text: Ali se je kdo obregnil ob sindikat FHŠ? - Primorske Novice Ali se je kdo obregnil ob sindikat FHŠ? ponedeljek, 27. september 2010, 10:20 Člani sindikata Unierze na Primorskem in Fakultete za humanistične študije so naslovili javno vprašanje na Sindikat vzgoje, izobraževanja, znanosti in kulture RS (SVIZ) v zvezi z njihovo nedavno pobudo "Dekanja FHŠ naj odstopi". KOPER> Nekateri člani in članice sindikata SVIZ UP FHŠ izražajo začudenje in ogorčenje nad dejstvom, da se vodstvo SVIZ Slovenije v zvezi z omenjeno zadevo ni obrnilo na sindikat UP FHŠ za pridobitev mnenja drugih članov in članic sindikata. SVIZ Slovenije pozivajo, da se opredeli do vprašanja zaščite drugih zaposlenih na UP FHŠ, ki so člani istega sindikata. "Posamezniki, ki jih SVIZ s svojim javnim oglašanjem ščiti, s svojim delovanjem zavestno ogrožajo delovna mesta drugih zaposlenih na UP FHŠ, ko zainteresirane študente odvračajo od vpisa na našo fakulteto," opozarjajo v sindikatu. Nekateri člani in članice SVIZ Slovenije UP FHŠ so se odločili za protestni izstop iz SVIZ Slovenije.


source: CulturaX

text: Amortizacija sredstev vpliva na poslovni izid podjetja - Data d.o.o. Domov » Blog » Podjetniške novice » Amortizacija sredstev vpliva na poslovni izid podjetja Amortizacija sredstev niža dobiček ali povečuje izgubo Amortizacija sredstev predstavlja strošek, ki nastaja zaradi prenašanja nabavne vrednosti na poslovne učinke. Z drugimi besedami izračunana amortizacija sredstev povzroča stroške in niža dobiček ali viša izgubo. Amortizacija sredstev torej neposredno vpliva na poslovni izid podjetja. Slovenski računovodski standard 1 in 2 (2016) se uporabljata pri knjigovodskem evidentiranju in vodenju opredmetenih osnovnih sredstev in pri neopredmetenih sredstvih. Na kratko o opredelitvi sredstev Med opredmetena osnovna sredstva uvrščamo tisto sredstvo, ki je v lasti ali finančnem najemu ter se uporablja pri ustvarjanju proizvodov, opravljanju storitev, dajanju v najem ali za pisarniške namene in se bo po pričakovanjih uporabljalo več kot eno obračunsko obdobje (1 leto). Najpogostejša opredmetena osnovna sredstva so: zemljišča, zgradbe, proizvajalna oprema, vozila, pohištvo, stroji, biološka sredstva idr. Druga skupina sredstev so neopredmetena. Ta praviloma ne obstajajo v fizični obliki. Mednje uvrščamo predvsem: premoženjske pravice, patente, licence, odložene stroške razvijanja in dobro ime. Amortizacija sredstev – vrednotenje po modelu nabavne vrednosti Mikro in majhna podjetja in podjetniki praviloma izberejo vrednotenje po modelu nabavne vrednosti. To pomeni, da izračunajo nabavno vrednost iz nakupne cene, uvoznih in drugih nevračljivih dajatev ter tudi stroškov – npr. prevoz, namestitev – odštejejo pa se morebitni trgovinski in drugi odobreni popusti. Seveda mali davčni zavezanci prištejejo še DDV, saj nimajo pravice do odbitka vstopnega DDV, četudi mu ga je dobavitelj zaračunal. Za izračun zneska, ki predstavlja amortizacijo sredstev, je potrebno določiti stopnjo amortizacije. Pri manjših podjetjih je ta odločitev vezana na veljavno davčno zakonodajo, ki predpisuje davčno priznane najvišje stopnje. V primeru, da podjetje izbere drugačne stopnje ali drugačne metode obračunavanja, to zanje pomeni dodatno administrativno/računovodsko delo. Torej lahko izbere, da za ugotavljanje davčne osnove uveljavlja določila po Zakonu o davku od dohodkov pravnih oseb (33. člen ZDDPO-2), za ugotavljanje poslovnega dobička pa drugačne. Amortizacija sredstev na primeru Amortizacija sredstev je najlažje ponazorena s spodnjim primerom: Nakup računalnika v vrednosti 1000€ na dan 10.03.2020 Najvišja »davčno priznana« letna amortizacijska stopnja za računalniško (tako strojno kot programsko) opremo je 50%. Začetek amortizacije: 01.04.2020 2020 9 375 € 2021 12 500 € 2020 3 125 € Seštevek 1000 € Računalnik po poteku dveh let nima več knjigovodske vrednosti, kar pa ne pomeni, da ga podjetje oz. podjetnik lahko avtomatično zavrže ali preneha uporabljati. Sredstvo, v kolikor je funkcionalno in vzdrževanje ekonomično, je še vedno v uporabi, dokler podjetje ocenjuje, da je rentabilno. V nasprotnem primeru se ga proda in investira v novega, nič več pa se ne izvaja amortizacija sredstev. Amortizacija sredstev se knjiži v glavno knjigo mesečno (začasni obračun) in letno (končni poračun). Primer knjiženja za leto 2020: 050 375€ Amortizacija sredstev vpliva na poslovni izid podjetja was last modified: 23 septembra, 2021 by DATA d.o.o. Oznake amortizacija Amortizacijske stopnje Avtorski članki neopredmetena osnovna sredstva opredmetena osnovna sredstva slovenski računovodski standardi


text: Se Tom Dumoulin res vrača? Domov > Aktualno > Se Tom Dumoulin res vrača? Spletni portal Wielerflits poroča, da naj bi se po skoraj štirih mesecih odsotnosti za vrnitev v karavano odločil Tom Dumoulin. Tom Dumoulin je zadnjič nastopal na lanski dirki po Španiji, na kateri pa je odstopil in tako prav veliko h končnemu uspehu Primoža Roglič ni prispeval. Kolesar Jumba Visme je januarja na pripravah presenetil mnoge, ko je sporočil, da prekinja kariero. Ni želel reči, da jo končuje, želel si je le vzeti čas za razmislek. Nizozemca smo potem lahko opazili v vlogi gledalca na klasiki Amstel Gold Race. Vseskozi pa se je govorilo, da Dumoulin pridno trenira. Velikokrat naj bi ga videli predvsem s kolesom za vožnjo na čas. Zdaj pa se je očitno odločil, da se vrne v kolesarsko karavano. O tem so se razpisali pri spletnem portalu Wielerflits. "V zadnjih tednih je opazil, da se mu je vrnila tista želja po tekmovanju in načinu življenja profesionalnega kolesarja. Želja po merjenju moči z najboljšimi na svetu je premagala vse dvome," so zapisali na spletni strani Wielerflits. Iz ekipe za dirko po Franciji so ga pri Jumbo Vismi že odstranili. Nadomestil ga bo Jonas Vingegaard. Dumoulin pa naj bi najprej nastopil na osemdnevni dirki po Švici, ki ravno tako spada med dirke svetovne serije. Začela se bo v nedeljo, 6. junija v Frauenfeldu, končala pa 13. junija v Andermattu. Sledil naj bi nastop na državnem prvenstvu v vožnji na čas 16. junija v Emmnu. Po podatkih Wielerflitsa naj bi se Dumoulin želel pripraviti predvsem na olimpijske igre v Tokiu. Nizozemski selektor Koos Moerenhout naj bi mu dal dovolj časa, da se odloči. Predvsem pa naj bi mu zagotovil mesto v ekipi za vožnjo na čas, če se bo odločil za nadaljevanje kariere. Če se bo izkazal v Švici, bo najbrž uvrščen tudi v ekipo za cestno dirko. Ta bo zelo zahtevna. V 234 kilometrih bodo morali kolesarji premagati kar 4865 metrov nadmorske višine. Iz Jumbo Visme se na zapisano še niso odzvali, naj bi pa vodstvo že obvestilo določene člane osebja, da se Dumoulin vrača.


text: z dne 7. marca 2012 Zadeva F‐31/11 "Javni uslužbenci – Rok za vložitev pravnega sredstva – Jezik zavrnitve pritožbe" Predmet: Tožba, vložena na podlagi člena 270 PDEU, ki se za Pogodbo ESAE uporablja na podlagi njenega člena 106a, s katero BI po eni strani predlaga, naj se razglasi ničnost odločbe z dne 14. aprila 2010, s katero ga je direktorica Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) odpustila, in po drugi strani, naj se centru Cedefop naloži povračilo premoženjske in nepremoženjske škode, ki naj bi jo utrpel. 1. Uradniki – Tožba – Roki – Izhodišče – Vročitev – Pojem – Odločba o zavrnitvi pritožbe, ki je uradniku vročena v jeziku, ki ga ne obvlada, vendar je bil uporabljen v navedeni pritožbi – Vključitev 2. Uradniki – Tožba – Predhodna upravna pritožba – Roki – Narava javnega reda – Prekluzija – Opravičljiva zmota – Pojem 1. Čeprav Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ne urejajo vprašanja, katere jezike uporabljajo institucije Unije v odločbah, naslovljenih na njihovo osebje, mora uprava posamično odločbo, ki jo naslovi na uradnika ali uslužbenca, v skladu z dolžnostjo skrbnega ravnanja sestaviti v jeziku, ki ga ta zelo dobro obvlada. V primeru odločbe o zavrnitvi pritožbe se lahko vročitev te odločbe v jeziku, ki ni niti materni jezik zadevnega uradnika ali uslužbenca niti jezik, v katerem je sestavljena pritožba, šteje za zakonito, če se je zadevna stranka lahko učinkovito seznanila z njo. Če naslovnik te odločbe meni, da je ne more razumeti, mora pristojni organ institucije zaprositi, naj mu pošlje prevod bodisi v jeziku pritožbe bodisi v njegovem maternem jeziku. Če se taka prošnja vloži takoj, začne rok teči šele od datuma, ko je ta prevod vročen zadevnemu uradniku ali uslužbencu. Nasprotno, če se uradnik ali uslužbenec prostovoljno odloči, da bo pritožbo vložil v določenem jeziku, ki ni njegov materni jezik, ta odločitev pomeni, da se zadevna oseba strinja, da bo institucija ta jezik uporabila v odgovoru. Vsekakor je dopuščeno, da lahko uprava izbere svoje interne jezike komuniciranja, če ta izbira temelji na objektivnih preudarkih. Dejstvo, da je uprava za sestavo odločbe o pritožbi uporabila jezik, ki ga je izbral pritožnik, temelji na objektivnih preudarkih, ki se nanašajo prav na izbiro jezika s strani samega pritožnika. Zato to, da je zadevna institucija uporabila isti jezik, kot je jezik, v katerem je bila vložena pritožba, ne pomeni samovoljnega ravnanja. Sodišče prve stopnje: 23. marec 2000, Rudolph proti Komisiji, T‐197/98, točki 44 in 46 ter navedena sodna praksa; 7. februar 2001, Bonaiti Brighina proti Komisiji, T‐118/99, točki 15 in 17; Sodišče za uslužbence: 3. marec 2009, Patsarika proti Cedefop, F‐63/07, točka 31 in navedena sodna praksa; 29. junij 2011, Angioi proti Komisiji, F‐7/07, točki 91 in 106. 2. Sodišče Unije priznava, da je mogoče, da se vloga kljub kršitvi pravil o rokih za pritožbe in tožbe ne zavrže zaradi nedopustnosti, kadar navedena kršitev izhaja iz opravičljive zmote uradnika ali uslužbenca. Vendar se pojem opravičljive zmote lahko nanaša samo na izjemne okoliščine, zlasti kadar bi institucija ravnala tako, da bi lahko njeno ravnanje samo po sebi ali odločilno povzročilo sprejemljivo zmedo pri posamezniku, ki je ravnal v dobri veri in izkazal potrebno skrbnost, ki se zahteva od običajno obveščenega subjekta. Odvetnik tožeče stranke, ki je v imenu svoje stranke in z njenim soglasjem sam sestavil besedilo pritožbe v določenem jeziku in ki je nato prejel odločbo o zavrnitvi pritožbe, sestavljeno v tem istem jeziku, mora glede na znanje in skrbnost, ki ju je mogoče upravičeno pričakovati od poklicnega pravnika, vedeti, da roki za vložitev pravnega sredstva, ki so obvezni in o katerih ne odločajo stranke, začnejo teči od datuma vročitve odločbe o zavrnitvi pritožbe v prvotni različici, sestavljeni v jeziku, ki ga je izbrala zadevna stranka, in ne od poznejšega datuma, ko je tožeča stranka prejela prevod zavrnitve pritožbe v drug jezik. Sodišče za uslužbence: 5. julij 2011, Coedo Suárez proti Svetu, F‐73/10, točka 40 in navedena sodna praksa.


text: Doma Novice VIDEO: Nešteto mačjih začudenih pogledov Ko opazujemo mačke, si res ne moremo kaj, da se poleg vsaj ne nasmehnemo. Običajno pa s svojimi vragolijami mački poskrbijo, da smeh preraste v krohot in v smešnih situacijah imajo posebno mesto začudeni, skorajda izbuljeni, mačji pogledi. Njihovo strmenje v daljavo, podprto z začudenjem ali ogorčenjem, poskrbi za salve smeha in zato smo vam nekaj smešnih poslastic poiskali tudi v videu. Lahko rečemo, da so mačke mojstri strmenja. Ste kdaj poskusili tekmovati in v neprekinjenem gledanju premagati vašega mačka? Misija nemogoče, je tako? Nepremičen pogled in široko odprte oči so znak izredne mačje osredotočenosti, ki je ne zmoti prav nič – niti kamera, niti nagajanje, kot je dotikanje gobčka s prstom. Takšni pogledi imajo različne pomene, od tihega boja za teritorij do prežanja na plen ali dokazovanja dominantnosti. Pogleda mačke sploh ne umaknejo in pogosto so videti kot kipi, saj jih ne moremo premakniti niti za milimeter. Ko so mački tako zbrani, jih ne zmoti niti božanje po smrčku, prenehajo pa tudi z umivanjem (seveda noga ostane v položaju za umivanje). Dovolj nadležne niso niti igračke na mačji glavi ali naše druge potegavščine.


text: Radio 1 - V ZD Ljubljana postopno izvajanje zdravstvenih in zobozdravstvenih storitev | 12. 5. 2020 5:35 Ključne besede: ZD Ljubljana zdravstveni dom pacient zdravnik koronavirus ukrepi pregled S sproščanjem ukrepov postopno povečujejo obseg izvajanja posameznih dejavnosti v ZD Ljubljana. Ob sproščanju ukrepov na nacionalnem nivoju in pa z odredbo MZ o začasnih ukrepih na področju opravljanja zdravstvene dejavnosti zaradi zajezitve in obvladovanja epidemije COVID-19, so v ZD Ljubljana postopoma pričeli povečevati obseg zdravstvenih storitev. Predvidoma od naslednjega tedna dalje bo obravnava na primarnem nivoju tako v družinski medicini, pediatriji in zobozdravstvu za vse paciente, ki imajo negativno epidemiološko anamnezo in nimajo prisotnih znakov okužbe dihal, potekala pri izbranih osebnih zdravnikih, vendar nekoliko drugače kot smo bili vajeni pred epidemijo. Organizacija zdravstvene oskrbe na primarnem nivoju se bo tudi v prihodnje morala prilagajati epidemiološki situaciji v luči zagotavljanja varnosti tako pacientov kot zdravstvenih delavcev, vsaj dokler ne dosežemo dobre prekuženosti ali precepljenosti prebivalstva. Zato je še naprej potrebna previdnost, uporaba zaščitne opreme in upoštevanje vseh ukrepov za preprečevanje okužbe s koronavirusom. Pregled v ZD Ljubljana je možen samo na podlagi predhodnega naročanja in posveta z medicinskim osebjem (po telefonu ali e-pošti). Če ima oseba zdravstvene težave je nujno, da predhodno kontaktira ambulanto osebnega zdravnika po telefonu ali e-pošti. Zdravnik bo glede na zdravstvene težave tudi strokovno presodil o načinu obravnave, ki je potrebna. Obravnava se lahko izvede po e-pošti, po telefonu ali neposredno s kliničnim pregledom. Osebni zdravnik bo že po telefonu po potrebi odredil odvzem brisa na novi koronavirus ali pregled v COVID ambulanti. V vseh dejavnostih ZD Ljubljana so zaradi epidemiološke situacije potrebne prilagoditve v organizaciji dela, zato so termini že naročenih pacientov odpovedani. Že naročeni pacienti in tisti, pri katerih je bil pregled v zadnjih 2 mesecih odpovedan, bodo po telefonu ali pisno PREJELI NOV TERMIN PREGLEDA. Na pregled naj prihajajo zdrave osebe. V kolikor posameznik zboli, prosimo, da to sporoči in tako omogoči pregled drugim. Dan pred pregledom bo pacient praviloma poklican s strani zdravstvenega osebja, ki s pomočjo vprašalnika preveri zdravstveno in epidemiološko stanje. Vprašalnik, ki je objavljen tudi na spletni strani ZD Ljubljana, lahko pacient izpolni tudi sam in ga prinese s sabo na naročen termin. V zdravstveni dom naj pacienti pridejo največ 5 minut pred naročenim terminom. Na vhodu v zdravstveni dom si bodo razkužili roke in prejeli kirurško masko, ki jo morajo imeti nameščeno ves čas obravnave. V prostorih zdravstvenega doma je potrebno, da pacienti upoštevajo osebno varnostno razdaljo vsaj 1.5 metra. V ZD Ljubljana bi želeli, da se racionalnost do zdravstvene oskrbe pri ljudeh ohrani tudi po koncu epidemije. V epidemiji se je namreč izkazalo, da se določena stanja ugodno pozdravijo tudi brez obiska pri zdravniku. Določena stanja pa seveda zahtevajo obravnavo pri zdravniku in je odlašanje lahko tudi škodljivo. Za ločevanje med obojim pa moramo prisluhniti sami sebi in v prvi vrsti prevzeti odgovornost in skrb za svoje zdravje.


text: Usklajenost migracijskih in razvojnih politik | Mirovni inštitut – Inštitut za sodobne družbene in politične študije Mirovni inštitut – Inštitut za sodobne družbene in politične študije > Projekti > Usklajenost migracijskih in razvojnih politik Politika | Trajanje projekta: 1. 4. 2011 - 31. 3. 2014 "Migracije imajo potencial, da delujejo kot motor rasti in razvoja za vse vpletene strani – za države izvora, za države prejemnice kot tudi za migrante same" (8. konferenca ministrov Sveta Evrope, pristojnih za migracije, 2008). Šele pred kratkim, sredi aprila 2010 je Evropska komisija v svojem sporočilu "Postavljanje razvojnih ciljev tisočletja nazaj na pravo pot", kot eno izmed dvanajstih točk akcijskega načrta poudarila pomembnost uporabe ostalih politik EU, kot so migracije, da delujejo skladno z razvojem. Usklajenost v kontekstu fenomena migracij je ena glavnih zahtev za politike razvojnega sodelovanja danes. Predvsem zato ker so tradicionalno migracije in razvoj obravnavani kot ločeni sferi politike; danes pa migracije in razvoj lahko vse bolj gledamo skozi prizmo številnih povezav, ki obstajajo med njima. Medtem ko razvojno naravnane akcije lahko pripomorejo k odpravljanju temeljnih vzrokov migracijskih tokov, lahko migracije pozitivno prispevajo k razvoju, vključno z gospodarsko rastjo, socialno močjo in tehnološkim napredkom ter zagotovijo na pravici temelječi pristop k programom razvojnega sodelovanja. Ta projekt ima namen prispevati k usklajenosti razvojne politike, tako da bi spodbujal sodelovanje med migracijskimi in razvojnimi politikami, ki naj bi delovali skupaj, ne pa druga proti drugi; ima namen prispevati k razvojnim ciljem tisočletja, zlasti izkoreninjenju revščine s povezovanjem migracijske in razvojne politike in s tem privesti do bolj učinkovitih projektov in politike ter prispevati tudi k zbujanju pozornosti medijev za vprašanji migracij in razvoja. – Raziskovalna poročila o povezanosti migracijskih in razvojnih politik v partnerskih državah Evropske dobre prakse iniciativ, ki povezujejo področja migracij in razvoja – Mednarodna konferenca »Kako premostiti vrzel« o usklajenosti migracijskih in razvojnih politik (23. in 24. januar 2012, Albert-Schweitzer-Haus, Dunaj, Avstrija)Konference so se udeležili državni uslužbenci, predstavniki nevladnih organizacij in civilne družbe, ki se ukvarjajo z migracijami in razvojem ter tudi predstavniki migracijskih in diaspora organizacij iz Avstrije, Italije, Slovaške in Slovenije. Cilj konference je bil iskanje prednosti povezovanja področij migracij in razvoja, predstavitev primerov dobrih praks in medsebojno povezovanje in izmenjava izkušenj. Iz Slovenije so se konference udeležili: Blaž Slamič (Ministrstvo za zunanje zadeve – Sektor za globalne izzive), Marjan Huč (SLOGA), Max Zimani (Zavod Global), Franci Zlatar (Slovenska filantropija), Barbara Vodopivec (Humanitas), Eyachew Tefera (Društvo Afriški center in Inštitut za afriške študije) in trije sodelavci Mirovnega inštituta: Saša Panić, Maja Ladić in Lana Zdravković. Video poročilo s konference (Afrika TV, Avstrija) Posnetek konference (Afrika TV, Avstrija) – Delavnica »Migracije in razvoj: afriške perspektive« (2. februar 2012, Knjižnica Mirovnega inštituta, Ljubljana) Delavnica je bila namenjena spoznavanju in povezovanju pomembnih akterjev s področja migracij in razvoja v Sloveniji. Udeležili so se je: Marjan Huč (SLOGA), Franci Zlatar (Slovenska Filantropija), Barbara Vodopivec (Humanitas), Admir Baltić (Bošnjaška kulturna zveza), Eachew Tefera (Društvo Afriški center in Inštitut za afriške študije), Blaž Slamič (MZZ – Sektor za globalne izzive), Marko Rančigaj (MZZ – Sektor za humanitarno pomoč in mednarodno sodelovanje), Janez Pirc (Inštitut za narodnostna vprašanja), Ibrahim Nouhoun (Mednarodni afriški forum), Goran Lukić (Zveza svobodnih sindikatov Slovenije) in drugi. Delavnico so moderirali sodelavci Mirovnega inštituta: Lana Zdravković, Saša Panić in Maja Ladić.– Predavanje »Migracije in razvoj: afriške perspektive« (2. februar 2012, Mestni muzej, Ljubljana) O političnem in družbenem položaju Afrike v današnjem času, ko kolonializem in rasizem nikakor nista že preživeta koncepta, sta predavala Mignane Diouf, sodelavec Sveta nevladnih razvojnih organizacij / CONGAD – Conseil des ONG d'Appui au Developpement iz Senegala in soorganizator Svetovnega socialnega foruma / World Social Forum, Dakar 2011 in Alex Asiedu, predavatelj na Univerzi v Gani in predstojnik Oddelka za geografijo ter Centra za migracijske študije na omenjeni univerzi. Predavatelja sta odprla vprašanje možnosti resničnega povezovanja področij migracij in razvoja. Poročilo RTV SLO Studio City (6.2.2012, 33,30 min) – Partnership Fair oz. posvet za nevladne organizacije (4. oktober 2012, Mestni muzej, Ljubljana) Posvet je bil organiziran na temo povezovanja migracij in razvoja – dveh področij, ki sta medsebojno povezani in v veliki meri vplivata druga na drugo, je bil organiziran v okviru Slovenskih razvojnih dni, ki jih organizirata SLOGA – Platforma za razvojno sodelovanje in humanitarno pomoč in Ministrstvo za zunanje zadeve. Na posvetu smo razpravljali o (ne)usklajenosti migracijskih in razvojnih politik, o tem, kako se to kaže v praksi, kakšne spremembe so potrebne na sistemski ravni in kako lahko NVO (razvojne na eni strani in migrantske oz. t.i. organizacije diaspore na drugi) k temu prispevamo. Marsikatera NVO, ki se ukvarja z razvojnim področjem oz. razvojnimi projekti, je to neusklajenost politik že izkusila in morda imela zaradi tega težave pri izvedbi oz. pri doseganju ciljev projekta. Ob tem se velikokrat soočamo tudi z oteženim sodelovanjem med razvojnimi na eni, in migrantskimi oz. t.i. organizacijami diaspore na drugi strani – saj ene druge velikokrat doživljajo konkurenčno kar je ob nesistematičnem in nezadostnem financiranju lahko dodatna težava. Zato je poglavitni namen posveta bil, da različne NVO (razvojne in migrantske oz. t.i. organizacije diaspore) delijo svoje dosedanje izkušnje z omenjenih področij, izpostavijo težave, s katerimi se najpogosteje srečujejo, in na drugi strani tudi pozitivne prakse, ki že (uspešno) povezujejo področji migracij in razvoja, ter ideje za sodelovanje z drugimi NVO pri konkretnih projektih z omenjenih področij – da bi, namesto, da bi si med sabo konkurirali, lahko v skupnem interesu medsebojno sodelovali. Mirovni inštitut je v okviru Slovenskih razvojnih dni 5. oktobra 2012 sodeloval tudi na Partnership Market-u oz. tržnici sodelovanja, kjer so se predstavile nevladne organizacije s področja migracij in razvoja in sicer: Sloga, Mednarodni Afriški forum, Inštitut za afriške študije, Zavod Global, Inštitut za elektronsko participacijo – InePA, IRD Slovenije, Slovenska Karitas, Zavod Voluntariat, Slovenska Filantropija, ITF – Ustanova za krepitev človekove varnosti, Društvo Edirisa Slovenije, Matafir – Društvo za medkulturne povezave, Društvo za združene narode za Slovenijo in Amnesty International Slovenija.Foto galerija– Interdisciplinarni dogodek »Afriška izkušnja« (27. februar, Fakulteta za družbene vede, Ljubljana) in omizje »Kaj 'razvijamo' v konceptu razvojnega sodelovanja in kakšno vlogo imajo pri tem migracije?« (28. februar, Mestni muzej, Ljubljana)Interdisciplinarni dogodek »Afriška izkušnja« o razvoju, migracijah in enakosti spolov s pan-afriške perspektive in o procesu pokonfliktne obnove v Ruandi in Južni Afriki se je začel s predavanjem prof. Gertrude Fester iz Južne Afrike, ki zadnja leta predava na Centru za spol, kulturo in razvoj v Ruandi z naslovom Options for positive development, immigration and gender equality in Africa: a utopian dream or a possible objective?. Sledila sta mu projekcija dokumentarnega filma prof. Vlaste Jalušić iz Mirovnega inštituta Save yourself? The life of a development project in Rwanda ter pogovor o procesu pokonfliktne obnove v Ruandi (primer gačača sodišč) in Južni Afriki (primer komisije za resnico in spravo) z Vlasto Jalušič, Gertrude Fester in Vestine Mutangampundu, članico Ženskega centra Nyamirambo iz Ruande. Vabilo na dogodek, povzetek predavanja Gertrude Fester, povzetek vsebine filma in predstavitev govork Poročilo RA SLO, Val 202 (6.3.2013) Intervju z Gertrude Fester RA SLO, Val 202 (7.3.2013) Intervju z Gertrude Fester RTV SLO 1 (8.3.2013) Omizje »Kaj 'razvijamo' v konceptu razvojnega sodelovanja in kakšno vlogo imajo pri tem migracije?« je tematiziralo vprašanje razumevanja koncepta razvoja in mednarodnega razvojnega sodelovanja, ki je v zadnjih letih vse bolj prisoten tudi v slovenskem javnem diskurzu, in ki uradno predstavlja pomoč, ki jo dajejo »razvite države« – države globalnega »centra« oziroma »severa« v podporo gospodarskemu, družbenemu in političnemu razvoju »držav v razvoju« – državam globalne »periferije« oziroma »juga«. Govorci na omizju so bili: Vlasta Jalušič z Mirovnega inštituta, Franci Zlatar iz Slovenske Filantropije, Nikolai Jeffs s Fakultete za humanistične študije Koper in Gertrude Fester iz Centra za spol, kulturo in razvoj iz Ruande. Pogovor je povezovala Maja Ladić z Mirovnega inštituta. – Mednarodna konferenca o migracijah in razvoju »Razvoj akterjev razvoja: Migranti kot (ključni) akterji razvojnega sodelovanja – nov premik naprej« / Developing developers: Migrants as development actors – A new way forward vključujoč Mednarodni sejem sodelovanja »Kako premostiti vrzel« / Bridging the gap (5. in 6. december 2013, Mestni muzej Ljubljana) Konference so se kot govorci udeležili strokovnjaki – tako iz vladnega kot iz nevladnega sektorja – s področja migracijskih politik in razvojnega sodelovanja iz Avstrije, Belgije, Gane, Italije, Slovaške, Slovenije in Velike Britanije. Z uvodnimi nagovori so konferenco odprli: Michael Fanizadeh, VIDC – Vienna Institute for International Dialogue and Cooperation, Avstrija (koordinatorji projekta); ter slovenski akterji: Dragoljuba Benčina, Direktorat za globalne izzive in multilateralo, Ministrstvo za zunanje zadeve; Marjan Huč, SLOGA – Slovenian Global Action in Max Zimani, Zavod Global.V panelu, ki je sledil je Gibril Faal, dejaven v organizacijah AFFORD – African Foundation for Development in AEP – Africa-Europe Platform, Velika Britanija govoril o migrantih kot akterjih razvoja, Charito Basa, ustanoviteljica in aktivistka nevladne organizacije FWC – Filipino Women's Council, Italija je predstavila delovanje svoje organizacije in težko pot, ki jo priseljenci običajno morajo dati skozi, Angela Odai iz Diaspora Support Unit, Gana pa je predstavila delovanje te vladne organizacije, ki nudi pomoč ganski diaspora po svetu.V popoldnevih urah je sledil Mednarodni sejem sodelovanja, ki je potekal skupaj z udeleženci Regionalnega seminarja o globalnem učenju, ki ga je organizirala SLOGA. Drugega dne konference sta Nadja Schuster, VIDC – Vienna Institute for International Dialogue and Cooperation, Avstrija in Galya Terzieva, Society Development Institute, Slovaška predstavili Evropski manifest o migracijah in razvoju, strateški dokument, ki vsebuje priporočila za izboljšanje razumevanja koncepta razvojnega sodelovanja in migracij kot ključnega elementa v tem konceptu. Komentarje manifesta je prispeval Arthur Yenga, AEP – Africa-Europe Platform, Belgija. Na delavnicah, ki so sledile so udeleženci konference lahko prispevali pripombe in mnenja za izpopolnitev manifesta, ki je kasneje bil sprejet, načrtovana in zaželena je pa še njegova promocija in poskus uveljavitve v vseh evropskih državah. Program Regionalnega seminarja o globalnem učenju SLOGA Video poročilo: Panel diskusija: Kaj je razvoj brez migrantov? Sejem sodelovanja CoMiDe skupaj z udeleženci Regionalne konference o globalnem učenju »Obstaja alternativa«, ki jo je organizirala SLOGA Predstavitev Centralno-evropskega manifesta o migracijah in razvoju Delavnica 1: Angažma diaspore in razvojno sodelovanje in Delavnica 2: Podjetništvo diaspore Zaključni panel: Kako naprej ter Potrditev Centralno-evropskega manifesta o migracijah in razvoju MZZ info: http://www.mzz.gov.si/nc/si/medijsko_sredisce/novica/article/6/32913/f713c25c22addae6d21a736a49c0126f/ Prispevek RTV SLO TV Dnevnik (18.12.2013) Poročilo RTV SLO Studio City (9.12.2013, 33,50 min) Poročilo Radio Študent (5.12.2013) Oddaja RA SLO, Eppor si mouve – In vendar se vrti (23.12.2013) – Manifest o migracijah in razvoju v EvropiManifest je bil sprejet na mednarodni konferenci o migracijah in razvoju »Razvoj akterjev razvoja: Migranti kot (ključni) akterji razvojnega sodelovanja – nov premik naprej« 6. decembra 2013 v Ljubljani in je plod triletnega raziskovanja na področju usklajenosti migrantskih in razvojnih politik. Prinaša nekaj priporočil za odločevalce in akterje na omenjenih področjih, s poudarkom na dveh prednostnih nalogah: angažma migrantov in/ali diaspore in podjetništvo migrantov in/ali diaspore. – Medijska kampanja »Tukaj sem« Video film »Tukaj sem«, kratki napovednik video filmaCikel radijskih oddaj "Tukaj sem" na Valu 202 1. oddaja: »Lajšanje vesti z razvojno pomočjo. Ali razvojna pomoč odraža dejanske potrebe držav v razvoju in v kolikšni meri je razvojno sodelovanje le PR globalnih korporacij?«


text: Kako so kljub nenaklonjenemu družbenemu sistemu uspeli ohraniti Slomškovo rojstno hišo? France Marolt je desetletja deloval v sadjarskem obratu na Slomu, kjer so se trudili za ohranjanje inventarja na Slomu, v Slomškovi rojstni hiši. Če obratovodja v prejšnjem družbenem sistemu ne bi imel posluha za dragocenost spominskih predmetov v rojstni hiši blaženega škofa, bi se ti porazgubili. In, danes verjetno ne bi imeli edinstvene duhovne zapuščine.


text: Čudovit svet v akvariju, z pravilno osvetlitvijo omogoča človeku pogled, ki odmakne pozornost o drugih predmetov in dogajanj. Akvaristika je gojenje in negovanje akvarijskih rib, ki predstavlja posebno zadovoljstvo. Akvarij omogoča svojemu lastniku, ki ga je ustvaril posebno radost, počitek in psihično moč v vsakem trenutku. Urejanje akvarija na strokovni ravni, ljubitelju akvaristike omogoča svoja estetska znanja v spoznavanju akvarijskih rib, rastlin in vsega ostalega. Treba je ve vedeti, da je akvarij, ki je narejen z človeško roko, le del žive narave, ki se mora približati naravnemu okolju. Da bi se izpolnil ta cilj je potrebno, da akvarist doseže znanje s katerim, lahko obvlada začetniške težave, neznanje pa lahko pripelje do razočaranja. Za pravilno strokovno postavitev akvarija in nego akvarijskih rib, rastlin je potrebno poleg znanja, tudi veliko ljubezni in vztrajnosti. Brez ljubezni in izjemne pozornosti je nemogoče vzdrževati živi svet v akvariju. Tudi v akvariju se razvijajo zelo složni življenski procesi, ki se morajo opaziti, zaradi nezaželenih procesov, ki ogrožajo živi svet, te pa je potrebno v pravem trenutku preprečiti.


text: Damjan Damjanovič in Franc Kangler prepričana v drugi krog lokalne volitve | damjan Damjanovič | Franc Kangler | ljubljana | Maribor Zasledovalca ljubljanskega in mariborskega župana prepričana, da se nakazuje drugi krog županskih volitev. 26. september 2014 23.11 Slovenija, Ljubljana, 27.02.2013, Franc Kangler Na seji Drzavnega sveta. Foto Igor Zaplatil N. R., Luka Jakše, Ljubljana, Miha Rubin, Robert Galun, Maribor Ljubljana, Maribor – Zasledovalca dosedanjih županov Zorana Jankovića in Andreja Fištravca, Damjan Damjanovič in Franc Kangler, ocenjujeta, da se bosta uvrstila v drugi krog. Delova anketa sicer nakazuje, da ima več možnosti za uvrstitev v podaljšek lokalne volilne tekme Kangler, ki napoveduje rast podpore in se s tem, da ga je odneslo prav nezadovoljstvo Mariborčanov, očitno ne obremenjuje. Z večjim zaostankom se ne obremenjuje niti Damjanovič, saj ocenjuje, da je drugi krog možen. Kritičen je do anket, meni pa, da se bo realno stanje pokazalo v finišu volilne tekme. Predvolilna kampanja v državi za zdaj še ni prinesla resnejših spopadov političnih nasprotnikov in je na splošno ocenjena za klasično kampanjo, v kateri je, denimo v Mariboru, sicer veliko obljub, pa malo novih stvari in izvirnih idej, kako bi jih lahko uresničili. Janković močno vodi, lista ne Rezlutat Delove ankete kaže, da bo volilna udeležba na lokalnih volitvah v Ljubljani precej visoka, lahko da se jih bo udeležilo dve tretjini upravičencev. Če bi bile volitve to nedeljo, bi volilvci zdajšnjemu županu Zoranu Jankoviću namenili dobrih 40 odstotkov glasov, slabih 10 pa bi jih dobil najbližji zasledovalec Damjan Damjanovič. Vsi ostali bi dobili manj kot dva odstotka glasov. Precej velik delež (42,1 odstotka) pa je tistih, ki ne vedo, komu bi dali glas, kar Damjanoviču daje žarek upanja za uvrstitev v drugi krog. Anketa kaže, da bi se v mestni svet uvrstilo pet strank, Lista Zorana Jankovića bi dobila slabih enajst odstotkov, z odstotkom manj ji sledi SMC, tretje uvrščena bi bila ZL, na svoje svetnike pa lahko računajo še v SDS in SD. NSi, Desus in Zeleni Slovenije se po tej anketi poslavljajo od Magistrata. Janković, ki svojega rezultata ni hotel komentirati, pravi, da »se bo Ljubljana lahko uspešno razvijala le skupaj z močno Listo Zorana Jankovića«. Kaže, da se zdajšnjemu županu obrestuje aktivna kampanja na terenu, saj vsak dan odpira različne nove ali obnovljene objekte, obiskuje domala vse prireditve in srečanja v mestu in je od vseh kandidatov zapolnil največ oglaševalskih mest. Za njegovega zasledovalca rezultat ni presenetljiv: »Nazorno nakazuje na možnost drugega kroga.« Bolj so ga presenetili rezultati list, ki so skregani s tistimi, ki jih je poznal doslej. »Po njih je imela SMC 21, Lista Zorana Jankovića 4, Združena levica 5, SDS okoli 12 odstotkov. Vidi se, da je med tistimi anketami in to preteklo nekaj tednov. Tako ali tako pa se realno stanje pokaže v zadnjih petih dnevih pred volitvami,« in podvomil o anketi, »najbrž so jo delali od 16. do 20. ure s klici na stacionarne telefone.« V Mariboru zagotovo drugi krog Po javnomnenjskih raziskavah ni dvoma, da bo v Mariboru odločitev o novem županu padla v drugem krogu. Vanj se bo zagotovo uvrstil sedanji župan Andrej Fištravec, odprto ostaja le, s kom se bo pomeril. Anketa Dela najboljše možnosti pripisuje Francu Kanglerju, takšen scenarij pa bi bil tudi voda na Fištravčev mlin, saj je težje pričakovati, da bi se tehtnica nagnila na stran kandidata, ki so ga konec leta 2012 odnesle ljudske vstaje. Vendar se Kangler ne da: »Po naših informacijah, dobivamo jih od občanov, podpora raste in pričakujem, da bo do naslednje nedelje še zrasla. Ljudje delajo predvsem primerjavo med mojim delom in delom gospoda Fištravca in prepričan sem, da bodo znali moje preteklo delo, predvsem pa moj program, ovrednotiti.« Po anketi Dela je na tretjem mestu Anton Kranjc iz Stranke Mira Cerarja. Tudi Kranjc pravi, da mu podpora počasi raste, in računa, da bodo volivci ob soočenjih kandidatov v naslednjih dneh spoznali, da je »treba voliti priznanega in sposobnega človeka brez škandalov in sodnih odločb«. Če bi se v drugi krog prebil Kranjc - anketa Dnevnika ga, denimo, uvršča na drugo mesto -, bi bil to za Fištravca precej trši oreh. Glasovi se namreč na njegov račun ne bi stekli avtomatično, ker volivci pač ne bi želeli glasovati za protikandidata, marveč je pričakovati tesnejši izid. Kranjc uživa podporo predsednika vlade, to pa, ko je na mizi vprašanje o pomoči države Mariboru, ni zanemarljivo dejstvo. V Mariboru bi sicer dosedanjo kampanjo in soočenja navkljub številčnosti in pisanosti županskih kandidatov težko označili za razburljiva. Nasprotno, slišati je bilo bolj malo novih stvari in izvirnih idej, kako bi jih lahko uresničili.


text: Svetilka za nohte 7980a - Imprim Svetilka za nohte 7980a LED svetilka namenjena za profesionalno obdelavo nohtov za uporabo v kozmetičnih salonih. Patentirana dvojna LED bela svetleča dioda oddaja svetlobo, ki je neškodljiva za oči (valovne dolžine 365nm in 405 nm). Svetilka lahko posuši vse vrste gelov, saj gre za laki hibrid, ki ima tako fotoiniciatorje kot UV LED. Senzor gibanja omogoča aktiviranje žarnice za vsako roko. Na LCD-zaslon se tudi prikazuje čas, svetilka pa se lahko napaja preko USB kabla (priložen) ali AC adapter (vključen).


text: Kako kuhati šparglje Kako kuhati šparglje Špargla je vsestranski pomladni rastlin, ki ga lahko kuhamo in vročimo na več načinov. Ampak to je tudi odlično, če je kuhano sami, s samo malo soli in poprom. Katera metoda se odločite izbrati, je odvisno od vašega razpoloženja in okoliščin. Če ste leni AF, bi ga morali pečiti. To ni prepredna situacija, na koncu pa bodo beluši popolnoma nežni in nagnjeni (kar je vedno dobra stvar). Ampak, če nimate 20 minut, ali se poskušate izogniti peči, je sutéing hitrejši postopek. Se trudiš jesti zdravo? Blanšanje traja 3 minute in ne zahteva olja ali masla. Plus, stebla bo najlepša odtenek svetlo zelene barve. In, seveda, če imate žar in je lepo ven, žar. Žganje belušev je eden največjih užitkov v življenju. Ne glede na to, katera pot greš, se prepričajte IZKLOPITE WOODY END PRVA! Spodnji konici špargljev so izredno težki, zato jih želite odstraniti, kjer se beluši začnejo obračati belo, običajno okoli spodnjega palca. Pravzaprav jih lahko s prsti odpravite – nož ni potreben. veliki šparglji v snopu Lemon klini, za serviranje (neobvezno) Pečica segrejte na 400o. Na velikem pladnju za pečenje, razbacajte beluše z oljčnim oljem in si vzemite veliko sol in poper. Pečemo do razkošja in rahlo zgoreli, 25 minut. Sautéed špargljev V veliki ponvi na srednji vročini segrejte tanko plast oljčnega olja. Dodajte šparglji in kuhajte do razpisa, 7 minut. Začinite s soljo in poprom ter stiskanjem limone. Blanched špargljev Prinesite velik lonec soljene vode, nato pa dodajte sesekljane šparglje in kuhajte, dokler ne dobite 3 minut. Takoj dodajte v veliko skledo ledene vode in pustite, da se ohladi. Toplotni žar (ali grill ponev) do srednje visoke. V veliki skledi zlahka v olju prelijte šparglje, nato pa začutite s soljo in poprom. Žar, dokler se ne raztegne in na vseh straneh požge, 3 do 4 minute, občasno obračanje.


text: Leta 2100 naj bi imela Slovenija 284.000 MANJ prebivalcev kot danes! - savinjska.info Razmere na cestah po Sloveniji, 6.12.2019 Leta 2100 naj bi imela Slovenija 284.000 MANJ prebivalcev kot danes! 11/09/2019 11/09/2019 urednik europol, STAT.SI Glede na rezultate projekcij EUROPOP2018, ki jih je pripravil Eurostat za vse države članice EU, Islandijo, Norveško in Švico, naj bi imela Slovenija leta 2100 nekaj manj kot 1.800.000 prebivalcev. Kaj naj bi se dogajalo s prebivalstvom Slovenije v naslednjih desetletjih? Prebivalstvo Slovenije naj bi se povečevalo do približno leta 2023 (in se povečalo na okrog 2.088.000), nato naj bi število prebivalcev začelo počasi padati. 1. januarja 2100 naj bi imela Slovenija 1.796.000 prebivalcev, kar je 13 % manj kot v začetnem letu teh projekcij, tj. v 2018. Predpostavlja se, da se bo v letu 2100 v Slovenijo priselilo 1.800 več prebivalcev, kot se jih bo iz nje odselilo. To je skoraj 90 % manj, kot je znašal selitveni prirast Slovenije s tujino leta 2018. Kljub predvideni višji rodnosti prebivalstvo Slovenije čedalje starejše Delež otrok (tj. prebivalcev, mlajših od 15 let) se bo predvidoma nekaj let še nekoliko zviševal (2021: 15,2 %), nato naj bi začel upadati in leta 2037 dosegel minimum (okrog 12,9 %). Sledila naj bi počasna rast tega deleža in leta 2100 naj bi bilo otrok med prebivalci 13,9 %. Pričujoče projekcije prebivalstva temeljijo na predpostavkah o rodnosti, umrljivosti in meddržavnih selitvah. Najbolj negotove so predpostavke o selitvah, saj so te v veliki meri odvisne od gospodarskih in političnih razmer in jih je izredno težko napovedovati. V te projekcije prebivalstva je nemogoče zajeti kratkoročne spremembe demografskih komponent in v celoti prav tako ni mogoče zajeti vseh morebitnih demografskih posledic burnih dogajanj zadnjih let (gospodarska gibanja, naval migrantov v Evropo). Tudi tokratne projekcije prebivalstva predpostavljajo delno konvergenco. Ta predvideva, da se bodo socioekonomske razlike med državami, vključenimi v pripravo projekcij, v daljšem obdobju zmanjšale. To pomeni, da si bodo vse države po demografskih značilnostih sčasoma čedalje bolj podobne. Projekcije prebivalstva EUROPOP2018 so rezultat dela evropskega statističnega urada (Eurostata). SURS objavlja rezultate projekcij EUROPOP2018 za Slovenijo kot uradne projekcije države. Projekcije prebivalstva, ki jih za druge države objavlja Eurostat, se lahko razlikujejo od uradnih nacionalnih projekcij teh držav. Tokratne projekcije prebivalstva imajo za začetno vrednost število prebivalcev po stanju 1. januarja 2018, od tod tudi naslov dokumenta EUROPOP2018. Glavne predpostavke in rezultate projekcij EUROPOP2018 za Slovenijo objavljamo v podatkovni bazi SiStat. Podrobnejši podatki (tudi za druge države, vključene v projekcije) so na voljo v Eurostatovi podatkovni bazi. Metapodatki in podrobnejša metodološka pojasnila so v angleškem jeziku na voljo v Eurostatovi podatkovni bazi. VIR:STAT.SI – AVTOR: Barica Razpotnik – FOTO:PIXABAY, STAT.SI ← Policijsko poročilo 11.9.2019, Savinjska regija Čokoladne košarice z arašidovim maslom in malinovo marmelado → V Sloveniji precepljenost po letu okrevanja znova upada pod varno mejo, ki zagotavlja kolektivno imunost


text: Potrjeno: Hrvati v naskoku na drugo največjo zavarovalniško skupino v Sloveniji - siol.net sreda, 11. 5. 2016; 6.00 Osveženo: 4 leta, 9 mesecev Avtorji: Primož Cirman, Tomaž Modic, Suzana Rankov, Vesna Vuković Potem ko so hrvaška podjetja prevzela vso slovensko prehrambno verigo od Mercatorja in Droge Kolinske do Žita, uradno potrjujejo, da so se zdaj lotila še slovenskih finančnih podjetij. Rovinjska Adris Grupa, ki je lastnica največje hrvaške zavarovalnice, je začela postopek za povečanje lastništva v drugi največji slovenski zavarovalniški skupini Savi Re. Adris Grupa je za Republiko Slovenijo druga največja lastnica skupine Sava Re. Aktivnosti hrvaške Adris Grupe v lastništvu druge največje zavarovalniške skupine so presenetile največjega lastnika – Republiko Slovenijo. Vrednost zavarovalniške skupine Sava Re na borzi je 250 milijonov evrov. Slovenska Sava Re in hrvaška Adris Grupa sta v regiji konkurenta. Zdaj lahko Hrvati blokirajo slovenske načrte v regiji. Rovinjska Adris Grupa v lasti enega najbogatejših Hrvatov Anteja Vlahovića, ki je lastnica vodilne zavarovalnice na Hrvaškem Croatie osiguranje, je pred dnevi pri naših regulatornih organih začela pridobivati dovoljenja za povečanje lastništva v Savi Re, drugi največji zavarovalniški skupini v Sloveniji. Sava Re pod svojim okriljem združuje tudi Zavarovalnico Maribor in Tilio. Če bo dobila dovoljenje regulatorja, bo lahko delež povečala do 33 odstotkov, torej tik pod prevzemni prag. Skrivalnice Adrisa v Savi Re Iz delniške knjige Save Re ne lastništvo Croatie osiguranje ne Adrisa uradno ni razvidno. Že več let se namreč skrivata za fiduciarnimi računi hrvaških bank. Do marca letos je Croatia osiguranje priznavala, da obvladuje nekaj manj kot desetodstotni delež, takrat pa so javnost prek zagrebške borze obvestili, da je pridobila dodatnih okoli pet odstotkov delnic. Skupaj ima torej v lasti nekaj manj kot 15 odstotkov Save Re. Včeraj so nam v njenem lastniku Adrisu priznali, da so v njihovi lasti še štirje odstotki delnic. "Drži, da Adris Grupa skupaj z odvisnimi družbami obvladuje več kot 19 odstotkov lastništva Save Re in da smo v skladu z zakonodajo zaprosili za dovoljenje za povečanje svojega deleža," so pojasnili. To pomeni, da je Adris drugi največji posamični lastnik Save Re za državo, ki skupaj s svojimi pokojninskimi in vzajemnimi skladi obvladuje okoli 40 odstotkov delnic. Skrivanje Adrisa za fiduciarnimi računi je v zadnjih letih podžigalo ugibanja o tem, koliko delnic Save Re ima dejansko v lasti. Analitiki in poznavalci dogajanja se sprašujejo tudi, ali ima Adris že sklenjene dogovore o nakupu dodatnih deležev z nekaterimi večjimi delničarji. Finančni minister Dušan Mramor ni naklonjen naskoku Adrisa na Savo Re. Foto: Bor Slana Mramor ne da Save Re Posamezni člani vlade, med njimi finančni minister Dušan Mramor, niso naklonjeni naskoku Adrisa na Savo Re. Tudi zato so v Savi Re pod vodstvom Zvonka Ivanušiča že pred časom začeli obrambne manevre. Oblikovali so sklad lastnih delnic in pridobili desetodstotni delež delnic Save Re. S tem so vplivali tudi na gibanje tečaja na borzi, kar je Adrisu podražilo nakupe delnic. Obsežne pakete delnic so v Savi Re kupili od družb skupine KD Matjaža Gantarja. Čeprav so se v zadnjih mesecih širile govorice, da je Adris opustil večletne načrte za naskok na Savo Re, zlasti zaradi slabšega poslovanja Croatie osiguranje od načrtov, njegova zadnja dejanja kažejo ravno nasprotno. Adris in Croatia osiguranje sta prejšnji teden na Agencijo za zavarovalni nadzor (AZN) poslala vlogo, v kateri prosita za dovoljenje za povečanje kvalificiranega deleža, in sicer v razponu od 20 do 33 odstotkov, kolikor znaša prag za objavo prevzema. To so nam včeraj potrdili tudi na sedežu hrvaške skupine. Sedež Save Re v Ljubljani: Adris po dostopnih informacijah ne bi smel imeti težav s pridobitvijo dovoljenja, saj je že leta 2014 prepričal hrvaškega regulatorja in postal lastnik Croatie osiguranje. Glede na to, da je Adris lani za pol milijarde evrov prodal Tobačno tovarno Rovinj, ne bo imel težav niti z dokazovanjem, da je skupaj s Croatio osiguranje finančno sposoben postati lastnik Save Re. Ne nazadnje bo Adris na letošnji skupščini delničarjev v kapitalske rezerve prenesel za več kot 250 milijonov evrov lanskega dobička. Toliko znaša tudi tržna kapitalizacija Save Re. Kaj bo storil regulator? Edino vprašanje, pri katerem bi se lahko pojavili zapleti, je transparentnost lastništva. Če bi AZN ob pregledu preteklega pridobivanja delnic ugotovila, da je Adris kršil zakonodajo, bi mu lahko zavrnila izdajo dovoljenja oziroma celo zamrznila njegovo lastništvo v Savi Re. Da bi se zavarovali pred prevzemom Adrisa, so v Savi Re pod vodstvom Zvonka Ivanušiča že pred časom začeli obrambne manevre. Oblikovali so sklad lastnih delnic in pridobili desetodstotni delež delnic Save Re. S tem so vplivali tudi na gibanje tečaja na borzi, kar je Adrisu podražilo nakupe delnic. Foto: STA Postopki, ki jih je pred AZN sprožil Adris, bodo odgovorili na vprašanje, ali sta Adris in Croatia osiguranje do zdaj kršila zakonodajo. Ker ima Sava Re visokih deset odstotkov lastnih delnic, s katerimi na skupščinah ne sme glasovati, ima Adris dejansko že zdaj delež, večji od dovoljenega. Državna obramba je mrtva črka na papirju Poznavalci zavarovalniškega trga dvomijo, da namerava Adris v Savi Re ostati le kot portfeljski vlagatelj. Pričakujejo, da si bo prizadeval izpeljati njen prevzem. To je vsaj za zdaj v nasprotju z interesi države. Državni zbor se je namreč s strategijo upravljanja naložb države odločil, da bo Sava Re pomembna naložba, v njej pa bo država ohranila najmanj 25-odstotni delež. S tem je strateškim vlagateljem, tudi Adrisu, dala vedeti, da vsaj v kratkem ne bo privatizacije. Obenem se je država zaradi političnih razlogov odločila, da bo tako kot v primeru Krke in Petrola tudi pri Savi Re skušala onemogočiti koncentracijo lastništva. Nihče od zasebnih lastnikov Save Re tako ne bi smel obvladovati deleža, večjega od državnega. Ta določba, ki izhaja iz strategije upravljanja državnega premoženja, bi morala biti zapisana v statutu Save Re, a bo ostala zgolj mrtva črka na papirju. Adris naj bi namreč trenutno že obvladoval najmanj 22 odstotkov glasov na skupščini Save Re (22 odstotkov zato, ker Sava Re s svojimi delnicami ne sme glasovati, kar avtomatsko pomeni, da je delež preostalih delničarjev večji od dejanskega), zato brez njegovega soglasja ni mogoče več spreminjati statuta. To posledično pomeni, da država brez soglasja Adrisa ne more več sama odločati o povečevanju kapitala in skladu lastnih delnic v Savi Re. Naskok na Savo Re je le ena od potez, ki jih je v zadnjih treh letih na kapitalsko-politični šahovnici odigral Ante Vlahović, največji lastnik Adris Grupe in eden najvplivnejših hrvaških poslovnežev. Foto: Matej Povše Hrvaška noga med vrati Da so aktivnosti Adris Grupe v Savi Re presenetile državo, bi lahko potrjeval tudi odgovor SDH. "Strategija določa omejitev koncentracije lastništva v družbi Sava Re, ki pa jo je, zaradi razpršenosti lastništva v družbi in težav v zvezi z razkrivanjem podatkov o dejanskih lastnikih delnic na fiduciarnih računih, v praksi težje izvajati kot v primeru družb, v katerih ima država 75-odstotni ali večji delež glasovalnih pravic," so nam pojasnili. Ob tem je pomembno še dejstvo, da sta tako Sava Re kot Adris konkurenta v regiji jugovzhodne Evrope. V Adrisu imajo tako v rokah vzvod za blokiranje morebitnih večjih širitvenih načrtov Save Re, ki bi zahtevali dodatni kapital, na primer za nakup zavarovalnice Sarajevo osiguriranje. K temu jo nagovarja Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD), 6,2-odstotna lastnica Save Re. Ovire za prevzem V tem trenutku se zdi, da je pred Adrisom več zaprtih kot odprtih vrat za uresničitev načrtov o prevzemu. Eno od vprašanj je, kdo od obstoječih večjih delničarjev bi sploh prodal delnice Adrisu. Eden od potencialnih prodajalcev bi lahko bil EBRD, vendar naj bi po naših informacijah v prihodnjih letih še ostal v lastništvu. "Zanimanje različnih investitorjev, med njimi tudi Adrisa, za lastniški vstop v Savo Re je legitimno in razumljivo glede na relativno dobro poslovanje družbe in skupine Sava Re," so dodali na SDH. Sedež Adrisa v središču Rovinja: Šahovnica Anteja Vlahovića: zavarovalnice, marine in obramba Adrisa Naskok na Savo Re je le ena od potez, ki jih je v zadnjih treh letih na kapitalsko-politični šahovnici odigral Ante Vlahović, največji lastnik Adris Grupe in eden najvplivnejših hrvaških poslovnežev. Vlahović za zdaj igra na treh frontah. Prva je povezana z zavarovalništvom, novo ključno dejavnostjo Adrisa po lanski, pol milijarde evrov vredni odprodaji Tobačne tovarne Rovinj. Kot je znano, je Adris v času vlade Zorana Milanovića postal večinski lastnik Croatie osiguranje, največje hrvaške zavarovalnice. To naj bi Vlahović uporabil kot most za prodor v Slovenijo, kjer mu vrata do Zavarovalnice Triglav za zdaj ostajajo zaprta, ne pa tudi do Save Re. Druga Vlahovićeva fronta je notranjepolitična. Prodaja Croatie osiguranje Adrisu je takrat razburila politiko. Kmalu zatem je Milanovićevo vlado zapustil minister za finance Slavko Linić, ključni Vlahovićev politični zaveznik, v saboru pa so se pojavile zahteve za revizijo dogovora z Adrisom. Hrvaška država ima še vedno v lasti skoraj 29 odstotkov Croatie osiguranje, še vedno pa ni znano, ali bo vlada Tihomirja Oreškovića ta delež uvrstila na seznam za privatizacijo. Ko je bilo po zadnjih volitvah jasno, da bo hrvaško vlado vodil neodvisni tehnični mandatar, je bil eden od dveh kandidatov za ta položaj Damir Vanđelić, investicijski direktor Adris Grupe. Najnovejše razkritje, da je bila žena Tomislava Karamarka, predsednika HDZ, več let na plačilnem seznamu Mola, bi lahko potrjevalo indice, da ima tudi J&T več kot dobre zveze z vladajočo stranko. To bi pojasnilo, zakaj je Vlahović pri obrambi Adrisa posegel po najmočnejših orožjih, med njimi tudi ameriški investicijski banki JP Morgan, ki mu svetuje pri obrambi. Foto: STA Vlahović si namreč že dlje časa prizadeva za nakup državne verige hrvaških marin ACI. Medtem ko so bili v Milanovićevi vladi pripravljeni v solastništvo ACI prepustiti Adris, je veliko vprašanje, ali bodo tudi njihovi nasledniki imeli enako razumevanje za Vlahovićeve ambicije. Ob dejstvu, da se za ACI resno zanima tudi turška skupina Dogus, ne gre prezreti, da se je Orešković konec aprila v Zagrebu srečal s turškim predsednikom Recepom Tayyipom Erdoganom. Ta je napovedal val turških vlaganj na Hrvaškem. S tem je povezana tudi tretja Vlahovićeva fronta – obramba lastništva Adris Grupe. Njegov lastniški blok skušata že od lani prebiti nekdanji član uprave Adrisa Plinio Cuccurin, ki ima v lasti osem odstotkov rovinjske skupine, in slovaško-češka finančna skupina J&T. Ta ima vse bolj pomembno vlogo v kapitalskih procesih na Hrvaškem in v Sloveniji. V času vojne med hrvaško državo in Molom za Ino je delnice kupovala za Madžare, prek fiduciarnega računa v Pragi pa ima v lasti okrog 13 odstotkov Petrola. J&T ima na Hrvaškem že v lasti Sunčani Hvar, Vaba banko in reški Novi list, najpomembnejši tiskani medij na Vlahovićevem "dvorišču". Najnovejše razkritje, da je bila žena Tomislava Karamarka, predsednika HDZ, več let na plačilnem seznamu Mola, bi lahko potrjevalo indice, da ima tudi J&T več kot dobre zveze z vladajočo stranko. To bi pojasnilo, zakaj je Vlahović pri obrambi Adrisa posegel po najmočnejših orožjih, med njimi tudi ameriški investicijski banki JP Morgan, ki mu svetuje pri obrambi. Po visoki izgubi Croatia osiguranje lani z dobičkom Croatia osiguranje je lani končala prvo fazo prestrukturiranja, ki je bila posledica lastniških sprememb v letu pred tem. V letu 2015 je imela 395 milijonov evrov obračunane bruto premije, kar predstavlja 3,5-odstotno rast glede na predhodno leto. Po nekajletnem padanju se je njen tržni delež stabiliziral pri 29 odstotkih, kar je 0,3 odstotne točke več kot v letu 2014. Ustvarila je skoraj 15 milijonov evrov dobička, medtem ko je leto 2014 končala z 62 milijoni evrov izgube. Za letošnje leto je vodstvo napovedalo nadaljevanje druge faze prestrukturiranja, v katerem bo poudarek na ohranjanju in krepitvi tržnega deleža ter nadaljnjem zmanjševanju stroškov.


text: Naj vam diplomsko delo strokovno napišejo strokovnjaki s papirja Pripravite diplomsko nalogo Naj bo vaša znanstvena diplomska naloga napisana strokovno. Pri nas dobite hitro pomoč izkušenega, akademskega avtorja besedil. Diplomsko delo - napiši se ali naj piše Polnilna postaja diplomsko delo je prva akademska naloga o ustrezni raziskovalni temi. Obsega približno 20 do 35 strani, čas obdelave pa je običajno 2 do 4 mesece. S pomočjo diplomsko delo raziskovalno vrzel je treba zapolniti. Diplomsko delo - kaj naj vključuje dostojno delo? The Pisanje diplomske naloge predstavlja zaključni izpit vaše prve akademske stopnje izobrazbe.Z oblikovanjem diplomskega dela bi morali študentje uporabiti metode, ki so se jih v osnovi naučili za razvoj tem, pomembnih za raziskave. V bistvu se diplomske naloge običajno ukvarjajo z obdelavo raziskovalnega vprašanja na temo, ki je že bila obravnavana. V nemščini je torej zbirka že doseženega znanja. Vendar se mnogi študentje počutijo preobremenjeni s to obsežno nalogo. Ni nujno, da je tako! Prava tema za diplomsko delo Številni študentje imajo težave pri iskanju ustrezne teme diplomskega dela ali pri oblikovanju raziskovalnega vprašanja. Imate isti problem? Ali potrebujete pomoč pri iskanju ustrezne raziskovalne vrzeli? Praviloma naj študentje izberejo teme, za katere so zelo zainteresirani. Na primer, ali vam je bila med študijem še posebej všeč tema ali predmet? Če lahko na to vprašanje odgovorite z da, ste že korak naprej. Poleg tega je treba razjasniti, kakšna je trenutna literatura o vaši temi. Ali lahko najdete dobre vire, ki podpirajo vaš argument? Če lahko tudi na to vprašanje odgovorite z da, potem lahko nadaljujete z načrtovanjem svojega dela. Če na ti dve vprašanji ne morete odgovoriti z da ali če vam je bila dodeljena tema, ki vas ne zanima, bodo stvari videti drugače. Vendar pri iskanju pomoči pri tem ni sram. Tako imenovani coaching, kot ga običajno dobite pri svojem profesorju, je zagotovo dovoljen. Z veseljem vam pomagamo pri raziskavi in pravilni formulaciji vašega raziskovalnega vprašanja. Izkoristite naše dolgoletne izkušnje in naše usposobljene zaposlene. Skupaj bomo našli rešitev. "Vau, zelo dobro sem opravil! Najlepša hvala!" Bachelor v interaktivnih medijih Struktura diplomskega dela - na kaj morate biti pozorni pri pisanju diplomskega dela Kot vsako akademsko delo tudi tu obstajajo pravila za diplomsko delo, ki jih je treba upoštevati. Dejanska struktura diplomskega dela je sestavljena iz naslovnice, kazala in drugih imenikov, besedilnega dela ter bibliografije in priloge. To se lahko razlikuje glede na stol in program. Vendar so na splošno veljavni naslednji dejavniki: Večinoma na voljo na univerzi kot predloga Pokrivna folija obraz vašega diplomsko delo Sem spadajo naslov dela, avtor, nadzorni profesor in podatki o univerzi, na kateri pišete diplomsko nalogo. Da bi dobili približen pregled tem, ki jih obravnavate pri svojem delu, in jasno razjasnili bistvene argumentacijske strukture, sledite naslovnici Kazalo. Vsebina deli glavno in podteme na glavna in podpoglavja ter označuje številke strani. Tu je pomembno tudi zagotoviti, da je oblikovanje spodobno in skladno s pravili, ki se lahko razlikujejo glede na slog. Drugi imeniki, kot so seznam slik, okrajšav in tabel To Imeniki pridejo neposredno za bibliografijo, vendar so običajno zadnje, kar je vključeno v prispevek. Niti niso vedno osnovni del službe, ker je tu odvisno od tega, koliko Mize, Okrajšave und Ilustracije Uporabite jih pri svojem delu. Bralcu pa vnaprej omogočijo pregled dodatnih opisnih gradiv ali poenostavitev v besedilu in olajšajo hitro iskanje pomembnih ilustracij. Besedilni del - bistvo vaše diplomske naloge Zdaj gre za resnično delo, in sicer za pisanje argumentacijskega besedila. Osnovna zahteva je jasno strukturiran oris, ki ga morate ustvariti, preden začnete pisati diplomsko nalogo. S pomočjo tega ohranjate rdečo nit v diplomskem delu in se lahko med pisanjem osredotočite na skladno splošno sliko. Struktura deluje na določen način kot priročnik z navodili za Pisanje diplomske naloge. Tudi v besedilnem delu je treba pri uporabi virov literature upoštevati prevladujoče zahteve glede oblikovanja in pravilen slog citiranja. Še posebej pomembno je, kdaj bibliografija Bistveno je zagotoviti, da so reference v literaturi popolne, ker plagiat takoj privede do vašega neuspeha diplomsko delo. Tu še posebej veljajo pravila oblikovanja, ki jim pri popravljanju dela dajete posebno vrednost, saj odražajo vaš metodološki pristop in akademsko znanje. Glede na slog se način podajanja informacij zelo razlikuje, zato je izredno pomembno, da se podrobno posvetujete s svojim stolom. Če želite zaokrožiti svoje delo, dodatekki ni vključen v število besed ali strani vašega dejanskega dela. Dodatek pa vam daje priložnost, da svoje delo zaokrožite z dodatno vsebino in podprete svojo argumentacijsko strukturo. Sem lahko vključite tudi bistvene materiale, ki (ne) ustrezajo delu. Kaj pa naj storite, če ne veste, kaj naprej? Naj vaše delo piše ZAHTEVAJO ODKLIC Zato bi morali svojo diplomsko nalogo napisati pri agenciji za pisanje gostov Strokovna podpora pri diplomski nalogi Z veseljem vam pomagamo od začetka do konca! Našli bomo pravega Tema vaše diplomske naloge. Začetek s pripravo izpostave: od problema ali vprašanja in statusa raziskave do cilja / hipoteze, metodologije in strukture do predhodne bibliografije. Zahvaljujoč sinopsisu lahko spremljate vsebino in strukturo naloge ter učinkoviteje organizirate svoje raziskave. Z izkušeni pisci duhov Ne vzemite samo vzorca svojega diplomsko deloampak celoten postopek s strokovnimi razgovori in ocenami. Tako odlično Agencija za pisanje gostov zagotavljamo vam absolutno diskretnost und Anonimnost. Uspešno pri pisanju, vendar negotovi glede vprašanj, formulacij in še več? Naše urejanje in lektoriranje izboljšujeta oba jezikoslovni Kakovost tudi tehnični Kompetenca vašega Diplomsko delo. Samo s tem Lektoriranje, izognemo se številnim napakam in za vas opravimo dodatno delo. Pogosto učenci zaradi pritiska pozabijo, kako z njimi ravnati pravilno znamka, Opombe, uporaba Utemeljeno in veliko več. Za vse predmete imamo strokovnjake, tako da boste kot stranka vedno našli pravega urednika, ki bo tudi natančno poznal določbe. Pripravite diplomsko nalogo ali lektoriranje in uživajte v prednostih papirja. Povsem legalno, hitro in profesionalno! Rok za oddajo je neizbežen, še vedno morate preučiti in vedeti o prihajajočih univerzitetnih izpitih Časovne težave ne morete nadaljevati? Ni problema! Pri nas dobiš strokovna pomoč od izkušenega in kompetenten ghostwriter, ne glede na temo! Naši avtorji besedil imajo izčrpen in ažuren pregled literature s svojega področja, so dobro seznanjeni z ustrezno terminologijo in vedo, kako pravilno uporabiti metode, specifične za zadevo, za izboljšanje vašega diplomsko delo za uspešno dokončanje. Z našo ekipo na vaši strani lahko študirate na prihajajočih izpitih in vam ni več treba skrbeti za svoje znanstveno delo Diplomske naloge naredi! Vprašanja o diplomskem delu in kaj je pomembno, če jim dovolite, da pišejo Kako drago je napisati diplomsko nalogo? Naši avtorji vašo diplomsko nalogo praviloma obdelajo v 14–31 dneh. Glede na specifikacijo in temo je to individualno. To je tudi cena ni posebej opredeljeno. Ker bi v času, ko avtor piše vaše diplomsko delo, lahko delal tudi v zasebnem sektorju. Upoštevajte stroške Avtor specialist običajno zasluženi, saj vam bo vzela tudi približno toliko časa. Lahko pa dobite a nezavezujoča zahteva set ali a Dogovorite se za posvetda vnaprej razjasnite vsa vprašanja. Koliko časa traja pisanje diplomskega dela? Naši pisatelji lahko v 14-31 dneh napisati diplomsko nalogo. Za a Če napišete popolno diplomsko nalogo, vam bo strokovnjak s svojega področja vzel približno toliko časa kot vi. Papernerds naroči avtorjem z doktoratom in habilitacijo, ki vam lahko napišejo zelo dobro delo. Da bi vam zagotovili kakovostno in predvsem popolno diplomsko nalogo, vprašajte pravočasno. Seveda lahko izkušeni pisatelj v zelo kratkem času napiše vašo diplomsko nalogo, vendar bo to neizogibno zmanjšalo kakovost in celovitost vašega dela. Kdo mi bo pomagal pri diplomskem delu? Poleg izkušenih predavateljev, zdravnikov in raziskovalcev, s katerimi se lahko pogovarjate, imate priložnost sodelovati s trenerjem ali avtorjem, ki ga priporočamo mi. Imamo zelo dobre avtorje z doktorati in habilitacijo, ponekod pa zaslužne profesorje, ki vam lahko pomagajo pri vašem diplomskem delu. Lahko diplomsko nalogo plačate na obroke? Pri Papernerdsu imate seveda možnost plačevanja diplomskega dela na obroke. Veseli smo Delne dostave in delna plačila urediti. Kdo dejansko piše delo? Za nas je zelo pomembno, da so standardi kakovosti ustrezni. Ravno zato sodelujemo samo z izkušenimi predavatelji, akademiki in avtorji pisem z ustreznih oddelkov. Kdor ima pri nas napisano diplomsko delo, ima tudi priložnost, da se podrobno uskladi in svetuje s svojim piscem. Bi radi izvedeli več o kvalifikacijah naših avtorjev stik z nami prosim! Strokovnjaki pomagajo Naši uredniki so akademski strokovnjaki na svojih področjih in ustvarjajo vaše znanstveno delo po vaših željah. Predložite brezplačno prošnjo in vaše znanstveno delo boste prejeli na izbrani datum! Vaše delo izvedemo pravočasno. Pošljite brezplačno zahtevo Vsako delo je unikatno Z obsežnimi preverjanji kakovosti vam ponujamo zajamčeno svobodo pred plagiatorstvom in napakami ter tako dokazujemo, da je vaše delo visokokakovostna enkratna kopija. Brez plagiatstva, brez posledic - profesionalno pisanje besed. Zahtevajte unikatni kos Zahvaljujoč hitri in kompetentni pomoči papirničarjev sem se lahko dobro pripravil. Hvala vam! Jule H.Učno mesto Podpora urednikov Papernerds.de je dala mojim gospodinjskim opravilom piko na i. Stik je bil vedno prijazen in kompetenten. Samanta F.Geografija S pomočjo papirja je bilo zelo enostavno dobiti seminarsko nalogo za mojo univerzo. Mila S.Nemščina kot tuji jezik Hvala za veliko pomoč. Res je zabavno delati z ljudmi, ki vedo, kaj delajo. Lahko samo priporočljivo! Felix M. Medicine Brez vas ne bi podal roka! Hvala. 🙂 Laura T.Ekonomija Dobil sem pomoč, ker nisem mogel pravočasno. Moj svetovalec se mi je zelo odzival in mi je bil v veliko pomoč tudi v fazi popravljanja. Hvala, tako nadaljujte.


text: Andraž Rožman - Azilni sistem ustvarja brezdomne in mrtve - Vrabec Anarhist Andraž Rožman – migranti brezdomci – Literatura, kultura in družba na portalu za književnost in mišljenje. Društvo slovenskih pisateljev. Članek je izšel tudi v prilogi Vrabca Anarhista v oktobrski številki Kraljev ulice. Pred leti sem poznal fanta iz Iraka. Pripovedoval mi je svojo zgodbo. Že nekaj let je taval po Evropi. Potem ko je pobegnil pred gotovo smrtjo, ga je begunska pot vodila prek Grčije do Italije, kjer je zaprosil za azil. Takrat na balkanski poti še ni bilo rezilnih žic in nasilnih policistov, a je bila pot s tihotapci vseeno nevarna. Oddahnil si je, ker jo je prestal in mislil, da je najhuje za njim. Težko bi se bolj motil. Medtem ko je v Italiji čakal, ali bo dobil mednarodno zaščito, je skušal pomiriti prepir med sostanovalcema in varnostnikom. Vodstvo azilnega doma je odločilo, da se je vedel nasilno in ga vrglo na cesto. Leto in pol je spal na ulici. Policisti so ga vztrajno spraševali po dokumentih, on jim je odgovarjal, da jih nima, oni pa so ga vedno znova odpeljali na policijsko postajo, od koder so ga spustili nazaj v brezdomstvo. Pravice do dela ni imel, denarja tudi ne. In seveda je začel prodajati marihuano. Ker so ga zasačili s 75 grami, je moral dva meseca odsedeti. Vstopil je v cikel cesta-zapor. Rešil se ga je po tem, ko mu je prijatelj svetoval, naj odide v Slovenijo. Imel je srečo. A ne zaradi bolj humanega azilnega sistema. Nikakor ne, kajti takšnega azilnega sistema v Sloveniji ni. V Ljubljani je naletel na skupnost migrantov in aktivistov. Dobil je občutek, da v to skupnost pripada in si počasi začel urejati življenje. Čeprav ga je slovenska vlada želela vrniti v Italijo po nesmiselnem dublinskem postopku, ki pravi, da mora o azilni prošnji odločiti država, v katero človek najprej vstopi, je lahko ostal med novimi prijatelji v ljubljanski migrantski skupnosti. Kolo sreče, ki ga vrti birokratski postopek, mu je bilo naklonjeno. Izmotal se je iz vseh pravnih zank in po več letih čakanja prišel do papirja, ki mu je zagotovil bivanje v Sloveniji, v Evropi. Ceste se je rešil. V tistem času sem se šele vključeval v migrantsko skupnost in še nisem vedel, da azilna politika kot po tekočem traku ustvarja brezdomne ljudi. Kasneje sem slišal mnoge begunce pripovedovati, kako so pristali na cesti. Vse več zgodb je potrjevalo, da je pri ustvarjanju brezdomstva še kako aktivna slovenska vlada, pa naj je bila Cerarjeva, Šarčeva ali Janševa. Vse so ljudi na različne načine metale na cesto. Nikoli ne bom pozabil Tanija iz Afganistana. Dveh stvari mu ni moglo zmanjkati – besed in idej. Na glas je sanjaril o lepšem življenju. O restavraciji z afganistansko hrano, hitrem avtu, lepem domu, ljubezni z dekletom... Rad je pripovedoval, da je bil v Afganistanu pevec in natanko razložil, zakaj in kako so ga zaradi petja preganjali talibani. Še raje je vihtel čopič. Slike je nizal eno za drugo, imel več razstav, priljubljene so bile tudi njegov poslikave rok s kano. Spletel je številna prijateljstva in zdelo se je, da je Trubarjeva ulica postala njegov kvart. Prepričan je bil, da bo zdaj zdaj zaživel polno življenje z lastnim domom in službo. Le še azil je moral dobiti in lahko bo začel bliskovito stopati proti svojim sanjam. Nak, so rekli uradniki ministrstva za notranje zadeve. Taniju niso verjeli, da so talibani resnično ogrožali njegovo življenje in mu enako kot veliki večini drugih Afganistancev zavrnili prošnjo za azil. Vse Tanijeve pritožbe so bile zavrnjene, grozila mu je deportacija v Afganistan, ki je na njegovo srečo uradniki v tistih časih niso bili najbolj vešči, a so se trudili. Nekako mu je uspelo priti do tako imenovanega milejšega ukrepa, kar je pomenilo, da mu na deportacijo ni bilo potrebno čakati v centru za tujce (de facto zaporu) v Postojni, ampak je lahko trepetal na prostosti. A brez kakršnih koli pravic. Delati ni smel, do socialnih prejemkov ni bil upravičen, kaj šele do stanovanja. Pristal je v šotoru na betonu. Nadejal se je, da se bo ob pomoči aktivistov in nevladnikov le kaj spremenilo z njegovimi papirji. Vendar je upanje počasi umiralo, vreme je postajalo vse hladnejše in Tani ni bil neumen, da bi čakal na ne ravno hitre, a prizadevne uradnike. Odšel je na zahod. Medtem ko sem v prvih letih udejstvovanja v migrantski skupnosti do begunsko-brezdomnih zgodb prišel, kadar sem delal intervjuje z ljudmi ali se zapletel v pogovore z njimi, zdaj to ni več potrebno. Splošno znano je, da od leta 2018 za utrjevanje brezdomstva skrbi slovenska policija, ko ljudem v nasprotju z mednarodnim pravom ne omogoči zaprositi za azil in jih protizakonito vrne na Hrvaško. Tam jih policija pretepe, se včasih nad njimi še kako drugače fizično izživlja, jih okrade in nažene čez mejo v Bosno in Hercegovino. Eni končajo v nehumanih begunskih taboriščih, drugi spijo na cesti ali v zapuščenih stavbah. V poročilih nevladnikov je mogoče prebrati, da v Bosni in Hercegovini živi več tisoč brezdomnih beguncev. Od tam vedno znova skušajo priti vsaj do Slovenije. Večino, tudi nosečnice, dojenčke in otroke, slovenska in hrvaška policija vedno znova ujemata in odvržeta na bosansko-hercegovsko ulico. Manjšini se uspe prebiti prek vseh gozdov, rek, rezilnih žic in policistov proti Avstriji ali Italiji, nekateri pa na poti umrejo. Raziskovalka smrti na balkanski poti Uršula Lipovec Čebron je ugotovila, da je le v porečju Kolpe v občini Črnomelj od leta 2018 naprej umrlo najmanj osem beguncev. Kot je zapisala na portalu Mešanec, so te smrti v uradnih statistikah zabeležene kot nesreče, čeprav so posledica protizakonitih vračanj slovenske policije. Torej so v resnici zločin nosilcev oblasti. Koliko je bilo vseh smrti v Kolpi in slovenskih gozdovih, ni znano, ker uradne evidence ni. So pa o nekaterih poročali mediji, tudi o smrti novorojenčka. Uroš Škerl Kramberger je v Dnevniku zapisal, da so na božični jutro leta 2020 policisti pred kamnolomom v Črnotičah pri Črnem Kalu prijeli tudi rojevajočo žensko in jo odpeljali v izolsko bolnišnico, kjer je rodila mrtvega otroka. Zgodbe beguncev, ki postanejo brezdomci ali mrliči, je mogoče slišati po vsej Evropi. Če boste šli v Milano, Pariz, Madrid ali kakšno drugo veliko mesto, boste na ulicah lahko našli tisoče ljudi brez ustreznih dokumentov. Begunce, ki so Evropi postali še brezdomni, in to v času, ko poslušamo, da leta 2030 brezdomstva ne bo več. Brezdomstvo bi vsekakor morali izkoreniniti, ne leta 2030, ampak danes. A ko o takšnih ciljih govorijo evropske oblasti, ki brezdomstvo v resnici ustvarjajo, je to cinizem.


text: Hišni sejem Spalnega centra Maremico - Maremico.si - med 19 . in 29.5. 19. – 29. maj 2021 HIŠNI SEJEM SPALNEGA CENTRA MAREMICO lETOŠNJI HIŠNI SEJEM JE ZAKLJUČEN. SE VIDIMO PONOVNO PRIHODNJE LETO! KO IZBIRA LEŽIŠČA IN POSTELJE POSTANE ENOSTAVNA! Prav ste prebrali. Izbira ležišča in postelje je v Spalnem centru Maremico vedno enostavna, saj so naše BoxSpring postelje, ležišča Leticia in vodne postelje Lectus zasnovane tako, da jih izdelamo šele po tem, ko se spoznamo. Nič prej. Obiščite naš Hišni sejem in poskrbite za boljši spanec! Naš tradicionalni HIŠNI SEJEM je enkratna priložnost, da vam svetujemo in skupaj ugotovimo, kakšno mora biti vaše idealno ležišče, da vam bo nudilo popoln in sproščujoč spanec. V času Hišnega sejma med 19. in 29. majem, vas bomo razvajali z dodatnimi sejemskimi UGODNOSTMI in DARILI. Naročite se na obisk salona Ugodnejši tudi spletni nakupi V času Hišnega sejma vam v spletni trgovini www.maremico.si podarimo 10 EUR popusta pri nakupu nad 60 EUR. Na voljo so kakovostne rjuhe, vzglavniki in odeje. Koda kupona: SEJEM. 6 razlogov, zakaj je vredno obiskati Hišni sejem Pogovorili se bomo o vaših željah in potrebah po spalnem udobju, da bo vaš spanec tak, kot si ga zaslužite. Na enem mestu boste spoznali prednosti spanja na inovativnih, po meri izdelanih ležiščih Leticia in vodnih posteljah Lectus. Navdušili vas bomo s slovenskim oblazinjenim dizajnom BoxSpring postelje, ki premika mejnike najnovejšega trenda modernih postelj daleč naokoli. Po pogovoru vam bomo pripravili neobvezujočo informativno ponudbo s sejemskimi ugodnostmi. Ob potrditvi naročila, boste takoj izvedeli datum obiska naših strokovnih monterjev, ki bodo poskrbeli za brezplačno dostavo in montažo. Spoznali boste kakovostne dodatke, ki bodo vaše spanje naredili prijetnejše: vzglavniki Leticia, premium rjuhe Bella Donna, slovenska posteljnina Odeja in še več. Pokličite nas na 01 56 10 900 Pišite nam na prodaja@maremico.si Naročite video klic 051 621 429 SVOJE SPANJE SO NAM ZAUPALI ZNANI SLOVENCI. Poglejte kaj menijo! »Z Boxspring posteljo imam hotelsko posteljo kar v svojem domu. 5-zvezdično! Zagotovo.« Mojca Mavec / novinarska in televizijska voditeljica VIDEO MNENJE »Škoda, da nisem imela ležišča Leticia še pred Pekingom. Mogoče bi bila medalja zlata.« Sara Isaković / srebrna olimpijska medalistka in magistra psihologije učinkovitosti »Zaradi vodne postelje Lectus spim bolje in potrebujem manj spanja, da se zares spočijem. To ni le reklama. To je resnično doživetje spočitega človeka.« Blaž Švab / slovenski pevec in voditelj Bi si ležišča in postelje radi ogledali še pred obiskom našega salona? Spoznajte postelje Boxspring, ležišča Leticia in vodne postelje Lectus še preden nas obiščete. Kar iz domačega naslanjača! Naročite 100-stranski katalog Spalnega centra Maremico in izberite najljubši model postelje ali ležišča.


text: Mentalni Trener : Izdelki : Posnetki Izdelki : Posnetki Spodaj lahko prenesete posamezne posnetke, ki vam glede na opis najbolj odgovarjajo. Posnetki različnih učinkovitih vaj za sproščanje, vam bodo lahko ob prijetni meditativni glasbi, v različnih situacijah pomagali do večje sproščenosti in umirjenosti. Potem, ko posnetek plačate, ga prejmete po elektronski pošti. Dihanje z ritmom - 5.60 € Nadzor dihanja z ritmom je tehnika, ki je zelo uporabna za trening sproščenega dihanja, saj se pogosto dogaja, da smo preveč pozorni na vdih, izdihi pa ostanejo kratki in plitki. Dolžina posnetka: 04:00 Dihanje z različnimi ritmi - 5.60 € Nadzor dihanja z različnimi ritmi je prav tako tehnika, ki je zelo uporabna za trening sproščenega dihanja. Z menjavanjem različnih ritmov dihanja boste lahko poiskali tisti ritem, ki vas najbolj sprosti in umiri. Dolžina posnetka: 07:20 Sproščanje z napenjanjem mišic - 7.80 € Pri sproščanju z napenjanjem mišic se naučimo razlikovati med napetostjo in sproščenostjo v telesu. Na ta način lahko dosežemo zelo globoko sproščenost in usklajenost delovanja živčnega sistema. Dolžina posnetka: 13:47 Sproščanje z dihanjem skozi telo - 7.80 € Pri sproščanju z dihanjem skozi telo pahko zelo dobro začutimo vse bistvene dele telesa in ga pripravimo na morebiten preizkus. Prav tako se zelo globoko povežemo s svojim telesom in ga naredimo lahkotnega. Dolžina posnetka: 10:53 Stanje popolne mirnosti in sproščenosti (za ženske) - 9.80 € S poslušanjem posnetka boste dosegle izredno globoko stanje umirjenosti v katerem boste pozabile na vse težave, ki vas spremljajo v vašem življenju. Lahko se boste odmaknile od problemov in se počutile dobro in zadovoljno. Zelo priporočljivo tudi v primerih nespečnosti ali glavobolov. Dolžina: 18:22 Stanje popolne mirnosti in sproščenosti (za moške) - 9.80 € S poslušanjem posnetka boste dosegli izredno globoko stanje umirjenosti v katerem boste pozabili na težave, ki vas spremljajo v vašem življenju. Lahko se boste odmaknili od problemov in se počutili bolje. Zelo priporočljivo v primerih nespečnosti ali po napornem delovnem dnevu. Dolžina: 17:42 Meditacija ob glasbi - 5.60 € S poslušanjem tega posnetka se boste lahko ob prijetni meditativni glasbi popolnoma sprostili ali pa sami ponovili katero od zgornjih vaj. Stanje osredotočenosti na nastop ali preizkus - 9.80 € S poslušanjem posnetka se lahko zelo dobro pripravite za morebiten nastop, tekmovanje ali kakšen koli preizkus, kjer boste morali pokazati svoje znanje. Naučite se zdrsniti v stanje vaše optimalne pripravljenosti!