrezno lego in utrditev. Gradnja predrimskih cest Gradbena dejavnost naših prednikov se začenja z gradnjo domov in shramb, kmalu pa so se pokazale tudi druge potrebe, saj je iznajdba kolesa že prastara in je zahtevala tudi ureditev ustreznih poti. Te so omogočale prevoz tovora, najprej v krajših, kasneje pa tudi v čedalje večjih razdaljah. Prometne poti so bile že od kamene dobe vedno eden najpomembnejših gibal razvoja, saj so nudile izmenjavo dobrin, zlasti nakita, kultnih barv in drugih pripomočkov in kasneje tudi kovin. Starodavni transport je potekal tudi na velike razdalje. Najstarejša znana prometnica na slovenskem je znamenita Jantarska cesta, ki je povezovala zgornji Jadran z Baltikom. V predzgodovinskih časih so bile poti speljane po naravnih prehodih in praviloma naslonjene na vodne poti, ki so z vodnim transportom dopolnjevale kopnega. Lega slovenskega ozemlja je reliefno najbolj prehodna v smereh Jadrana in Baltika ter Padske nižine in Panonije, zato so preko naših krajev v vseh časih potekale izmenjave dobrin, ki so se tovorile po vodnih poteh in po bolj ali manj utrjenih cestah. Gradnja cest je tako zahteven projekt, da so morali ljudje imeti ustrezno organizacijo, dovolj veliko število ljudi in ustrezno orodje. Tak gradbeni podvig zahteva zato že gostejšo poselitev in stalno izmenjavanje dobrin, saj so ceste gradili le tam, kjer so jih potrebovali. Prav gotovo so že tedaj kopali naravno drobljeni pesek in z njim posipali svoje ceste tako, da so istočasno dobili dovolj gladko površino in dovolj utrjeno cestišče, ki se ni preveč ugrezalo pod težo tovora. Kljub ozkim cestam in le skromni utrditvi je bilo treba za gradnjo takratnih cest veliko delavcev, ki so s tedanjim preprostim orodjem in pretežno ročnim transportom kamenja in peska, le v daljšem času uredili tako obsežno cestno omrežje. Gradnja cest je potekala iz roda v rod v časovnem obdobju mnogo generacij, saj je posamezna generacija lahko le malo dodala k že zgrajenim in vzdrževanim cestam. Ceste so vzdrževali predvsem uporabniki, to je člani rodovnih skupnosti za svoje potrebe in prevozniki, ki jim je bil transport glavna naloga in vir zaslužka. Prevozniki so se prav gotovo dogovarjali z domačini o posameznih slabših delih ceste, ki so jim predstavljala večjo oviro in ki so jo skupnimi močmi prej ali slej uredili v vsesplošno korist. Ceste so najprej uredili kot jahalne in tovorne karavanske transportne poti, ki so zahtevale le majhno širino, zato pa že ustrezen vzdolžni nagib, primeren konjskemu tovorjenju. V bližini naselij so potrebovali že širše ceste z dovolj gladko površino za vleko, pri katerih je bil transport še bolj odvisen od vzdolžnih nagibov. Vleko sestavljata dva povezana droga, ki so jo običajno vlekle dve tovorne živali, ki sta bili vpreženi na obeh straneh vleke ali pa ena žival, ki je bila vprežena med oba droga. Na zadnjem delu vleke, ki je bila oblikovana kot sani, pa je bil tovorni prostor s prečnimi klanimi deskami. Bistveno spremembo pa predstavlja iznajdba kolesa, ki je zahtevala že kar dobro utrjene in dovolj gladke ceste s širino za vsaj eno vozilo. Ceste so imele tudi naravna ali delno urejena počivališča in izogibališča. Ceste so gradili že pred iznajdbo kovin, zato so imeli na voljo le zelo preprosto in okorno leseno orodje, ki so ga izdelali s klanjem lesa in z obdelavo s kamnitim orodjem. Tudi transport kamenja in peska je bil zahteven, saj so uporabljali vreče za ročni ali živalski transport. Uporabljali pa so tudi ročna nosila - trage, ki so bile sestavljene iz dveh nosilnih drogov z izoblikovanimi ročaji in s tovornim prostorom iz prečnih klanih desk. Ceste so gradili tudi preko močvirnih predelov, kjer je bil kolesni transport brez utrjenih cest praktično nemogoč. Gradnje na močvirskih območjih so dokazane že v 4. st. pr. Kr. Na močvirnem terenu so imeli ustrezno gradnjo, ki jo poznamo tudi iz Ljubljanskega barja. Osnovo so tvorile prečne palice, klane poloblice ali pa fašine - povezi ali snopi iz protja - vejevja. Ta osnova je bila povezana tudi med seboj z vzdolžnimi palicami. Po potrebi so tako konstrukcijo še utrdili z več vzdolžnimi in prečnimi plastmi okroglic ali poloblic. Na tako dobro nosilno podlago so nasuli kamniti drobir in pesek in tako dobro uredili in utrdili vozno površino. Na sliki 9 je prikazan izkop take starodavne ceste na močvirnem terenu kjer se lepo vidi način utrditve nosilne konstrukcije [26]. Slika 9. Gradnja prazgodovinskih cest na barju – palice nudijo osnovo za nadgradnjo gramozne ceste- slika je obrnjena za 900 [26]. Zaključek Klimatske, ekonomske in sociološke potrebe so vzpodbujale naše predhodnike k umnemu gospodarstvu in k izmenjavi dobrin, zato transportne poti segajo že zelo daleč v zgodovino. Prenosom ljudi in živali karavanskega tipa ter vodnemu transportu na splavih in čolnih so sledile vleke in polvleke. Bistveni premik pa pomeni iznajdba kolesa in vprežnega voza, ki je izjemno olajšal transport težjih tovorov. Nova tehnologija je izdatno povečala znanje pri obdelavi lesa in bistveno povečala izmenjavo dobrin, istočasno pa je zahtevala urejene ceste, ki so izjemen gradbeni projekt. Pri gradnji cest so morali sodelovati tako vsestransko izkušeni ljudje kot dobri organizatorji, vodje elit, ki so imeli ustrezno moč in znanje. Za pretežno ročno izvedbo je bila potrebna tudi množica neutrudnih delavcev. Ceste so se vedno gradile za potrebe takratnega transporta, zato so imele takratnim širinam vozil in načinu vprege ter hitrosti transporta prilagojene elemente prečnega in vzdolžnega profila. Cesta so prisotne že iz pradavnine, naši predniki pa so gradili dobre ceste že daleč pred prihodom Rimljanov, ki so obstoječe ceste večinoma izboljšali in nekatere zgradili tudi na novo. Znano je, da so Rimljani prevzeli znanje tako na področju umetnosti kot na področju graditeljstva od Etruščanov, ki so izvorno slovenetskega porekla in Venetov, ki so bili sosedi Etruščanov. V času rimskega imperija pa so navdihe za razvoj umetnosti in graditeljstva dobivali iz vseh njihovih provinc, tako da so imeli veliko vzornikov. Mnoge dragocenosti iz celotnega imperija so se stekale v Rim, ki je bil dolga stoletja center moči imperija. To se je dogajalo tudi kasneje, ko je imel Rim prednost zaradi svoje moči. Zato je dobival množico umetniških del, avtorji pa so bili predvsem iz severnejšega italijanskega z raznovrstnimi umetniki bogatega območja. Na naših tleh so najdene izjemne arheološke znamenitosti, zato upravičeno ugotavljamo že zelo zgodnjo poselitev in bogato kulturno in gospodarsko dejavnost, ki ima svoje zametke že v paleolitiku, močnejši razvoj pa v neolitiku. Iz tega časa izvira tudi pretežni del sedanjega prebivalstva, ki je v veliki meri ohranilo svoje jezikovne in druge značilnosti. Literatura Povzetek O prazgodovini na naših tleh nam največ povedo ostaline od katerih izstopajo morebitne paleolitske risbe, kamenodobna piščal, mezolitski deblak ali drevak in eneolitski voz. Morebitne prastare risbe nam kažejo občutje naših prednikov že v stari kameni dobi, ko si je z risbo na kamnitem orodju pričaral svoje umetniško ali religiozno nagnjenje. Piščal je izjemno pomembna za razumevanje kulturnega in družabnega okolja v času začetka Homo sapiens sapiensa, ki je znalo prisluhniti lastni glasbeni pobudi in družabnemu razvedrilu ob glasbi. Plovne poti so služile transportu dobrin že od pradavnine, zato je najdeni čoln deblak dokaz o stalni in živahni transportni dejavnosti naših prednikov. Iznajdba kolesa in vozila s kolesi pa je še pomembnejša za uvid v tedanjo razvojno stopnjo, ki kaže na nujnost gostejše poselitve, umnega gospodarstva, povečano socializacijo in gradnjo cest. Prometne poti so bile že v kameni dobi vedno eden najpomembnejših gibal razvoja, saj so nudile izmenjavo dobrin, zlasti nakita in materialov za pripravo obrednih barv in kasneje kovinskih izdelkov. Najstarejša znana prometnica na slovenskem je znamenita Jantarska cesta, ki je povezovala zgornji Jadran z Baltikom. Lega slovenskega ozemlja je v vsej srednji Evropi reliefno najbolj prehodna v smereh Jadrana in Baltika ter Padske nižine in Panonije, zato so preko naših krajev v vseh časih potekale izmenjave dobrin, ki so se tovorile po vodnih poteh in po bolj ali manj utrjenih cestah. Cesta so prisotne že iz pradavnine, naši predniki pa so gradili dobre ceste že daleč pred prihodom Rimljanov, ki so obstoječe ceste večinoma izboljšali in le nekatere vojaške ceste zgradili na novo. Rimljani so prevzeli znanje na področju umetnosti in na področju graditeljstva od Etruščanov, ki so izvorno slovenetskega porekla in Venetov, ki so bili sosedi Etruščanov. Pri nas je izpričana oblika skupnosti španovija, ki jo je vodil špan in je skrbela za skupne potrebe, to je za gradnjo utrjenih gradišč in za gradnjo cest.


text: Tablični računalnik ThinkPad® je vaš DELOVNI stroj. To je edini tablični računalnik na trgu danes, ki zagotavlja poln nabor poslovnih storitev in posebnih funkcij za boljše upravljanje z več napravami, boljšo prilagodljivost, varnost in sledenje sredstvom. Lenovo kupcem nudi enotno rešitev z globalnim kritjem in zanesljivo strokovno znanje in izkušnje, na katerega se lahko zanesejo. Kaj ponujamo: |Storitve, ki jih ponujamo||Podrobnosti| |Storitve prehoda||Izvedba brez dotikanja, zajem slik in označevanje sredstev| |Razširitev garancije||2 ali 3 leta po pošti na logistično bazo / osebna izročitev| |Nadgradnje garancije||1, 2 ali 3 leta na sami lokaciji1| Podjetje Lenovo za razliko od naših tekmecev nudi: - • Prikladnost podpore na lokaciji sami (kjer je ta razpoložljiva), kar znatno skrajša čas prekinitve.. - • Razširitev garancije do polnih treh let v primerjavi s privzeto enoletno garancijo pri večini tekmecev. - • Zajem slik po meri s strani strokovnjakov podjetja Lenovo za prilagoditev in opredelitev varnostnih nastavitev vsakega tabličnega računalnika posebej še pred uvajanjem, s čem prihranite čas in denar. - • Storitve označevanja sredstev v tovarni. Prihranite čas in izkoristite takojšen nadzor nad svojimi tabličnimi sredstvi že od prvega dne. Razširitev garancije zaščiti vašo investicijo in zagotovi možnost podaljšanja garancijskega obdobja na predvideno dobo uporabe tabličnega računalnika ThinkPad. Nadgradnja garancije vam zagotavlja dostop do višje ravni storitve in odziva, kot je servis na lokaciji sami oziroma naslednjega delovnega dne. Razširitev garancije za tablični računalnik ThinkPad je na voljo za obdobje od 2 do 3 let (skupno trajanje) in se začne na dan začetka veljavnosti prve garancije. Storitve prehoda – zajem slik, varnost in označevanje sredstev Tablične računalnike je treba precej prilagoditi, preden so pripravljeni na poslovno uporabo. Edisntvene storitve prehoda podjetja Lenovo vam zagotovijo prilagojenost, varnost in zmožnost sledenja, ki jih potrebujete za učinkovito integracijo svojih tabličnih računalnikov v svoji organizaciji. Naše središče za tehnologijo zajema slik zagotavlja uvajanje brez dotika z enim samim stikom, kar vaši organizaciji prihrani čas in denar, obenem pa poveča vašo produktivnost ter zagotavlja varnost, ki je zahtevana v poslovnem okolju.


text: Naslov: Dovje 31a, Dovje, 4281 Mojstrana Telefon: 041 708 793 Nekdanja kovačnica, v kateri sta tudi preša in lesena izba iz prejšnjega objekta, je bila obnovljena in dana v upravljanje razvojni zadrugi . Člani zadruge so hišo poimenovali Pr Katr na Dovjem. Katra, ki je živela v kovačnici, je bila krepostna in delovna ženska ter je s skrbjo za zunanji videz hiše dajala Dovjemu razpoznavni pečat. Sedaj ima hiša Pr'Katr' novo ponudbo, s katero si tradicija domače kulinarike in kulturno etnološka dediščina podajata roki. Odprto: torek - nedelja od 15.00 do 22.00 ure, ponedeljki zaprto


text: Ta rubrika je namenjena tudi vašim mnenjem glede programa Primorskega vala. Še vedno jih pričakujemo. Uredništvo. |Datum:||Oddaja:||Poslušaj:| |23.07.2014||Tema dneva - Kako varno ravnati v cestnem zastoju| |16.07.2014||Tema dneva - Projekt CAMIS obnova visečih mostov| |15.07.2014||Tema dneva - Nov parkirni režim pri Nadiži in Kozjaku| |07.07.2014||Tema dneva - Knjiga Črni Vrh med Avstro-Ogrsko| |04.07.2014||Tema dneva - Krajevni praznik Zavratec| Danes bo spremenljivo do pretežno oblačno. Dež z nevihtami se bo čez dan razširil nad vso državo. Krajevno bodo možni močni nalivi. Popoldne se bodo padavine od zahoda vse redkeje pojavljale. Najvišje dnevne temperature bodo od 19 do 25 stopinj Celzija, je zapisano na spletnih straneh Agencije RS za okolje.


text: Auris zdaj daljši in z nižjim težiščem Nova toyota auris je oblikovno postala prepoznavnejša od predhodnika. Sprednji del rahlo spominja na subaruja trezio (oziroma toyoto verso S), zadnji del pa na lexusa CT. Auris je z novo generacijo nižji in daljši, cel avtomobil je čvrstejši in lažji do 40 kilogramov. Auris je tri centimetre daljši in 5,5 centimetra nižji od predhodnika. Medosna razdalja je ostala nespremenjena, prtljažnik pa je pridobil šest litrov prostornine. Dva bencinska in dizelski motor, BMW-jevi motorji pridejo čez eno leto Auris bo na voljo z bencinskim in dizelskim motorjem ter hibridnim pogonskim sklopom. Pri Toyoti podatkov o zmogljivosti in ekonomičnosti motorjev še niso razkrili. Jasno je, da bodo aurisa poganjali 1,3-litrski in 1,6-litrski bencinski ter 1,4-litrski dizelski motor. Čez leto dni naj bi se ponudbi pridružili tudi BMW-jevi motorji. Zasnova aurisa prilagojena hibridnim elementom Hibridni pogonski sklop bo sestavljen iz 1,8-litrskega bencinskega in električnega motorja. Novega aurisa so zasnovali posebej za hibridne elemente, zato za razliko od predhodnika v njem ni kompromisov pri notranjosti in prostornosti prtljažnika. Toyota bo novega aurisa uradno predstavila septembra na avtomobilskem salonu v Parizu. Preberite še: Hibridni avtomobili niso več nekaj eksotičnega. Hibridni auris se zlahka skrije v množici običajnih avtomobilov. Je avto za tiste, ki jim je pomembno varovanje okolja, ne pa bahanje pred sosedi. Lexus velja za avtomobilski ponos Japonske, zato so snovalci CT-ja dobro premislili vsako podrobnost, preden so ga dali v roke zahtevnim kupcem. Na testu se je izkazal z varčnostjo in športnostjo. Ključne besede: Toyota


text: Ksenofan Ksenofan je bil klatež. Pobegnil je pred Perzijci, kot Pitagora iz Jonije v južno Italijo v mesto Eleja. V teoretična razmišljanja je uvedel tri pomembne tokove: zavrnil je mitološko gledanje na svet, vzdignil je naravo na raven božanstva in civiliziral pitagorejski kult razuma. Bil je pazljiv opazovalec. Pozornost je osredotočil na to, da Etiopci svoje bogove predstavljajo kot črne s topim nosom, nasproti temu pa Tračani kot modrooke in rdečelase. Iz tega je zaključil, da če bi biki, konji in levi imeli roke, ali če bi bili spretni kot človek, bi konji podobno konjem, voli podobno volom risali like bogov in jim dali prav takšna telesa, kakršna imajo sami. Ta način mišljenja je bil odločna kritika antropomorfizma, pomenil je zavračanje olimpijskega božanstva in postavil je novo vprašanje: če to niso Olimpijci, kdo potem, upravlja s tem svetom? Ni verjel v selitev duš ali v preproste grške bogove. Zavrnil je tudi Pitagorov odgovor, da je predstava števila kot gonilnega elementa kozmosa preveč mistična. Podal je lastno predstavo. Naravo je smatral kot božanstvo. Proglasil jo je za neomejeno, vse prisotno, nesmrtno, itd. »Svet ni ustvarjen, je večen, neuničljiv ... vse vidi, vse misli, vse prisluškuje.« Prvi je razumel in ovrednotil moč človeškega razuma, da pa ga ni postavil na prestol božanstva. Pustil mu je človeškost. Pomemben je kot Evklidov miselni predhodnik. Domneval je, da je temeljna prvina sveta morda zemlja. Najbolj znan je po svoji teoriji, da se obličje Zemlje s časom spreminja. To je trdil zaradi školjk, ki jih včasih najdemo v gorah. Zatrjeval je, da so morale biti gore v začetku pod morjem in so se sčasoma vzdignile do današnje višine. To je bila pomembna napoved geološke misli, ki pa je ostala osamljena, dokler ni pozneje Hutton osnoval sodobne geologije in utrdil Ksenofanovo na videz divje ugibanje v golo dejstvo. Glej tudi[uredi | uredi kodo]


text: Twiggy ||Ta članek potrebuje čiščenje. Pri urejanju upoštevaj pravila slogovnega priročnika.| Twiggy je nekdanja supermanekenka. Stara je že več kot petdeset let in zelo uspešna pisateljica knjig o modi in modnih nasvetih, med 5. in 9. sezono pa je bila tudi ena izmed sodnikov v Ameriškem naslednjem top modelu. Mnogi pravijo, da je začetnica anoreksičnih manekenk, saj je na modno sceno prišla izredno koščena ter suha.


text: Ideje za podjetja Motivacijski, zabavni ali nagradni dogodki Bi se radi s sodelavci ali poslovnimi partnerji skozi druženje v sproščenem ozračju in ob skupnih dejavnostih bolje spoznali? Želite poslovnim partnerjem pokazati, da so vam pomembni, se jim zahvaliti za dosedanje sodelovanje in jih spodbuditi tudi k nadaljnjemu? Ali pa omogočiti, da se tudi družine zaposlenih med sabo bolje spoznajo? V Skok športu smo pripravili nekaj predlogov za aktivna doživetja vaših gostov. Aktivni piknik z zabavnim programom Popoldanski ali celodnevni dogodek na piknik prostoru v sklopu Skok šport centra. V času piknika vaše goste popeljemo na rafting ali kajak, pripravimo animacijski program z raznimi igrami, lovom za skritim zakladom... Navedeni programi so zgolj predlogi, seveda pa jih je po dogovoru z vami mogoče delno spremeniti in prilagoditi, da bodo kar najbolj ustrezali sestavi udeležencev in namenu vašega dogodka.


text: Curling Curling je moštveni šport podoben balinanju s to razliko, da ga igramo na ledu s težkimi nabrušenimi kamni imenovanimi iz angleščine stones. Curling je najbolj razširjen v Veliki Britaniji, Skandinaviji, Kanadi in ZDA. Igralna površina[uredi | uredi kodo] Igrišče za curling, imenovano rink, je 146 čevljev (44,5 m) dolga ter 14 čevljev in 2 palca (4,318 m) široka popolnoma vodoravna ledena ploskev. Izrednega pomena pri pripravi ledu je tako imenovani pebble, to je poškropljena razpršena voda, ki zamrzne takoj ob stiku z ledom. Ta pebble omogoča kamnom hitrejše drsenje. Pebble se tekom tekme spreminja zaradi od trenja povzročene erozije. Na vsaki strani igralne površine je narisana tarča imenovana house (hiša) z radijem 6 čevljev (1,83 m). Sredina hiše imenovana tee je določena kot presečišče center line, katera razpolavlja igrišče v longitudinalni smeri, in tee line, postavljena 16 čevljev (4,9 m) od roba igrišča. Poleg tega sta na igrišču še hog lines postavljene na razdalji 37 čevljev (11,3 m). Hišo sestavljajo obroči s premeri 4, 8 in 12 čevljev (1,22; 2,44 in 3,66 m), ki so zaporedoma rdeče, bele in modre barve. Blizu roba igrišča so postavljene hacks, ki služijo kot odrivna točka ob izvajanju meta. Igra[uredi | uredi kodo] Curling igrata dve moštvi s po štirimi predstavniki. Igralci so določeni po vrstnem redu izvajanja metov: prvi ali lead, drugi second, tretji third ter skip, ki meče kot zadnji in je tudi kapetan ekipe. Tekma je sestavljena iz desetih end (rok, rund). Ob vsakem end-u vsak igralec izmenično meče po dvakrat. Medtem ko so prvi trije igralci zadolženi z metanjem in pometanjem sweepping, skip ostaja v hiši, od koder nadzoruje metalne strategije. Ko pa je on na vrsti za met, ga nadomešča tretji. Ob metu si igralec pomaga s hack-om od katerega se odrine in oddrsi proti črti hog. Igralec mora kamen izpustiti pred to črto. Če kamen ne doseže predzadnje črte ali preseže zadnjo črto, je odstranjen iz igre. Cilj igre je izbiti nasprotnikove kamne in postaviti lastne čim bližje tee-ju. Igralci ki opravljajo sweepping poskušajo usmeriti kamen v smer, ki jo je določil kapetan. To počnejo s tako imenovanim pometanjem (sweeping), tako da povzročajo trenje. Led se začne taliti, kar olajša drsenje kamna. Ko je vsaka ekipa izvedla po osem metov se določijo točke. Ekipa s kamnom najbližjim sredini (tee-ju) prejme toliko točk, kolikor kamnov ima bližjih sredini kot je najbližji nasprotnikov kamen. Ekipa, ki ne doseže točk v end-u ima pravico do zadnjega meta -hammer- v naslednjem. Kamni[uredi | uredi kodo] Kamen (stone) je zaokrožen kamen iz škotskega granita (premer 30 cm, višina 11,4 cm) teže ca. 20kg. Na zgornji strani je pritrjen ročaj, medtem ko je dno vbočeno. Drsalna površina je torej kolobar med radijema 6 mm in 12 mm. Zgodovina[uredi | uredi kodo] Ta šport izhaja iz Škotske in njegove prve omembe zasledimo v 16. stoletju, vendar je zelo verjetno , da je veliko starejši in da so ga igrali po celotni severni Evropi. Kakorkoli že, WCU (svetovna curlingška organizacija) ima kot sedež Perth (Velika Britanija). Curling je postal olimpijski šport leta 1924 na zimskih olimpijskih igrah v Chamonix-ju in je ostal olimpijska disciplina do leta 1932. Potem je bil več kot 50 let odsoten, do leta 1998 v Naganu. Trenutno je dežela z največ igralci curlinga Kanada. Tudi v Sloveniji so s curlingom začeli v letu 2010. Več lahko najdete na www.curling-zveza.si Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Curling|


text: V Hanoj je Rising Dragon Palace Hotel, ki je priljubljen pri poslovnih in tudi pri običajnih popotnikih, saj je to območje primerno za kultura, nakupovanje, ogled znamenitosti. Hotel je oddaljen samo 0.1 Km od centra mesta, zato je obiskovalcem dostopnih veliko najpopularnejših krajev. Poleg tega so na dosegu roke: Nha Tho, Hanojski Stolp z Zastavo, Muzej Neodvisnosti. Rising Dragon Palace Hotel ponuja tudi dodatne dejavnosti, ki bodo obogatile vaš obisk v Hanoj. Hotel ponuja domače živali dovoljene, Wi-Fi na javnih mestih, sobna postrežba, izposoja koles, kemično čiščenje, da zagotovi udobno in prijetno bivanje gostov. Pridite v eno od 51 prijetnih sob in se za nekaj časa izognite vsakodnevnemu stresu. V njih so na voljo tudi hladilnik, internetni dostop (brezžičen), sef v sobi, mini bar, prostor za likanje. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Ne glede na namen obiska Hanoj, je Rising Dragon Palace Hotel odlična izbira.


text: Poker Igre Online - pokerigreonline.com Site ReviewPokerIgreOnline.com is a slovenian poker portal that focus on poker articles and reviews that will help you choose where to play online poker games, how to play them and which signup poker bonus is the best. / PokerIgreOnline.com je slovenski poker portal, ki se osredotoca na poker clanke in opise, ki vam bodo pomagali izbrati kje igrati online poker igre, kako jih igrati in izbrati najboljši poker bonus ob prijavi. Aditional InfoTitle Poker Igre Online


text: Zaradi dobrega položaja Indigo Pearl Hotel v Naiyang / Naithon, je to izhodišče zelo primerno za oglede Phuket. Ker je od centra mesta oddaljen samo 35 km, lahko gostje uživajo v mestnih znamenitostih in dogodkih. Hotel, ki se nahaja le nekaj korakov vstran od številnih mestnih atrakcij, kot so Plaža Nai Yang , Mednarodno letališče Phuket, Plaža Naithon , ponuja popolni oddih in sprostitev. V Indigo Pearl Hotel boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. Med bivanjem v tem krasnem hotelu lahko gostje uživajo v pralnica, hotelski/letališki prevoz, prostor za kajanje, Wi-Fi na javnih mestih, receptor. Poleg tega so v vseh hotelskih sobah na voljo tudi sprejemni pult, sedišča, video igre v sobi, sobe za nekadilce, sušilnik za lase, da se ustreže tudi najbolj zahtevnim gostom. Hotel ponuja obsežne možnosti za rekreacijo, med drugimi tudi masažna kad, soba za igre, park, masaža, wellness. Odkrijte privlačno mešanico profesionalnih storitev in široko paleto možnosti v Indigo Pearl Hotel.


text: V Severna Goa se nahaja Nova De Goa, ki je na odlični lokaciji za raziskovanje tega živahnega mesta. Center mesta je oddaljen samo 8.0 Km in do letališča je samo 60 minut. Gostje hotela imajo možnost, da uživajo v ogledovanju zanimivih mestnih atrakcij: Plavajoče igralnice Panjim , Cerkev Panjim, 18 June Road Panjim Tržnica. Nova De Goa nudi svojim gostom najboljše usluge in storitve ter tako zagotavlja, da je bivanje pri njih resnično prijetno in udobno. Med najboljšo dodatno ponudbo hotela sodi: sobna postrežba, bar, restavracija, Wi-Fi na javnih mestih, parkirišče. V hotelu se nahaja 14 lepo opremljenih sob in vsaki je na voljo tudi televizija, klimatska naprava, satelitska/kabelska TV, ventilator, balkon/terasa. V hotelu je na voljo več relaksacijskih možnosti, med drugimi park, ki so namenjene oddihu in počitku. Zaradi svoje odličnosti in izjemne lokacije je Nova De Goa idealno izhodišče za prijetno bivanje v Severna Goa .


text: stajerc21 Zdravo! Kot ze veste, zadnje čase rad pišem članke. Danes bom napisal kako sem prišel do 1. RH medalje. Skratka, začelo se je manjšim konfilktom glede medalj, potem pa sem začel malo spraševat naokoli igralce, ki so v tem področju najboljši (ebutaljib,0rinda,...). Povedali so mi nekaj kako do medalje in pokazali nekaj člankov o tem (0rindini članki). Ne bi mi pa uspelo brez deathless91 - vsaj ne tako hitro. No in včeraj sma z t1m3kom skušala supportat najprej v Venezueli in nama ni uspelo, potem pa se v Bolgariji, kjer je meni uspelo njemu pa nažalost ne. In tako sem le uspel supportat, toda to je bil komaj del medalje saj mora odpor seveda zmagat in tako sem vsako urco sel na racunalnik in spremljal dogajanje in med tem skusal prit do BH toda neuspešno ( več si lahko preberete tukaj) . Toda ob 5.30 sem se odlocil, da se grem malo naspat in da do 9.00 ne bom več spremljal bitke. Ko sem se zbudil je bila bitka v mojo prid... Na koncu pa le zmaga odpora in tako 1. medalja! Što je ovo?Čitaš članak koji je napisao građanin eRepublika, virtualne strateške igre za više igrača koja se temelji na stvarnim državama. Kreiraj svoj vlastiti lik i pomogni svojoj državi da stekne slavu, dok se ti dokazuješ u ulozi ratnog junaka, renomiranog izdavača ili financijskog stručnjaka.


text: Odkar vem zase, sem se borila z odvečnimi kilogrami. Pri nas doma smo imeli »sindrom«: kar je pojedla moja sestra, se je meni poznalo na kilogramih. Ni je bilo diete za hujšanje, katere ne bi preizkusila, tudi tisto, da sem se cel dan trudila, da sem dočakala večer ob dveh jabolkih, kakšnem jogurtu, skratka s čim manjšim vnosom hrane v telo. Ne rečem, shujšala sem, vendar kaj sem dobila zraven? Dva, tri, štiri dodatne kilograme, ko sem začela spet normalno jesti. Ker sem dovzetna za novosti, sem se odločila marca 2011 na prigovarjanje nečakinje poskusiti Herbalife. Že ko mi je povedala, da moram obvezno 2x na dan popiti šejk in poleg tega imeti še vsaj 3 obroke, nisem verjela, da bo to na meni delovalo za hujšanje. Ker pa sem trmasta sem vztrajala. Nisem, niti nikoli nisem bila jutranji človek, zato pri meni zajtrka nikoli ni bilo. Na račun šejka, pitja Thermojetics čaja in spremembe prehranjevalnih navad ter pitja zadostne količine vode (vsaj 3 l/dan), sem izgubila 10 kg, ki jih do danes uspešno vzdržujem, kvečjemu izgubila, ne pridobila sem še kakšen dodaten kilogram, da o višku energije in super počutju, ki ju trosim naokoli, ne govorila. Herbalife mi je spremenil življenje, prinesel mi je idealen zajtrk, za katerega zjutraj ne rabim prej vstajat, predvsem pa mi je všeč, da čez dan nekaj jem, moji kilogrami pa ne gredo navzgor. Izdelke Herbalife priporočam vsakomur, kdor se je že kdaj srečal s podobnimi težavami kot jaz in hvala Niki, da je pred mene postavila moj prvi šejk! Dejan Skeledžija, LJ, hujšanje 10 kg Do svojega 29 leta nisem nikoli jedel zajtrka. Kar koli sem pojedel, mi je obležalo v želodcu kot kamen in bilo mi je slabo. Zjutraj se nikakor nisem uspel prebuditi, zato sem pil kavo. Kava je tekoča in mi ni obležala. Čez dan je to pomenilo 10 kav in več. Ob 11 uri sem za malico pojedel kak rogljiček ali dva, piškote ali kaj drugega sladkega. Popoldne sem okoli 17. ure pojedel obilno kosilo, zvečer pa praznil omaro in hladilnik, saj sem bil od celega dneva sestradan. Tak nezdrav način prehranjevanja in sedeče delo sta me pripeljala do katastrofalnega počutja, slabe prebave in odvečnih kilogramov. Leta 2008 je moja punca prinesla domov Herbalife prehrano. Bil sem skeptičen, a sem vseeno poskusil. Šejk je bil odličen za zajtrk, ker mi ni obležal v želodcu. Svetovalci za prehrano so me naučili pravilnega prehranjevanja, za kar jim bom večno hvaležen. Uravnotežil sem si prehrano, namesto kave sem začel piti vodo. V prvih nekaj mesecih uravnoteženega prehranjevanja sem izgubil 10 kilogramov maščobe, uredil prebavo in splošno psihofizično počutje. Popoldne po kosilu nisem več zaspan, kar mi veliko pomeni, saj moj delovnik traja praktično ves dan. Več mesecev zapored že delam na nekem projetku 12 in več ur na dan in to z največjo lahkoto. Ni ga denarja, s katerim bi lahko to plačal... Opazil sem še odlično regeneracijo po športu. Izvedel sem test in po 180-kilometerskem treningu sredi poletne vročine s kolesom naslednji dan nisem imel ne bolečih mišic niti nisem bil utrujen. Ta prehrana je res neverjetna! Jasmina König, MB, hujšanje 27 kg Jasmina König iz Maribora je z uravnoteženo prehrano in z aktivnim načinom življenja v samo sedmih mesecih dosegla fantastičen rezultat. Shujšala je 27 kg, znižala odstotek telesne maščobe s 46% na 28%, mišično maso pa je povečala z 22% na 31%. Poleg tega pa je znižala vrednost visceralne maščobe s 7 na 5. Poleg tega pa ima Jasmina več energije, boljši tonus kože, popolnoma brez celulita ali odvečne kože. S pomočjo uravnotežene prehrane je nižala visok krvni tlak, si uredila zadrževanje vode in tudi ni več znakov alergije na cvetni prah Katarina Pertoci, LJ, hujšanje, preoblikovanje telesa Vsi so me poznali po tem, da me vedno zebe in da sem vedno prehlajena. Tisti, ki me niso poznali, so me med poletjem vedno spraševali, kako se lahko prehladim? Tudi, ko smo šli na dopust na morje, sem imela polno potovalko puloverjev in vedno jih je bilo premalo. Edina zame prijetna temperatura je bila v puščavi na 50 °C, ko so že vsi ostali umirali od vročine. Pred dvema letoma in pol sem svoj zajtrk zamenjala s Herbalife zajtrkom. Na račun uravnotežene prehrane imam veliko boljši imunski sistem. Že eno leto in pol nisem bila prehlajena in lažje prenašam tudi zimske temperature. Imam več energije in se veliko boljše počutim. Včasih sem bila “odvisnik” od sladkega, sedaj z uravnoteženo prehrano Herbalife in nasploh boljšimi prehranjevalnimi navadami nimam več potrebe po sladkem. Poleg tega so me wellness svetovalci tudi naučili piti navadno vodo, kajti prej sem vedno pila vodo z okusom. Navdušena ga veselo priporočam strankam, prijateljem in znancem, za enostavnejšo uravnoteženje vsakodnevne prehrane v tem hitrem tempu življenja. In z veseljem delim naprej vse nasvete, ki so jih z mano podelili moji svetovalci.


text: Če iščete dobro pozicioniran hotel v Berlin, potem bo pravšnji za vas Hotel Atlanta am Kurfurstendamm. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Nahaja se na priročnem mestu, zato je s hotela mogoč dostop do najpopularnejših krajev v mestu. V Hotel Atlanta am Kurfurstendamm naredijo vse, da se bodo gostje počutili prijetno in udobno. To je zaradi tega, ker se hotel trudi ponuditi najboljše storitve. Z parkirišče, sef, ogledi, dvigalo, izposoja koles ponuja hotel največje možno udobje bivanja. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Zaradi svoje idealne lege je hotel Hotel Atlanta am Kurfurstendamm kraj, kjer boste našli vse potrebno za prijetno bivanje.


text: Parada prvakov je že po tradiciji svojevrsten neuradni zaključek severnoameriške poklicne lige NBA. Tokrat jo je gostil Miami. Zvezdniki novih prvakov najmočnejše košarkarske lige na svetu, med katerimi sta seveda izstopala LeBron in Dwyane Wade, so na svoj način proslavili šampionski konec skrajšane sezone. "To je najboljši možen občutek. O tem sem sanjal. Zdaj imam možnost objeti pokal in ga držati ter držati," je dejal James, ki je dolgo čakal na ta zvezdniški trenutek ter vendarle dokazal, da ni zgolj individualno uspešen košarkar, temveč tudi vodilni mož prvakov. V tej vlogi je navijače - zbralo naj bi se jih kar 500.000 - sprva pozdravljal tudi z dvonadstropnega avtobusa in nato na zaključni slovesnosti. Zanimivo je, da so nekateri najboljša mesta ob cesti zasedali že v nedeljo zvečer. Za ekipo Miami Heat je bil to drugi naslov, njihov prvi zvezdnik Lebron James pa se je naslova veselil prvič, ki je bil tudi MVP tako rednega dela, kot tudi finalne serije. Preberite še: Sezona lige NBA je končana. Miami Heat so drugič prvaki, LeBron James prvič. Podoživimo spektakularno končnico z najlepšimi akcijami. Na tej lestvici je številka 1 Kevin Durant (OKC). "Lani sem igral z veliko jeze. Letos sem igral z ljubeznijo," pove MVP finala NBA LeBron James. Z Miami Heat je postal prvak. "Res sem vesel, da je uspel," mu privošči Dwyane Wade. Miami Heat so drugič prvaki lige NBA. MVP finala LeBron James ima prvi prstan. Na peti tekmi so za 4:1 ponižali Oklahomo City Thunder (121:106). Trojni dvojček Jamesa, sedem trojk Mika Milerja. Video: Youtube


text: Verni prebivalci Gozda so dolgo želeli imeti v svojem kraju podružno cerkev. Kresala so se mnenja, kakšna naj bo in kje naj stoji. Končno so se zedinili, naj bo to večja kapela, ki bo primerna, da se v njej opravlja sv. maša. Konec razmišljanju " kje naj stoji", je napravil posestnik in gostilničar Janez Oman, ki je ponudil primeren prostor na svojem vrtu ob deželni cesti nasproti železniški postaji. Lokacija je bila primerna, ker je bila približno sredi vasi. 8. avgusta 1911 je bil blagoslovljen temeljni kamen. Kapela ima tloris 8 x 3,5 metra. Načrt je izdelalo Umetniško društvo pri Škofijskem ordinariatu. Zidarska dela je naredil italijanski mojster Freiz zastonj, za male denarje je opravil vsa tesarska dela domačin Josip Robič- Kavaričev, les so seveda zastonj prispevali Rutarjani sami. Do zime je bila kapela pod streho. V letu 1912 je bila ometana znotraj in zunaj in so bila vstavljena še okna. Potem pa je zmanjkalo denarja in tudi pravega navdušenja ni bilo. V Župnijski kroniki je zapisano, da je kaplan hodil pozimi od hiše do hiše in zbiral denar za dokončanje del. Šele leta 1914 je bila kapela pripravljena za bogoslužje. Zanimivo je, da so zvon prenesli iz Močnikove kapelice. Kapela je bila blagoslovljena na sv. Ane dan leta 1914, to je dan, ko se je začela prva svetovna vojna. Blagoslov je opravil ljubljanski kanonik Sušnik ob asistenci Jakoba Aljaža in domačega župnika. Župnijski urad Kranjska Gora Brezplačno GPS Northing (N) : 46,4844 GPS Easting (E) : 13,8303


text: Ljutomer je v teh dneh v znamenju hudega mačka. Tako se imenujejo osrednja gostilna ter nagrade in priznanja, nič manj hud ni niti jutranji maček, Grossmanov filmski festival je pač festival fantastičnega filma in fantastičnega vina. Nekateri festivali se ponašajo z nobleso, eminentnimi zvezdami in gala filmskimi premierami, drugi stavijo na neformalnost. In te je v teh dneh v Ljutomeru veliko. Pogovor s programskim direktorjem Tomažem Horvatom je sicer trajal skoraj pol ure, vendar na diktafonu ni bilo nič uporabnega, vsakih nekaj minut ga je zmotil telefonski klic ali prihod novega gosta. Nič hudega, o konceptu festivala ter njegovih ciljih si je mogoče prebrati v programski knjižici, se pravi, da je festival namenjen »pravim filmskim ljubiteljem, entuziastom brez predsodkov ter tistim, ki so pripravljeni eksperimentirati z mejami dobrega okusa in morale, s čimer si želijo vsaj delno povrniti nevarnost in drznost sodobni kinematografiji, ki z mlačnostjo, politično korektnostjo in željo po vsesplošnem ugajanju vse bolj izgublja nekdanji ugled, vpliv in kreativnost ter s tem gledanost«. Vrhunska sinteza Težav z gledanostjo v Ljutomeru res ni; le v katerem primerljivo velikem evropskem mestecu bi si sredi julija projekcijo filma Harold postaja zombi ogledalo petsto gledalcev. Da ne bo pomote, ta filmski prvenec Keitha Wrighta je v inflaciji tovrstnih žanrskih projektov pravo remek delo, tipična sinteza hororja v britanskem slogu, torej cinične komedije in grenkosladke drame, pa vendarle v današnjem času vsesplošnega medmrežnega piratstva takšne filme le še redki spremljajo na velikem platnu. To je locirano na ljutomerskem glavnem trgu, kjer vse vrvi od fantov v črnih majicah z logotipom festivala (kljub temu da si številni vzamejo dopust in delo opravijo brez honorarja), nekoliko bolj intimno pa je vzdušje v kulturnem domu. Stavba z neobaročno fasado in neoklasicističnim odrom služi najrazličnejšim namenom, v času festivala je seveda namenjena filmskim projekcijam. In pogovorom. Ti so prav tako neformalni in večinoma kratki – tak je bil tudi dialog z legendarnim srbskim režiserjem Goranom Markovićem. Mož, ki je ustvaril nekaj kultnih filmov, se je zgolj z nostalgijo spomnil dobrih starih časov, ko sicer ni bilo na voljo tehnoloških efektov, vendar so bili produkcijski pogoji veliko boljši kot danes – pred kratkim je svoj zadnji film namreč dokončal v obupnih razmerah. To ne velja za film Zbirni center, njegov zadnji projekt iz časa Jugoslavije, ki se je zavrtel po pogovoru, prav to filmsko delo bi lahko primerjali z ustrojem Grossmanovega festivala. Na voljo je bila namreč le nekoliko zdrsana kopija, tu in tam smo zato preskočili kakšen kader, proti koncu se je zadeva tudi ustavila in smo kar nekaj časa sedeli v temni dvorani in čakali na operaterja, ki je imel očitno bolj nujne opravke nekje drugje. Vendar vse to odtehtajo improvizacija, spontanost, humor, sposobnost razkrivanja čustev, razpoloženj in karakterjev, pa tudi zgodovinskih, političnih in socialnih zablod, skozi ironično perspektivo akterjev, kar na svojstven način z repertoarjem in predvsem z gostoljubnostjo uspeva tudi organizatorjem festivala. Negodovanja med gledalci tako ni bilo, do konca je vztrajal tudi eden največjih oboževalcev festivala Borut Vrbančič, ki je sicer slep, vendar nikoli ne zamudi niti ene filmske predstave. Recept, po katerem sodi med najbolj pretanjene in lucidne gledalce, je preprost – najprej se seznani z vsebino, nato pa na podlagi dialogov sledi zgodbi, pri čemer je sposoben po najmanjših zvočnih detajlih razbrati ne samo potek dogajanja in atmosfero, temveč tudi kvaliteto produkcije in njen domet. Še boljši nabor gostov Na lanskem festivalu je veliko zanimanje javnosti požel obisk igralca Christopherja Leeja, vendar je – vsaj po mojem okusu – letošnji nabor gostov še veliko bolj impozanten, ob Markoviću namreč v Ljutomer prihajajo še Alex Chandon, Julian Richards in Lee Hardcastle. Predvsem pa Jaume Balagueró. Slednjega v času mojega obiska žal še ni bilo, vendar ni brez vzroka dobil naziva prvega mojstra španskega horor filma, glede na to, da je – spet po mojem okusu – španski horor na prvem mestu v svetu, je gostovanje Balaguerója v Ljutomeru skoraj senzacija. In brez skrbi, horor se na Grossmanovem festivalu sicer servira v velikih dozah, vendar prav malo vpliva na razpoloženje, ne nazadnje smo sredi ljutomerskih goric. Res fantastični filmi ob vsaj tako fantastičnem vinu.


text: Moj spletni priročnik Gospodarska delegacija v Republiko Kazahstan Številka 17-2013 | Področje: Poslovni dogodki Vabilo k sodelovanju v gospodarski delegaciji ob obisku Karla Erjavca, ministra za zunanje zadeve Republike Slovenije, v Republiki Kazahstan Datum: med 12. in 14. junijem 2013 Kraj: Republika Kazahstan (Astana in Almaty) Minister za zunanje zadeve Republike Slovenije, g. Karl Erjavec, bo predvidoma med 12. in 14. junijem 2013 obiskal Republiko Kazahstan. V času obiska bo potekalo 2. zasedanje mešane slovensko-kazahstanske komisije za trgovinsko in gospodarsko sodelovanje, ki jo na slovenski strani vodi minister za zunanje zadeve Karl Erjavec, na kazahstanski strani pa ministrica za zdravje Salidat Kairbekova. V okviru obiska bo organizirana ciljno usmerjena spremljajoča gospodarska delegacija ter poslovni konferenci med zainteresiranimi slovenskimi in kazahstanskimi gospodarstveniki v mestih Astana in Almaty. V skladu z Vašimi interesi bo po možnosti organiziran tudi poseben program oziroma vzporedni sektorski pogovori. Področja, na katerih bo dan poseben poudarek in kjer se kažejo priložnosti za razvijanje gospodarskega sodelovanja med državama so zdravstvo in zdraviliški turizem, energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije, informacijsko-komunikacijska tehnologija ter inženiring in gradbeništvo. Prosijo vas, da pri svoji prijavi upoštevate zgornje. V kolikor ocenjujete, da lahko Vaša udeležba oz. predstavnikov Vašega podjetja v spremljajoči gospodarski delegaciji pripomore k razvoju poslovnega sodelovanja tako z obstoječimi kot tudi morebitnimi novimi partnerji, Vas vljudno prosijo, da izpolnite e-prijavnico in jo pravilno izpolnjeno posredujete najkasneje do torka, 30. aprila 2013. Kasnejših prijav, zaradi kvalitetne priprave obiska, ne bodo mogli sprejemati. O nadaljnjih organizacijsko-logističnih in vsebinskih podrobnostih obiska vas bomo sproti obveščali. Dodatne informacije: Za dodatne informacije se lahko obrnete na Direktorat za gospodarsko diplomacijo na Ministrstvu za zunanje zadeve, Kontaktni osebi: Julija Gregorn, Tel: (01) 478 6665, E-mail: kvmjkb/hsfhpsoAhpw/tj in Mateja Kranjc Štefanec, Tel: (01) 478 2047, E-mail: nbufkb/lsbokd.tufgbofdAhpw/tj. Nazaj


text: Kot kaže bomo zdaj morali pojmu enojajčnih (ali identičnih) dvojčkov in dvojajčnih dvojčkov dodati nov pojem, namreč možnost polidentičnih dvojčkov. Novica v reviji Nature namreč poroča o primeru dvojčkov, ki sta identična po materini strani, vsebujeta pa le mešanico genov očetovih spermijev. Jajčna celica se je namreč istočasno združila z dvema celicama spermijev, dvojčka sta torej himerna organizma, kjer ima vsak od dvojčkov del očetovih genov iz dveh različnih spermijev. Tak dogodek je izjemno redek, najprej zaradi nenavadne oplodnje jajčne celice, nato da se je jajčna celica razdelila in končno, ker je pojav stroka sploh zaznala. Zanimivo bo slišati, kakšno naj bi bilo slovensko poimenovanje takega pojava.


text: Kategorija:Želene fotografije na temo umetnost |To je kategorija, namenjena administraciji. Uporablja se za administracijo projektov Wikipedije in ni del enciklopedije. Vsebuje strani, ki niso članki, ali pa razvršča članke glede na njihovo stanje in ne po vsebini. Ne vključujte te kategorije v kategorije vsebinskih člankov.| |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Art| Dodaj predlogo {{Dodaj fotografijo|umetnost}} na pogovorno stran članka, ki potrebuje fotografijo. Članek se potem avtomatsko uvrsti v to kategorijo. Če je možno, dodaj prošnjo v eno izmed spodnjih pod-kategorij. Podkategorije Ta del kategorije ima 1 naslednjo podkategorijo.


text: Ker se Riverside Suites Phnom Penh nahaja v centru ob reki, je to idealen kraj za raziskovanje Phnom Pénh. Hotel je oddaljen samo 2.0 km od centra mesta, zato je obiskovalcem dostopnih veliko najpopularnejših krajev. Hotel, ki se nahaja le nekaj korakov vstran od številnih mestnih atrakcij, kot so ulica Preah Sisovath, tržnica Kandal, tempelj Ounalom, ponuja popolni oddih in sprostitev. V Riverside Suites Phnom Penh boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. Receptor, restavracija, poslovni center, družinska soba, hotelski/letališki prevoz so samo nekatere od dodatnih storitev. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Riverside Suites Phnom Penh je idealna in priročna izbira za bivanje v Phnom Pénh, saj popotniki v njem najdejo udobje in domačnost.


text: Poročilo, ki razvršča 27 držav članic po 18 merilih, pri čemer se uporabljajo zelene, oranžne in rdeče zastavice na področjih, kot so skupna količina recikliranih odpadkov, določanje cen za odstranjevanje odpadkov in kršitve evropske zakonodaje, na vrh preglednice uvršča Avstrijo, Belgijo, Dansko, Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko, od katerih nobena nima več kot 2 rdeči zastavici. Gre za države, ki imajo obsežne sisteme zbiranja odpadkov in odlagajo na odlagališča manj kot 5 % svojih odpadkov. Imajo dobro razvite sisteme recikliranja in zadostno zmogljivost obdelave ter učinkovito obdelujejo biološko razgradljive odpadke. V svojih politikah ravnanja z odpadki praviloma učinkovito združujejo pravne, upravne in gospodarske instrumente. Države članice z največjimi vrzelmi v izvajanju so Bolgarija, Ciper, Češka republika, Estonija, Grčija, Italija, Litva, Latvija, Malta, Poljska, Romunija in Slovaška. Med pomanjkljivostmi so slabe ali neobstoječe politike preprečevanja nastajanja odpadkov, pomanjkanje spodbud za preusmeritev odpadkov stran od odlagališč in nezadostne infrastrukture za odpadke. Močno opiranje na odlagališča odpadkov pomeni, da so boljše možnosti ravnanja z odpadki, kot sta ponovna uporaba in recikliranje, stalno premalo izkoriščene. Obeti so temu ustrezno slabi. Slovenija se s petimi rdečimi zastavicami uvršča v sredino obeh skupin držav. Več si lahko preberete tukaj. Vir: PEK


text: Kupujete računalniško opremo, kot so prenosniki, tiskalniki, mrežna oprema, ekrani, itd.? Pomagamo vam poiskati pravo podjetje, ki ponuja iskani izdelek. Storitve Potrebujete zunanjega izvajalca IT storitev? Potrebujete strokovno svetovanje glede informacijskih storitev? Izvajalci IT storitev vas čakajo tukaj. Servis/pomoč Potrebujete strokovnjaka, ki vam bo pomagal odpraviti nastalo težavo? Se vam je pokvaril računalnik? Potrebujete računalniško pomoč? Partnerji: Naši partnerji so ključni za vsebinsko pestrost in strokovnost spletnega mesta Računalniških novic. So najboljša podjetja na svojem področju. Želite biti v družbi najboljših podjetij, ki skupaj aktivno soustvarjajo spletno skupnost Računalniških novic?


text: Prihranite si denar in čas za obisk svojega ličarja – naročite kabino svojega Volva v barvi, ki vam je všeč. Izbirate lahko med več kot 232 različnimi barvami, toni in odtenki. Če barve, ki jo želite, ne najdete med njimi, lahko za vas namešamo skorajda vsako barvo. Želite barvo videti vnaprej? Uporabite spletno lakirnico spodaj.


text: Skupina Orlek že dobrih petnajst let velja za eno najbolj samosvojih in žanrsko neobremenjenih slovenskih glasbenih skupin, ki se ni nikoli ozirala na trende in je vedno pripovedovala zgodbe o svojem domačem okolišu oziroma zasavskih revirjih, težkem in garaškem življenju knapov, izseljencev in podobnih tegobah. Po nekaj ne najbolj prepričljivih projektih so Vlado Poredoš, bratje Tori (Jure, Mitja in Janez) ter ostali s producentom Dejan Radičevičem izdali ploščo Orlek Express, s katero so se Orlek vrnili v obdobje Melodij smoga in premoga in s katero bodo znova prepričali tako stare oboževalce, hkrati pa bodo pritegnili tudi nekaj novih. Deset skladb v skupnem trajanju dobrih trideset minut je zagotovo podatek, ki da vedeti, da so šli Orlek tokrat na polno oziroma, da bo poslušalec doživel pravi glasbeni potres, oprostite express. Plošča se kot v starih dobrih časih začne z naslovno skladbo Orlek Express, ki je instrumentalna in po poslušanje katere imate občutek, da ste se ali vozili na glasbenem vrtiljaku ali pa vas je povozil glasbeni vlak. Tako hitro in tako noro dobro. Sledi navihana, z instrumentalnimi prelomi in z nekaj balkanskega melosa Pišta Bači, pa baladna in instrumentalno zelo bogata Moja boginja, za Orlek zvok značilna Madam Fovšija in prva uspešnica s plošče Mala Zagorjanka, ki je pravzaprav predelava narodno-zabavnega ansambla Zasavci. Tako se delajo dobre priredbe! Sledi še ena instrumentalna Full House, v kateri se prepletata ska in kazačok, vsak instrument ima solo vložek, čeprav glasba bolj ali manj sloni na orglah, vseskozi pa sem se spraševal, kako noro in divje bi skladba zvenela v priredbi kakšnega surf banda?! Pesem za Izaka je nekoliko bolj šansojerska, odličen je predvsem ob harmoniki odpet refren. Sledi ji pesem Za en dotik, katere besedilo je napisal Andrej Guček (Hiša, Bluesteam), instrumentalna podlaga pa je zelo intimna in se znova vrti v okvirih šansona - klavir in kitara, godala, sijajen instrumentalni zaključek in odlična ljubezenska pripovedka. O tem, kako ljubezen nima vedno srečnega konca... Znamenito Hey Joe smo slišali že na plošči Bunkovc Party-ja z Izštekanih, tu imamo združeno angleško in slovensko besedilo, krasijo pa jo izvrstni instrumentalni prehodi in prelomi, ki priredbo znova postavijo nad ostale povprečne. In še zaključna Mesto prihodnosti, ki je znova vezana na Andreja Gučka in skupino Hiša, saj smo to tradicionalno skladbo (ki jo je pred mnogimi leti izvajal tudi zasavski bluesman Vili Fajdiga) v njihovi priredbi slišali na njihovi plošči Kompas srca, skupina Orlek pa jo je v živo igrala na desetletnici skupine Hiša. Odlično predvsem zaradi zvoka harmonike, doživetih spremljevalnih vokalov in instrumentalne (po)polnosti. Orlek so si na plošči Orlek Express tako privoščili nekaj več priredb, dve instrumentalni skladbi, vendar jim tega nikakor ne gre šteti v slabo, saj so posneli najbrž eno najbolj dinamičnih in najboljših plošč letošnjega leta, ki poslušalca preprosto ne izpusti iz objema. V poduk mlajšim? Orlek: Orlek Express (leto izdaje 2005, založba Nika) Ocena: 4,5


text: ...”Za osebe, ki niso aktivni iskalci zaposlitve, menimo, da s svojimi dejanji izražajo, da ne potrebujejo storitev Zavoda in bodo svojo brezposelnost rešili na drugačen način,” so še napisali v zavodu.Narobe: nižja nezaposlenost v Sloveniji Prav: manj uporabnikov storitev zavoda za zaposlovanje v Sloveniji. Ko zbrišeš človeka iz evidence to ne pomeni nujno, da je dobil zaposlitev (niti, da je ni). Glede na razmerje med razpisanimi delovnimi mesti in številom črtanih posameznikov z Zavoda v juniju 2012 (776: 10.000), bi lahko predvidevali, da je večina tistih, ki jih je zavod izpisal, ostala nezaposlena. Vem, da narahlo primerjamo jabolka in hruške (10.000 izpisanih na mesec proti 776 zatečenim prostim delovnim mestom), vendar vseeno lahko sklepamo, da se v Sloveniji ne odpre 10.000 delovnih mest na mesec, vsak mesec. Torej, gre še vedno za diskrepanco, ki je vsaj reda velikosti prevelika, da bi lahko sklepali, da so črtani posamezniki vsi našli službe. Funkcija Zavoda sicer ni to, da prikaže koliko ljudi so se znebili vsak mesec ampak, da posreduje med delodajalci in delojemalci. Ker gre v marsikaterem pogledu za totalno institucijo (Goffman, 1961) jim (tako kot zaporom) ni v interesu, da bi našli vsem prosilcem službe, ker bi potem ostali brez dela in navidez nepotrebni. Najbolj verjetno zavod, tako kot zapori, vzgojni zavodi in bolnišnice (Foucault, 1977) išče tisto točko ravnovesja, kjer imajo toliko uporabnikov storitev, da je očitno, da so nujno potrebni in obenem ne toliko uporabnikov, da bi imeli preveč dela. To homeostazo pa najlaže dosežejo tako, da periodično iz evidence zbrišejo višek. To je precej bolj nenaporno, kot iskati nove zaposlitvene modele in kontaktirati podjetja in jih spraševati če potrebujejo kadre. Ne gre torej za to, da bi delali tako kvalitetno, da bi lahko obvladovali naval brezposelnih, ampak za to, da dajo videz da nekaj delajo, in obenem vržejo kako kost novinarjem. Škoda, da novinarji tako nekritično objavljajo vse, kar se jim servira. Sicer od Piana naprej ne berem več prav veliko plačljivih vsebin v slovenskem časopisju (sem pa se naročil na Mladino, ki jo z veseljem plačam, če že moram za novice plačevati), sklepam pa iz naslovov in prvih par vrstic plačljivih člankov (ki so tisti, ki vsaj približno spominjajo na raziskovalno novinarstvo – jasno, novic povzetih po STA ravno ne moreš zaračunati), da smo bolj na ravni teorij zarot, kot dejanske analize stanja, podprte s podatki. V bistvu kaže, da gre za še enega izmed vrste pokazateljev, da v Sloveniji znanje ni nič vredno. Ne vem, se urednikom res zdi, da ni dovolj bralcev, ki bi si želeli kvalitetnega raziskovalnega novinarstva; da so pri nas samo taki, ki bi se z gnusom obrnili stran od članka in rekli soprogi: “Fej, pravkar sem bral članek o atomski energiji in niti z besedo niso omenili atomik harmonik!” Če se vrnem k temi, sicer to, da Zavod ne opravlja svoje funkcije ne prinaša toliko političnih točk, kot če razglasiš nižjo nezaposlenost, je pa bliže resnici.


text: Einsteinov hladilni stroj Einsteinov hladílni stròj [ájnštajnov ~] je vrsta hladilnega stroja, ki sta ga leta 1926 skupaj izumila Albert Einstein in njegov nekdanji študent Leó Szilárd. Zanj sta 11. novembra 1930 prejela ameriški patent 1,781,541. Stroj je enotlačni absorpcijski hladilni stroj s podobno izvedbo kot plinski absorpcijski hladilni stroj. Takšen tip absorbcijske toplotne črpalke je leta 1810 naredil škotski matematik in fizik John Leslie. Einstein in Szilárd sta našla način, s katerim se ognemo uporabi mehanske črpalke, da vsi deli hladilnega stroja delajo na istem tlaku in kjer sta kondenzator in absorber spojena v celoto. V levi krožni spremembi, ki izvaja hlajenje, se kot delovna sredstva uporabljajo amonijak (tekočina za izenačevanje tlaka), butan (hladilo) in voda (absorpcijska tekočina). Einsteinov hladilni stroj naj bi bil prenosljiv, sestavljen iz poceni in negibnih sestavnih delov, ter deloval tiho in zanesljivo. Pri zgodnjih modelih je bila težava zaradi puščanja amonijaka in ni znano ali bi stroj ustrezno hladil. Einstein se je lotil tega izuma zaradi pomoči svojemu nekdanjemu študentu. Pri tem je uporabil svoje znanje in izkušnje iz patentnega urada v Bernu. Hladilnega stroja v začetku niso izdelovali komercialno, patentne pravice so odkupila podjetja kot je švedski Electrolux, pridobljena denarna sredstva pa so več let pomagala Szilárdu. Electrolux pod blagovno znamko Dometic izdeluje podoben plinski absorpcijski hladilni stroj, ki sta ga izumila leta 1922 Baltzar von Platen in Carl Georg Munters. Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] - Delano, Andrew, Design Analysis of the Einstein Refrigeration Cycle. Tehnološki inštitut Georgie, junij 1998 (v angleščini) - Goettling, Gary, Einstein's Refrigerator. Celotni delujoči projekt. (v angleščini) - Flanigan, Allen, History and Philosophy of Science. Izdelava modela po izvirni zamisli, Wolfgang Engels z Univerze v Oldenburgu. Ohišje je izdelano iz betona. Skupna masa celotnega stroja je približno 400 kg, masa alkohola v krožni spremembi pa je 20 kg. Projekt je bil zaključen leta 2005. (v nemščini) - Patentna listina US1781541 (Evropski patentni urad) (v angleščini) - Patentna listina GB282428 (Evropski patentni urad) (v angleščini)


text: Če sumite, da je v računalniku virus ali vohunska programska oprema, zaženite popoln pregled sistema. Med popolnim pregledom bo delovanje računalnika nekoliko počasnejše, vendar pa ta pregled preveri vsak kotiček računalnika. Microsoft Security Essentials privzeto zažene redne preglede. Vendar pa lahko zaženete nov pregled, če se zgodi nekaj od tega: Opazite spremembe, ki jih niste naredili – nove orodne vrstice v spletnem brskalniku, nova domača stran ali nov kazalec miške. Vnesete naslov za določeno mesto, npr. mehanizem za iskanje, vendar ste brez obvestila preusmerjeni na drugo spletno mesto. Vidite pojavne oglase, čeprav nimate odprtih spletnih strani. Računalnik nenadoma začne delovati počasneje, kot bi moral. Vse težave z učinkovitostjo delovanja računalnika niso povezane z zlonamerno programsko opremo, vendar pa lahko zlonamerna programska oprema, predvsem vohunska programska oprema, povzroči opazno spremembo. Pregled celotnega računalnika (popoln pregled) Na kartici Osnovno programa Microsoft Security Essentials izberite možnost Popoln pregled in kliknite Preglej. Pregled lahko traja nekaj časa, odvisno od števila datotek in map za pregled. Pregled mest v računalniku, ki jih je zlonamerna programska oprema najverjetneje okužila (hiter pregled) Na kartici Osnovno programa Microsoft Security Essentials kliknite možnost Hiter pregled in nato Preglej. Čas pregleda je odvisen od števila datotek in map za pregled. Pregled določene datoteke ali mape (pregled z desni klikom) Če sumite, da je zlonamerna programska oprema okužila datoteko ali mapo v računalniku, ali ste zaskrbljeni zaradi datotek, ki ste jih prenesli, lahko izberete določeno datoteko ali mapo v računalniku, ki jo bo program Microsoft Security Essentials pregledal. Z desno tipko miške kliknite datoteko ali mapo v računalniku, nato pa kliknite Preglej s programom Security Essentials. Program Microsoft Security Essentials bo začel pregledovati izbrano datoteko ali mapo. Takoj ko je pregled končan, Microsoft Security Essentials prikaže rezultate pregleda. Ta pregled lahko traja nekaj sekund, odvisno od velikosti datoteke.


text: Ljubljana, Celje – Temu primerno se vrstijo tudi posveti ekonomistov, kako iz krize. Pri predsedniku republike Danilu Türku so se danes zbrali ekonomisti Velimir Bole, Jože P. Damijan, Mitja Gaspari, Aleksandar Kešeljević, Mojmir Mrak, Janez Prašnikar, Ivan Ribnikar in Marjan Senjur ter razpravljali o aktualnih ekonomskih težavah države. Po srečanju ekonomisti izjav niso želeli dajati, le Ribnikar je ocenil, da predvidene slabe banke Slovenija ne potrebuje: »Problem so tri banke, v katerih je država lastnica, in jim je treba povečati kapital. Zakaj bi zato sanirali bančni sistem? Tega ne tvorijo tri banke, ampak dobrih 20.« Iz urada predsednika republike so sporočili, da so udeleženci pogovora opozorili, da javnofinančni položaj Slovenije ni tako slab, kot ga kažejo bonitetne ocene, in da gre pri nižanju teh ocen pogosto tudi za psihološki učinek. Zato je nujno čim prej sprejeti pokojninsko in delovnopravno reformo ter spremeniti referendumsko ureditev. Med srečanjem predsednika države z ekonomisti se je mimo urada predsednika sprehodil tudi predsedniški kandidat Milan Zver. »Medtem ko se v Bruslju na plenarnih zasedanjih še ne govori o težavah Slovenije, se o njej že govori po kuloarjih. Tako da Slovenija postaja problem in bo problem, če ga ne bomo sami rešili, za kar pa je potrebna politična volja,« je dejal evropski poslanec Zver. S tem so se strinjali tudi udeleženci okrogle mize o kreditnem krču in gospodarski krizi v okviru Celjskega sejma, med katerimi je bil tudi Jože P. Damijan. Opozoril je, da bi morala država takoj po izbruhu krize ukrepati kot so to storile druge – nacionalizirati sektor in ga potem tudi hitro prodati. A o ukrepih se pogovarjamo šele po treh letih, hkrati pa so podjetja pri nas že zdaj v državni lasti, interesa za prodajo pa ni, saj oblast tako ohranja vpliv v njih. Ker ni bilo hitrih ukrepov, so podjetja iz kreditnega krča zapadla še v kapitalskega in so v tako slabem položaju, da ne morejo do posojil. »Do konca leta bo vsota slabih kreditov v slovenskem bančnem sistemu narasla na sedem milijard evrov. Sanacija mora biti pametna. Določene banke v državni lasti, kot sta recimo NLB in NKBM, bi lahko prodali, če bi jih novi kupci sanirali. Danes se splača prodati NLB za en evro, če bo kupec saniral za tri milijarde evrov slabih kreditov,« je dejal Damijan. Na vprašanje, kdaj bo v Sloveniji boljše, pa: »Brez bankrota države bo mogoče boljše 2015, z bankrotom pa 2018.«