text: Poročilo za leto 2016 | Kosovelova Knjižnica Sežana Domov | Informacije javnega značaja | Letna poročila | Poročilo za leto 2016 Sežana, februar 2017 Št. računa 01311-6030374061 Banka Slovenije Telefon 05 731 00 34 Telefaks 05 731 00 32 Ustanovitelj Občina Sežana, Občina Divača, Občina Hrpelje-Kozina, Občina Komen Datum ustanovitve 12. 3. 2004 Svet knjižnice so do 13. 12. 2016 sestavljali: Karmen Mikolj Filipčič – predstavnica občine Hrpelje-Kozina, predsednica, Marija Umek – predstavnica zaposlenih, podpredsednica, Majda Sadovski – predstavnica Občine Sežana, Vera Bernetič – predstavnica bralcev v Občini Sežana, Mirjam Frankovič Franetič – predstavnica bralcev v Občini Divača, Primož Škabar – predstavnik zaposlenih. Nov Svet javnega zavoda Kosovelova knjižnica je bil konstituiran 2. februarja 2017. Sestavljajo ga vsi strokovni delavci knjižnice: Tanja Pipan, Bojan Kavčič, Primož Škabar, Patricija Dodič, Martha Sotelo Bunjevac, Marija Umek, Maja Živec, Maja Razboršek, Mojca Kos, Petra Hlača, Tanja Bratina Grmek. – Odlok o ustanovitvi zavoda Kosovelova knjižnica Sežana (UL RS 23/2004)[1], Knjižnično dejavnost izvaja za območje štirih občin, Sežane, Divače, Hrpelj-Kozine in Komna za 24.999 prebivalcev. Člani in uporabniki knjižnice prihajajo tudi iz drugih okoliških občin, preko vstopanja s svetovnega spleta na domačo stran knjižnice in modula COBISS/OPAC v lokalno bazo, pa tudi mnogo širše, saj navedene aplikacije ponujajo informacije o zalogi knjižnice vsej zainteresirani javnosti v Sloveniji in drugod po svetu. Srednjeročni cilji so navedeni v Strateškem načrtu Kosovelove knjižnice Sežana za obdobje od 2014–2019. Med drugim so izpostavljeni prizadevanje za tesnejše sodelovanje z izobraževalnimi institucijami in javnimi zavodi v okolju Kosovelove knjižnice, zaključek obdelave in digitalizacije v preteklih desetletjih zbranega domoznanskega gradiva, pozivanje sokrajanov in strokovne javnosti za posredovanje domoznanskega gradiva za digitalizacijo, organizacija raznih prireditev, izobraževanje zaposlenih, nadaljnja izposoja elektronskih knjig in e-bralnikov, posodabljanje računalniške tehnologije. Cilji so usklajeni tudi z Letnim programom kulture občin ustanoviteljic. Dolgoročni cilji Kosovelove knjižnice izhajajo iz Odloka o ustanovitvi, Programa dela 2015–2016 ter predpisov in priporočil, ki jih je sprejela stroka. Knjižnica opravlja svojo dejavnost na območju štirih občin: občine Sežana, ki je ustanoviteljica, in občin Komen, Divača in Hrpelje-Kozina. Vse te občine omogočajo izvajanje javne službe Kosovelove knjižnice Sežana, saj pokrivajo finančna sredstva za stroške dela, materialne stroške, nakup knjižničnega gradiva ter nakup in vzdrževanje prostorov in opreme na osnovi programa dela in finančnega načrta. Sredstva za zaposlovanje brezposelnih v javna dela za plače so v lanskem letu zagotavljali Občina Sežana, Občina Hrpelje-Kozina in Občina Komen, vsaka določen delež za enega javnega delavca, razliko, povračilo stroškov prehrane in prevoza ter stroške zdravniškega pregleda pa je pokrival Zavod za zaposlovanje. V knjižnici nam je bila v veliko pomoč prostovoljka. Omogočili pa smo tudi izvajanje dijaške prakse v sodelovanju s ŠC Srečka Kosovela Sežana. V letu 2014 je bila v skladu s Pogodbo o izvajanju notranjega revidiranja v letu 2014 izvedena tudi delna revizija (področje plač) poslovanja Javnega zavoda Kosovelova knjižnica Sežana za obdobje od 1. 8. 2008 do 31. 12. 2013. Zaradi prenehanja delovanja občinske revizijske službe in zaradi prehoda na nov način hrambe dokumentov nismo zaprosili za notranjo revizijo, ki jo bomo načrtovali v letu 2018. 6 STORITVE Knjižnica je omogočala brezplačen dostop do knjižničnega gradiva ter informacij o novostih, v vseh enotah je po potrebi brezplačno usposabljala uporabnike (individualni pristop), omogočala je tudi brezplačen dostop do svetovnega spleta in elektronske pošte (z omejenim časom 1⁄2 ure) ter kulturnih prireditev. Članom pa se je obračunavala letna članarina, razen mladoletnim in brezposelnim osebam. Ob koncu leta 2016 je bilo v knjižnico vpisanih 8.413 članov, v knjižnici v Sežani 6.167, Komnu 655, Divači 783 in na Kozini 789, kar v povprečju pomeni 33,65 % prebivalcev (slovensko povprečje je 24,6 %). leto 2013 leto 2014 leto 2015 leto 2016 na novo vpisani skupaj vpisani na novo vpisani skupaj vpisani na novo vpisani skupaj vpisani na novo vpisani skupaj vpisani % na št. prebivalcev Sežana 414 6.338 372 6.710 365 6.267 436 6.167 46,86 Komen 79 702 37 739 60 662 59 655 18,62 Divača 64 765 47 812 62 782 66 783 19,80 Kozina 84 817 66 883 72 791 85 789 18,07 Skupaj 641 8.622 522 9.144 559 8.502 646 8.413 33,65 Iz preglednice je opaziti, da se je v letu 2016 število članov zmanjšalo, se je pa glede na pretekla leta povečalo število na novo vpisanih. Aktivnih uporabnikov knjižničnega gradiva (tistih, ki so v letu 2016 obiskali knjižnico vsaj enkrat) je bilo 7.263, kar pomeni delež 29,05 % občanov, kar je še vedno v skladu z smernicami. Sežana 3.491 4.020 5.634 4.414 Komen 482 712 998 962 Divača 423 814 1.064 991 Kozina 437 683 948 896 Skupaj 4.833 6.220 8.644 7.263 Knjižnico so v letu 2016 obiskali 80.404 člani, od tega je bil v Knjižnici Komen zabeležen obisk 8.697 članov, v Knjižnici Divača 8.309 članov, v Knjižnici Kozina 6.121 članov, v matični knjižnici v Sežani pa 57.277 članov. Menimo, da je obisk nižji v primerjavi s preteklim letom zaradi manjšega števila delovnih dni (kar petih manj) na račun praznikov, delno pa je na to vplival tudi zmanjšan nakup knjižničnega gradiva na račun znižanja sredstev za nabavo knjižničnega gradiva. Sežana 59.313 60.154 58.864 57.277 Komen 9.177 9.240 8.607 8.697 Divača 8.416 8.364 8.539 8.309 Kozina 6.143 6.296 6.057 6.121 SKUPAJ 83.049 84.054 82.067 80.404 V letu 2016 smo brisali 329 neaktivnih članov knjižnice, manj kot v preteklih letih, zaradi ažuriranja podatkov. V letu 2016 je bilo v knjižnici 13 zaposlenih. med njimi 9 strokovnih delavcev, čistilka in tajnica/računovodkinja, kar še vedno ne ustreza normativom. Primanjkljaj strokovnih delavcev smo reševali s tremi javnimi delavci in eno prostovoljko. Manjše število zaposlenih vpliva na kakovost dela. Kaže se v visoki obremenjenosti zaposlenih, v strokovnem delu kot tudi pri delu z obiskovalci knjižnice. V letu 2016 smo se udeležili 15 strokovnih izobraževanj, v okviru Zveze bibliotekarskih društev Slovenije, Združenja bibliotekarjev Primorske in Notranjske, Zveze splošnih knjižnic in strokovnih izobraževanj, ki jih organizira Mestna knjižnica Ljubljana. Poskrbljeno je bilo, da so se jih udeležili vsi zaposleni. Imeli smo tudi usposabljanje za varstvo pri delu. Dve bibliotekarki pa sta v letu 2016 uspešno opravili bibliotekarski izpit. Stroški za izobraževanje so znašali 3.720,30, kar je v skladu z načrtovanimi stroški. Ob koncu leta 2016 je imela Kosovelova knjižnica Sežana 177.609 enot knjižničnega gradiva. Odpisali pa smo 1.975 enot knjižničnega gradiva. Pri oblikovanju knjižne zbirke smo se, kar zadeva nabave, tako kot v preteklih letih, približali normativom in standardom: nabavljali naj bi 60 % strokovnega in 40 % leposlovnega gradiva, od celotnega gradiva pa naj bi 70 % nabavljenega gradiva namenili oddelkom za odrasle, 30 % pa oddelku za mlade bralce. Na oddelku za mladino je delež nabavljenega gradiva znašal 27 %, vendar je kljub temu še vedno v okviru predpisanih določil. Pri nabavi smo skušali tudi ohraniti razmerje med strokovnim gradivom in leposlovjem, ki znaša 60 % : 40 %, nabavili smo za 59,56 % strokovnega gradiva, leposlovja pa za 40,44 %. Nabavo smo skušali prilagajati ceni na tržišču, tako kot v preteklih letih smo zmanjšali nakup več izvodov istega naslova in ta problem reševali z medoddelčno izposojo. Posledice te odločitve se kažejo v izposoji gradiva, saj si bralci aktualne knjige rezervirajo in med čakanjem na prosti izvod ne posegajo po drugi literaturi. Za nakup gradiva smo imeli v letu 2011 na voljo 110.309,64 evrov, v letu 2012 smo razpolagali s 84.110,64 evri za nakup gradiva, leta 2013 pa s 87.659,50 evrov, ker smo v ta namen porabili več lastnih sredstev. Manj sredstev za nabavo gradiva smo imeli na voljo tudi v letu 2014, saj smo v ta namen porabili le 82.054,57 evrov, v letu 2015 pa smo imeli na voljo le 80.314 eur od načrtovanih 101.000, v letu 2016 pa 82.076,05 eur. Razliko smo pokrili iz lastnih sredstev. sredstva MK 28.979,00 19.926,00 22.703 22.500 sredstva občin 31.750,00 26.000,00 24.000 29.000 drugi viri 2.100 / / / 1 Knjižnično gradivo V letu 2016 je prirast gradiva obsegal 7.091 enot knjižničnega gradiva, Od tega je bilo 4.307 enot pridobljenih z nakupom, 2.630 enot smo dobili v dar, 154 enot pa na drugačen način. Iz slednjega lahko zaključimo, da se je povečal delež gradiva iz naslova podarjenega gradiva, kar je bistveno več kot v preteklih letih. Nekaj podarjenega gradiva smo ga uvrstili v našo knjižnično zbirko – bodisi smo ga vpisali bodisi smo naše staro gradivo zamenjali z novejšim, večino gradiva pa smo podarili našim bralcem v Bukvarnici. Večino strokovnega gradiva, ki smo ga prejeli kot dar zapuščine režiserja in pisatelja Sergija Verča in se nanaša na področje gledališča, pa smo odstopili knjižnici AGRFT v Ljubljani. Sežana 3.127 3.348 3.205 882 637 1.372 186 58 86 4.195 4.043 4.663 Komen 372 376 378 190 377 380 7 5 8 569 758 766 Divača 344 345 363 138 163 461 12 10 45 494 518 869 Kozina 348 376 361 207 145 417 12 9 15 567 530 793 skupaj 4.191 4.445 4.307 1.417 1.322 2.630 217 82 154 5.825 5.849 7.091 2 Neknjižno gradivo Nabavili pa smo tudi 609 enot neknjižnega gradiva, kar je 93 enot več kot v preteklem letu. Od tega je 83 zvočnih posnetkov, 478 videoposnetkov in 24 enot multimedialnega gradiva, 10 kompletov igrač in 14 enot slikovnega gradiva. Knjižnično zbirko smo dopolnili tudi s 329 enotami subvencioniranega gradiva, kar je za 12 enot manj kot v preteklem letu. 3 Odpis knjižničnega gradiva Odpisali pa smo 1.975 enot gradiva, kar je 944 enot več kot v preteklem letu. Obrat ali število izposoje na enoto gradiva nam pomaga pri vrednotenju učinkovitosti poslovanja. Izračunava se tako, da se izposojeno gradivo primerja s knjižnim fondom. Obrat gradiva je v letu 2016 znašal 2,72 %, kar je primerljivo z obratom v preteklih letih. leto 2012 leto 2013 leto 2014 2015 2016 obrat gradiva 2,41 2,71 2,64 2,69 2,72 Kar zadeva prostor, se razmere leta 2016 niso spremenile. Nobena izmed štirih knjižnice ne ustreza prostorskim standardom, ki določajo 300 m2 na krajevno knjižnico. V te prostore ustanovitelji ne investirajo dovolj sredstev, tako imamo pozimi velike težave z vzdrževanjem primerne temperature, zlasti v Knjižnici Kozina, v vseh enotah pa se zaradi dotrajanih klimatskih naprav prostorov ne da ustrezno ohladiti. knjižnica standard v letu 2003 dejansko stanje v letu 2003 stanje od leta 2013 Sežana 1.154 m2 1.036 m2 1.036 m2 Divača 203 m2 100 m2 293 m2 Hrpelje – Kozina 167 m2 50 m2 265 m2 Komen 184 m2 106 m2 203 m2 Knjižnica v Divači je v letu 2016 začela delovati po novem obratovalnem urniku, z enakim obsegom delovnega časa. Skupaj je odprtost znašala140 ur letnega urnika in 115 ur poletnega urnika. DIVAČA torek in petek: 11.–18. ure ponedeljek, četrtek: 8.–15. ure torek, petek: 11.–18. ure četrtek: 8.–15. ure 28 (20) sobota: 5.–ure ponedeljek: 7.–14. ure 32 ur (20) SKUPAJ 140 UR KOSOVE-LOVA DOMAČIJA Po predhodnem telefonskem dogovoru z Dragico Sosič. Katalogizacijo v Kosovelovi knjižnici opravljajo trije strokovni delavci, kar olajša delo pri obdelavi knjižničnega gradiva. V bazo so v letu 2016 prispevali 581 zapisov, popravili 4.175 zapisov, iz Cobiba pa so prevzeli 4.006 zapisov. zapisi 2014 2015 2016 lastni 795 810 581 popravljeni 3.563 3.662 4.175 prevzeti 3.453 3.576 4.006 Z nalepkami in zaščitno folijo smo opremili opremljenih vseh 7.091 enot knjižničnega gradiva, z nalepkami in črtno kodo pa 609 enot neknjižnega gradiva (video in zvočni posnetki, multimedijsko gradivo, predmeti, igrače in slikovno gradivo). Bralci so si v letu 2016 izposodili 484.428 enot knjižnega gradiva na dom, od tega le enkrat (brez podaljševanja) 124.252 enot gradiva. Največ gradiva so si izposodili v Sežani, in sicer 353.627 enot, v Komnu 56.136 enot, v Divači 44.597 enot v knjižnici na Kozini pa 30.086 enot. Tudi v letu 2016 je bila Kosovelova knjižnica Sežana vključena v sistem Bibloslib – elektronsko izposojo knjig. Izposoja preko sistema Biblos narašča iz leta v leto, saj se je od leta 2013, ko je bil uveden, trikratno narasla. Verjetno bi bila izposoja e-knjig višja od 197 knjig, če ne bi bilo težav pri vstopanju na ta portal. Ker bo z aprilom 2017 dostop posodobljen, predvidevamo, da bo izposoja na ta način narasla. Sežana 308.512 310.878 322.757 353.627 Divača 45.183 40.912 51.741 44.597 Komen 55.167 59.714 57.601 56.136 Kozina 32.580 31.816 32.294 44.597 Brez Biblos 441.442 443.320 464.393 484.428 Biblos 69 34 183 197 skupaj 441.511 443.354 464.576 484.625 Izposoja knjižnega gradiva je torej znašala 19,37 enote ena prebivalca in se je glede na leto 2015 povišala za 0,74 enote na prebivalca oz. 66,70 na aktivnega člana knjižnice (brez elektronskih knjig. Potujoča knjižnica Osrednje knjižnice Srečka Vilharja Koper je na območju Občine Divača obiskovala 7 postajališč, in sicer: Barka, Dolnje Vreme, Famlje, Goriče pri Famljah, Skupnost Srečanje, Škoflje in Vremski Britof. Na dom je bilo izposojenih 1.441 enot, od tega za mladino 777 enot. Aktivnih članov je bilo 58, od tega 35 mladih. Na novo se je vpisalo 5 članov. Člani so bibliobus obiskali 424-krat, od tega 241-krat mladi. Najvišji delež gradiva je bil izposojen v Dolnjih Vremah in v Vremskem Britofu. Zanimiva je izposoja gradiva za mlade bralce: 613 enot gradiva je bilo izposojenega v Vremskem Britofu, 33 enot v Dolnjih Vremah, medtem ko si mladi na Barki, v Goričah pri Famljah in v Skupnosti Srečanje gradiva niso izposojali. Izposoja na dom je v letu 2013 pa je začela naraščati, v letu 2016 pa se je malo znižala. Število aktivnih članov se je nekoliko znižalo, prav tako izposoja na dom, se je pa zanemarljivo povišal obisk. št. izposoje na dom 1.418 1.579 1.531 1.441 Na dom so si izposodili 1.236 enot gradiva, od tega si je mladina sposodila 485 enot. Aktivnih članov je bilo 78 (3 manj kot v letu 2015), mladih 23 (7 manj kot v letu 2015). Na novo se jih je vpisalo 7, kar pomeni 5 več kot v preteklem letu. Izposoja je nekoliko upadla, prav tako izposoja in obisk. . Največ gradiva so si izposodili v na Brezovici in v Rodiku. Člani so bibliobus obiskali 411-krat (leto poprej 452), od tega mladina 117-krat (leto popre 141). Upad izposoje je najbrž povezan s starostno strukturo prebivalcev. št. izposoje na dom 1.493 1.789 1.444 1.236 V letu 2016 smo v od načrtovanih 260 naslovov periodičnega tiska naročili 255 naslovov periodičnega tiska v osrednji knjižnici, povprečje na organizacijsko enoto je bilo 22 naslovov od načrtovanih 27 naslovov. Nekaterim naslovom revij (zlasti tujih) smo se odpovedali, ker so našim članom dostopne na portalu PressReader. 2014 267 279 2015 237 207 2016 260 255 V letu 2016 smo poskrbeli kar za nekaj investicij, ki so bile nujne. Nabavili smo prenosni računalnik s programsko opremo in projektor za Knjižnico Komen. Kupili smo tri skenerje (enega za pisarno, enega za Knjižnico Sežana in enega za Knjižnico Kozina) ter kupili računalnik s programsko opremo za računovodstvo V Knjižnici Divača smo kupili novo klimatsko napravo. Izvedli smo servis vseh klimatskih naprav. Izvedli smo servis varnostne napeljave in luči v vseh enotah knjižnice in v Domačiji v Tomaju. Kupili smo dva sesalnika, za enoto Komen in za Enoto Divača. 17 SPLETNA STRAN KNJIŽNICE IN FACEBOOK Spletno stran Kosovelove knjižnice Sežana (www.sez.sik.si/) smo z lastnimi sredstvi prenovili junija 2015. Izbrali smo najcenejšega ponudnika, podjetje Krejzi, d. o. o., ki nam je postavilo spletno stran tako, da jo sami nadgrajujemo. Od prenove spletne strani do konca leta je bilo na njej zabeleženih 26.076 obiskov, v enakem obdobju lani, kar je primerljivo, pa je bilo zabeleženih 25.365 obiskov. V letu 2016 smo zabeležili 51.815 obiskov, kar pomeni, da se je uporaba spletne strani skoraj podvojila in da naša spletna stran postaja zvesta spremljevalka naših uporabnikov, ki lahko preko nje spremljajo dogajanje v knjižnici. Od prenove spletne strani do konca leta je bilo na njej zabeleženih 26.076 obiskov, v enakem obdobju lani, kar je primerljivo, pa je bilo zabeleženih 25.365 obiskov. V letu 2016 pa smo imeli 51.815 obiskov spletne strani, dnevno povprečje je bilo 141. Največji obisk je bil na strani Moja knjižnica – Cobiss, kar pomeni, da postaja naša spletna stran postaja zvesta spremljevalka naših uporabnikov, ki lahko preko nje spremljajo dogajanje v knjižnici. Preko OPACCA so si bralci tudi rezervirali neprosti izvod: 3.805 rezervirali prosti izvod: 933 podaljšali gradivo: 22.728 Vir: Statistka transakcij izposoje preko OPACA. Cobiss. Na strani facebooka je bil obisk večji kot v preteklem letu. Beležili smo 868 uporabnikov (kar 128 več), ki so všečkali našo fb stran. Prevladujejo ženske med 25 in 45 letom starosti, kar kaže, da se je starostna raven dvignila (v letu 2015 so prevladovale ženske med 25 in 34 letom starosti. Beležimo pa tudi kar 106.681 obiskov strani. 18 MEDKNJIŽNIČNA IZPOSOJA naša naročila v druge knjižnice za naše člane: – vseh zahtevkov: 251 (leta 2015 jih je bilo 289) – od tega realiziranih: 225 ali 89,6 % (leto prej 279 ali 96,5 %) Vsi dobavitelji so bili iz Slovenije. naročila drugih knjižnic za njihove člane: – vseh zahtevkov 197 (leto prej 156), en naročnik je bil iz tujine – NŠK Trst. – od tega realiziranih 194 ali 99 % (leto prej160 ali 99,4 %) Tako kot v preteklih letih, je bilo največje povpraševanje po monografskih publikacijah in člankih. Rezultati kažejo, da smo dobro založeni, saj je bilo več zahtevkov iz drugih knjižnic kot leto poprej, manj pa zahtevkov za naše uporabnike. 19 IZPOSOJA ELEKTRONSKEGA GRADIVA Poleg posebej predstavljenega portala Biblos, lahko naši uporabniki brezplačno vstopajo v elektronske publikacije na EBSCOhostu, za katero je v letu 2016 vsaka knjižnica prispevala 2.500 eur. Leta 2016 so lahko naši člani dostopali do naslednjih elektronskih virov: – Tax-Fin-Lex Novost v letu 2016 je brskanje po svetovnih časopisih z geslom preko portala Pressreader s spletne strani naše knjižnice. 20 PREGLED PRIREDITEV PO KNJIŽNICAH 20.1 KNJIŽNICA SEŽANA 1. 1 Mladinski oddelek – obisk v 2016 RAZRED OŠ S. KOSOVELA SEŽANA: 27 obiskov, 693 učencev 16 obiskov, 306 otrok VRTEC ŠEMPOLAJ: 7 obiskov, 130 otrok OB SLOVENSKEM KULTURNEM PRAZNIKU, BASEN O KOŠUTI: OŠ S. KOSOVELA SEŽANA (1., 2., 3. RAZRED): 11 obiskov, 264 učencev ZNAMENITI KRAŠEVCI: OŠ S. KOSOVELA SEŽANA (5. RAZRED): 3 obiski, 67 učencev RASTEM S KNJIGO: RAZRED: OŠ DUTOVLJE, OŠ SEŽANA, OŠ HRPELJE KOZINA 5 obiskov, 126 učencev OŠ HRVATINI (6. RAZRED) S. Kosovel in njegova dela, delavnica: lepljenke konsi: 1 obisk, 28 učencev OŠ OPČINE IN BAZOVICA (3.,4. IN 5. RAZREDI) 40 učencev REDNE URE PRAVLJIC: 30 izvedb za najmlajše: 401 otrok 30 izvedb za ostale: 410 otrok BALETNA PRAVLJICA (v sodelovanju z Baletnim društvom Sežana): 4 izvedbe (Knjižnica Sežana – 70, Knjižnica Divača- 20, Kozina- 21 in Komen- 28) 139 obiskovalcev PRAVLJICA Z GOSTOM: S KATJUŠO TRAMPUŽ: 1 izvedba, 12 obiskovalcev Z JASNO MERKU: 1 izvedba, 20 obiskovalcev PRAVLJICA OB ODPRTJU RAZSTAVE »DANES SEM JAZ KRALJ/KRALJICA« V SODELOVANJU Z RDEČIM KRIŽEM (IZVAJALKA: MARIJA GODNIČ): 1 izvedba, 26 obiskovalcev 6 izvedb 220 obiskovalcev KNJIŽNICA NA OBISKU: TEDEN EVROPSKE KULTURNE DEDIŠČINE: Štanjel, 1. 10. 2016, 100 obiskovalcev PRAVLJICE NA TABRU: 2 izvedbi, 42 obiskovalcev BASEN O KOŠUTI (knjižna razstava ob pesnikovi 80-letnici in slovenskem kulturnem prazniku): Od 1. 2. do 13. 2. 2016, 596 obiskovalcev RAZSTAVA OB 15. MAJU – SVETOVNEM DNEVU PODNEBNIH SPREMEMB: Od 13. 5. do 21. 5. 2016, 296 obiskovalci DANES SEM JAZ KRALJ/KRALJICA (razstava risb prvošolcev, v sodelovanju z OŠ S. KOSOVELA SEŽANA in RDEČIM KRIŽEM): Od 12. 5. do 4. 6. 2016, 752 obiskovalcev RAZSTAVA OB 80-LETNICI PRVEGA IZIDA BRATOVŠČINE SINJEGA GALEBA: Od 6. 6. do 18. 6. 2016, 458 obiskovalcev KNJIŽNA RAZSTAVA OB DNEVU DRŽAVNOSTI: Od 20. do 30. 6. 2016, 420 obiskovalcev KNJIŽNA RAZSTAVA OB 20. JUNIJU – SVETOVNEM DNEVU BEGUNCEV: RAZSTAVA IZVIRNIH ILUSTRACIJ JASNE MERKU OB TEDNU OTROKA: Od 6. 10. do 28. 10. 2016, Tematske knjižne razstave: 24.5., Kopriva, Osrednja proslava ob 100-letnici rojstva Branke Jurca, knjižna razstava – 200 obiskovalcev. 20.1. 2 OBISK NA ODDELKU ZA ODRASLE – SEŽANA Datum Naslov Izvajalec Število obiskovalcev 6. Srečanje Študijskega krožka Sončna ura Maja Razboršek 12 8. Četrta pevska delavnica Zapojte z nami Katarina Šetinc 16 12. Literarna čajanka z Romanom Stubeljem Roman Stubelj, Magdalena Svetina Terčon 16 13. Kvačkanje in literatura Nina Kramar Cverle 8 14. Predstavitev knjige Viktorja Sakside: Svet v prgišču UTŽO Kras, Viktor Saksida 86 20. Srečanje Študijskega krožka Sončna ura Maja Razboršek 12 21. Predstavitev knjige: Srečko Kosovel: Odprto: izbrane pesmi in misli Magdalena Svetina Terčon, Mateja Škrinjar, Simon Kastelic 35 22. Knjižnica na obisku. Predstavitev knjižnične dejavnosti na Tabru (Vrhe) Magdalena Svetina Terčon, Petra Hlača 16 28. Predstavitev knjige Petra Čeferina: 100 sodnijskih Peter Čeferin, Orlando Uršič 25 3. Srečanje Študijskega krožka Sončna ura Maja Razboršek 12 4. Razstava s kulturnim programom o delu Jolke Milič Magdalena Svetina Terčon, Kosovelov dom, Občina Sežana 90 Ogled razstave 4.685 9. Literarna čajanka z Branko Švajger Magdalena Svetina Terčon, Branka Švajger 8 10. Kvačkanje in literatura Nina Kramar Cverle 7 11. Predstavitev knjig Živa krajina Krasa, Nesnovna krajina Krasa in Kulturna krajina in okolje Krasa Magdalena Svetina Terčon dr. Katja Hrobat Virloget, dr. Aleksander, dr. Petra Kavrečič 60 17. Srečanje Študijskega krožka Sončna ura Maja Razboršek 12 19. Peta pevska delavnica Zapojte z nami Katarina Šetinc 14 25. Predstavitev knjige Aleksa Štakula: Skozi čas Aleks Štakul, Lado Ambrožič 25 2. Srečanje Študijskega krožka Sončna ura Maja Razboršek 12 8. Literarna čajanka s Sonjo Trampuž Sonja Trampuž, Magdalena Svetina Terčon 8 9. Kvačkanje in literatura Nina Kramar Cverle 8 10. Arheologija za vsakogar – Skriti zakladi tranzitnega območja Biosfernega območja Kras in porečje Reke Jošt Hobič 11. Šesta pevska delavnica Zapojte z nami Katarina Šetinc 12 16. Predstavitev Kosovelove rokopisne zbirke iz NUK in O zaščiti Kosovelove zapuščine in restavriranju rokopisov Borisa Pahorja iz Kosovelove hiše v Tomaju mag. Marijan Rupert, akad. restavratorka Meta Kojc, LU Sežana – Kosovelova soba 35 23. Srečanje Študijskega krožka Sončna ura Maja Razboršek 18 24. Predavanje o letenju z jadralnim padalom: Od Julijskih Alp do Indijskega oceana – vse o letenju z jadralnim padalom Klemen Sovan 9 30. Srečanje Študijskega krožka Sončna ura Maja Razboršek 12 31. Predavanje: Sveta Hildegarda: Celovito zdravljenje telesa in duševnosti s predstavitvijo knjige Hildegarda iz Bingna – Post brez muk.. Dunja Čebulj Istenič, univ. dipl. soc. V sodelovanju z Medivital, d. o. o., in trgovino Klasje Sežana 25 1. Polfinale 16. Pesniškega turnirja Pranger Zora A. Jurič, Nino Flisar, Irena Novak Popov V sodelovanju z založbo Pivec 83 5. Literarna čajanka z Jadranko Jerina Magdalena Svetina Terčon, Jadranka Jerina 12 7. Odprtje razstave Vojka Ražma: Kamnite hiške. Dr. Stanislav Renčelj, Vojko Ražem, KD Borjač Sežana 32 Ogled 5.970 12. Ustvarjalna predstavitev pobarvanke za odrasle avtorice Vesne Jogan: Kreativno barvanje za dušo, um in telo Vesna Jogan, Magdalena Svetina Terčon 40 13. Kvačkanje in literatura Nina Kramar Cverle 5 14. Projekcija z razgovorom z Anko in Jadranom Čehom: Sežana – zanimiva, lepa Jadran Čeh, Anka Čeh, mag. Davor Kernel, višji kustos Goriškega muzeja, Stojan Lipolt, arhitekt 73 15. Sedma pevska delavnica Zapojte z nami Katarina Šetinc 12 20. Predstavitev knjige dr. Boža Repeta: Milan Kučan, prvi predsednik Dr. Božo Repe, V sodelovanju s Kosovelovim domom in Založbo Modrijan. 148 22./23. Noč v knjižnici: Bi prespal v knjižnici? Petra Hlača, Nastja Funa Eda La Vita, Urška Milač, Magdalena Svetina Terčon 13 3. Literarna čajanka z Ivanom Pavlinom Ivan Pavlin, Magdalena Svetina Terčon 22 4. Predstavitev ruskega epa o knezu Igorju Magdalena Svetina Terčon, Stelio Villani 21 5. Predstavitev knjige Barž ≡ kons – zbirke 110 Kosovelovih pesmi s spremljajočo razstavo Damijana Stepančiča Magdalena Svetina Terčon,12 Damijan Stepančič, V sodelovanju z založbo Miš 12 Ogled 4.077 6. Okrogla miza ob začetku letošnjega 3. festivala Kulinartfest: Kulinartfest tukaj in zdaj. Iztok in Slavka Ilich V sodelovanju z ZTT in Društvom Debela griža Volčji Grad 13 11. Kvačkanje in literatura Nina Kramar Cverle 5 11. Srečanje Študijskega krožka Sončna ura Maja Razboršek 12 12. Predstavitev knjige Prevarana Slovenija Mateja Šurca Matej Šurc, V sodelovanju z založbo Sanje 43 13. Osma pevska delavnica Zapojte z nami Katarina Šetinc 14 16. Odprtje kotička za mlade bralce na mladinskem oddelku. Idejna zamisel in izpeljava: Amalija Morelj. Amalija Morelj 18. Primorci beremo 2016 – delavnica Magdalena Svetina Terčon, Nadja Mislej – Božič 10 20. Predstavitev delovanja postojnskega društva Tvoj telefon in povabilo k prostovoljstvu. Društvo Tvoj telefon 7 25. Srečanje Študijskega krožka Sončna ura Maja Razboršek 12 27. Predavanje dr. Janeza Vrečka ob 90-letnici smrti pesnika Srečka Kosovela v Kosovelovi sobi. Janez Vrečko V sodelovanju z Ljudsko univerzo – Kosovelovo sobo 84 31. Odprtje slikarske razstave Damirja Meržanova ob njegovem slovesu. Magdalena Svetina Terčon, Špela in Miha Banjoci, Milena Pegan ... 60 Ogled 6.358 1. Predstavitev prevajalske delavnice dansko- slovenske poezije. Brane Mozetič Cindy Lynn Brown. Mette Řstgaard Henriksen V sodelovanju s Centrom za slovensko književnost 12 2. Strokovno izobraževanje zaposlenih 16 15. Srečanje Primorci beremo 2016 – pogovori o knjigah Magdalena Svetina Terčon, Nadja Mislej – Božič 8 27. Razstava izdelkov skupine Kvačkanje in literatura Magdalena Svetina Terčon Ogled 7.580 7. Razstava fotografij netopirjev (Slovensko društvo za varstvo in proučevanje netopirjev) Park Škocjanske jame Ogled 3.706 12. Knjižnica Sežana na Mladifestu: Za zdravje mladih: Poligon zdravja Eda La Vita 250 13. Primorci beremo: Pogovor o knjigah primorskih avtorjev Magdalena Svetina Terčon, Nadja Mislej-Božič, Tanja Tuma 10 15. Knjižnica Sežana na Mladifestu: Garažna razprodaja Rabljena rwba Eda La Vita 470 16. Pogovorni večer Vsi svetovi Bojana Podgorška dr. Ljubica Jelušič in nekdanji in sedanji učenci in občudovalci 72 6. Predvečer 31. Mednarodnega festivala Vilenica Magdalena Svetina Terčon, Carlos Pascual, Bogdan Suceva, Špela Pokovec 19 8. Ogled filma Mattejini glasovi Slišanje glasov – Slovenija, SVZ Dutovlje 24 8. Pogovorni večer ob obeležitvi svetovnega dneva slišanja glasov Slišanje glasov – Slovenija, SVZ Dutovlje 20 13. Odprtje razstave kamnoseka Gabrijela Jerama: Kamniti svet Gabrijela Jerama Magdalena Svetina Terčon, Gabrijel Jeram, Ivica Podgoršek, Štorski kosi 58 13. Razstava Kamniti svet Gabrijela Jerama – do konca meseca Gabrijel Jeram Ogled 2.984 14. Primorci beremo: Pogovor o knjigah primorskih avtorjev. Milan Šelj, Marko Sosič 17 22. Predstavitev študijskega programa 2016/17 s poudarkom na programih Krasilno ustvarjanje in unikatno oblikovanje ter Kultura bivanja in oblikovanje prostora UTŽO Kras 49 23. Prvi pogovorni večer z naslovom Mladi mladim: Predstavitev druge knjige Anjel Lavin: Akvamarin Anjel Lavin, Urška Orel 28 29. Od človeka k Človeku: Taja Metličar: Številka trenutno ni dosegljiva Taja Metličar, MC Podlaga 15 1. Dnevi evropske kulturne dediščine: Razstava Pošlji mi razglednico Magdalena Svetina Terčon 380 1. Dnevi evropske kulturne dediščine Kaj so nam pripovedovali o življenju v Štanjelu in okolici 11 Magdalena Svetina Terčon, Davor Kernel 10 4. Literarna čajanka z Marico Otilijo Pahor Magdalena Svetina Terčon, Marica Otilija Pahor. Eda La Vita 12 5. Premiki 1 na 1: Pogovor za arhitektom in publicistom Matejem Mljačem ter agronomom in vrtnarjem Borutom Benedejčičem Matej Mljač, Borut Benedejčič, Žan Papič 52 10. Zaključna prireditev literarne delavnice Svobodne duše Kosovelova knjižnica Sežana, SVZ Dutovlje 34 10. Odprtje razstave fotografij Eme Ferenc – do konca meseca Kosovelova knjižnica Sežana, SVZ Dutovlje 34 Ogled 3.505 13. Predstavitev knjige Bruna Volpija Lisjaka: Ruska flota dve leti v Trstu: Zamolčana zgodovina Trsta. Bruno Lisjak Volpi, Magdalena Svetina Terčon 54 14. Postavitev razstave Branke Sulčič: 110 let bohinjske železniške proge – do 14. novembra Branka Sulčič Ogled 5.145 20. Predstavitev knjige Dvorišče indumbe Mirana Suše Miran Suša, Magdalena Svetina Terčon 25 21. Drugi pogovorni večer Mladi Mladim: Humanitarna medicinska odprava v Papuo Novo Gvinejo Urša Može in Martina Mezgec 12 27. Od človeka k Človeku: Uresničevanje ciljev z NLP Dr. Matej Miklavec 14 8. Literarna čajanka: Srečanje s prejemniki nagrad Občine Sežana Gabrijel Jeram, Vojko Ražem, Doris Orel, Jolka Milič, Boris Čok, Magdalena Svetina Terčon, Eda La Vita 18 9. Premiki 1 na 1 Petra Doljak, Žan Papič 29 10. Predstavitev knjige Slovenske folklorne pripovedi z ilustracijami Radka Oketiča Radko Oketič, Magdalena Svetina Terčon 24 10. Razstava ilustracij Radka Oketiča do 30. novembra Radko Oketič Ogled 3619 17. Pogovorni večer z dr. Markom Pavliho o njegovi knjigi Dvanajst minut pred dvanajsto dr. Marko Pavliha, Magdalena Svetina Terčon 21 21. Zaključek akcije Primorci beremo v Prosvetnem domu na Opčinah. Gost: Boštjan Gorenc – Pižama v sodelovanju z NŠK Trst. Boštjan Gorenc – Pižama, Magdalena Svetina Terčon, Maja Živec, Patricija Dodič, Mojca Kos 92 25. Tretji pogovorni večer z naslovom Mladi Mladim: Bor Terčon, Axel in Jan Luxa 13 29. Nekdanji vezeni prtiči za okras domačega prostora Stellio Villani 12 1. Večer iz cikla Od človeka k Človeku: Praktična uporaba Bachovih esenc Podjetje Medivital in MC Podlaga 12 2. Okrogla miza: Prihodnost Evropske unije Dr. Milan Brglez in dr. Igor Šoltes 26 6. Literarna čajanka z Valterjem Škabarjem o bonsajih in vrtovih Magdalena Svetina Terčon, Valter Škabar, Eda La Vita 8 9. Oči Mici Trebec Martha Sotelo Bunjevac, Mojca Kos, Bojan Kavčič, Magdalena Svetina Terčon 16 Ogled 3542 14. Premiki 1 na 1 Jan Cvitkovič, Žan Papič 38 16. Četrti pogovorni večer iz cikla Mladi mladim: Predstavitev magistrske naloge Aneje Rože z naslovom: Odnos do revežev v SZ Istri v času Beneške republike Aneja Rože 12 20. Predstavitev knjige Janka Kastelica: Sežanski Sokol in vzporednosti Janko Kastelic 19 Svobodne duše: 5 srečanj (12. 8., 17. 8., 10. 10.) se je udeležilo 10 članov. 20.1.3 Dejavnosti za odrasle s posebnimi potrebami: Magajnova bralna značka Na Magajnovi bralni znački je v letu 2016 sodelovalo 36 odraslih s posebnimi potrebami: VDC Sežana, SVZ Dutovlje, SVZ Dutovlje – Bivalna enota Sežana, VDC Divača. 20.1.4 Sežana: 1. 2. ob 10.00 in 13.30 Tanja Bratina Grmek in Magdalena Svetina Terčon 22 15. 2. ob 10.00 in 13.30 Tanja Bratina Grmek in Magdalena Svetina Terčon 22 29. 2. ob 10.00 in 13.30 Tanja Bratina Grmek in Magdalena Svetina Terčon 22 14.3. ob 10.00 in 13.30 Tanja Bratina Grmek in Magdalena Svetina Terčon 22 4.4. ob 10.00 in 13.30 Tanja Bratina Grmek in Magdalena Svetina Terčon 22 21.4 ob 10. uri – vse tri skupine Tanja Bratina Grmek in Magdalena Svetina Terčon 36 +10 20.1.4.1 Divača: 5. 2. ob 11.00 Tanja Bratina Grmek in Magdalena Svetina Terčon 14 19. 2. ob 10.00 Tanja Bratina Grmek in Magdalena Svetina Terčon 14 4. 3. ob 11.00 Tanja Bratina Grmek in Magdalena Svetina Terčon 14 14.3. ob 10.00 in 13.30 Tanja Bratina Grmek in Magdalena Svetina Terčon 14 18. 3. ob 11.00 Tanja Bratina Grmek in Magdalena Svetina Terčon 14 8.4 ob 11. uri Tanja Bratina Grmek in Magdalena Svetina Terčon 14 20.2 KNJIŽNICA DIVAČA Knjižnica Divača se je po vrnitvi delavke s porodniškega dopusta vrnila v običajne tirnice. Sredi leta 2016 smo spremenili letni urnik na osnovi analize obiska. Rezultati niso bistveno vplivali na zmanjšanje obiska. Knjižnico so redno uporabljali člani različnih interesnih skupin kot tudi drugi uporabniki, ki so se udeleževali zgolj prireditev. Knjižnica je uspešno sodelovala z javnimi zavodi v občini, predvsem s Parkom Škocjanske jame, UTŽO Kras, Društvom invalidov, Muzejem filmskih umetnosti, TKŠD Urbanščica, VDC Divača, veseli pa smo povečanega sodelovanja z divaškim vrtcem. Naši uporabniki obiskujejo tudi prireditve, zlasti se udeležujejo potopisnih predavanj. Povečal se je tudi obisk na urah pravljic, ki jih izvajamo tudi s pomočjo zunanjih izvajalcev enkrat mesečno, navadno ob ponedeljkih. 7. Literarna čajanka Anja Devetak 5 12. Sedmo potopisno predavanje Iz knjižnice Divača v svet ... Indonezija – od Balija preko Lomboka in Floresa do skrivnega Sulavezija Matej Košir 34 15. Razstava starih razglednic z naslovom: Pošlji mi razglednico Martha Sotelo Bunjevac, Mojca Kos in Magdalena Svetina Terčon Ogled: 340 18. Baletna pravljica Dedek Mraz, kje si? Petra Hlača in Maja Razboršek, koreograf Eugen Todor in baletke Baletnega društva Sežana 24 26. Osmo potopisno predavanje Iz knjižnice Divača v svet ...Etiopija Stane Rauh 34 15. Pravljična urica: Osamljena žirafa Lara Tavčar 15 23. Deveto potopisno predavanje Iz knjižnice Divača v svet: S kolesom po Kamerunu Marko Mohorčič 40 4. Odprtje razstave z naslovom Koprska proga včeraj – danes – jutri dr. Josip Orbanić ter avtor razstave Ivan Simčič iz Pokrajinskega muzeja Koper 23 Ogled: 341 14. Gledališka predstava za otroke: Tri botre lisičice Otroška gledališka skupina TKŠD Urbanščica 26 15. Deseto potopisno predavanje Iz knjižnice Divača v svet: Pirhi sveta od antike do danes Majda Mateta 40 5. Uvodno srečanje ob pričetku 12-urnega programa Vezenje z Marico Otilijo Pahor v okviru UTŽO Kras 10 5 Trpežne trajnice brez kemije: od načrtovanja, zasajanja do vzdrževanja Jožica Golob Klančič, univ. dipl. ing. hort., poznavalka trajnic 12 11. Pravljična urica: pravljico Pikina skrivnost Katjuša Trampuž 25 12. Odprtje fotografske razstave Boruta Lozeja z naslovom Lepote Škocjanskih jam. V sodelovanju s Parkom Škocjanske jame Jana Martinčič 15 15. Predstavitev knjige Viktorja Sakside Svet v prgišču UTŽO Kras 30 26. Predstavitev knjige Barbare Žetko Sedem mostov po prstih: s tapkanjem do sreče Barbara Žetko, Martina Kafol 13 3. Postavitev razstave Slike iz blaga Skupina Ustvarjajmo skupaj Ogled: 622 13. Ustvarjalna predstavitev pobarvanke za odrasle avtorice Vesne Jogan Kreativno barvanje za dušo, um in telo Vesna Jogan 10 16 Pravljična urica: Ena mičkena pravca Marija Umek Marija Saksida 20 21. Izlet S Kočevskega na Dolenjsko ob zaključku potopisne sezone Andrej Bandelj, Tanja Bratina Grmek, 27. Predstavitev delovanja postojnskega Društva Tvoj telefon in povabilo k prostovoljstvu Društvo Tvoj telefon 0 5. Otvoritev razstave Vodni viri in južna železnica, 2. del. Kulturni program v izvedbi Odbor za varstvo kulturne dediščine Biosfernega območja Kras (in porečja Reke), TKŠD Urbanščica. Ogled: 349 10. Predavanje o netopirjih z ogledom njihovih bivališč Park Škocjanske jame 20 20. Razstava ob dnevu državnosti in 25-letnici slovenske države Tanja Bratina Grmek, učenci 2. a in 2. b OŠ Divača 27. Odprtje razstave Kukavičevke v Biosfernem območju Kras in porečje Reke Sitka Tepeh, Park Škocjanske jame 25 28. Postavitev razstave ročnih del Medobčinskega društva invalidov Sežana MDIS 29. Okrogla miza v okviru festivala Kraška gmajna: Mlini in žita na Krasu. Magdalena Svetina Terčon, Franko Koritnik, Rado Lukovec, Jasna Vran 46 29. Ponovna postavitev razstave Vodni viri in južna železnica, 2. del. Odbor za varstvo kulturne dediščine Biosfernega območja Kras (in porečja Reke) Ogled: 150 2. Postavitev razstave o Poletnem taboru 2016 Ženski rokometni klub Antrum Sežana Ogled: 200 5. Prva pevska vaja MePZ Divača in vpis novih članov MePZ Divača 40 16. Predstavitev knjige Danila Florjančiča – Danijela Josipa Rudarja: Pomladanske zarje mag. Damijan Florjančič, prof. Jožica Planinc, ddr. Marija Stanonik, Irena Uršič, mag. Magdalena Svetina Terčon, Tjaša Race, Jožica Ivančič, Igor Rojc, Tanaja Česnik in Tina Škamperle, TKŠD Urbanščica. 50 20. Predstavitev programa UTŽO Kras s postavitvijo razstave ročnih del – vezenje UTŽO Kras, Nadja Mislej Božič, Marica Otilija Pahor 3. Postavitev razstave makramejev avtorice Sonje Marije Trampuž Sonja Marija Trampuž, Tanja Bratina Grmek 30 10. Pevska vaja VDC Divača VDC Divača, Marko Segulin 25 11. Pravljična urica Kraljestvo morja Petra Hlača in Maja Razboršek 28 13. Rastem s knjigo za sedmošolce OŠ Divača sedmošolci in spremljevalki OŠ Divača Tanja Bratina Grmek 25 14. Predstavitev diplomskega dela Samante Hodžič z naslovom Spremembe v Škocjanskih jamah zaradi urejanja za turizem + postavitev razstave fotografij z naslovom Škocjanske jame nekoč in danes Samanta Hodžič, prof. dr. Tadej Slabe, Jasmina Čeligoj, Park Škocjanske jame 11+ ogled: 130 17. Pevska vaja VDC Divača VDC Divača, Marko Segulin 25 25. 1. srečanje potopisnega študijskega krožka Iz Knjižnice Divača v svet Okoli sveta pod morjem Andrej Voje 20 27. Vrtec na obisku Spoznavamo sadje skupina Škrati (Vrtec Divača), Tanja Bratina Grmek 20 7. Vrtec na obisku Bralni palček – spoznavamo knjižnico skupina Pikapolonice (Vrtec Divača), Tanja Bratina Grmek 25 8. Pravljična urica v okviru Bralnega palčka Miška želi prijatelja Petra Hlača in Maja Razboršek 55 10. Branje ter odprtje razstave izvirnih ilustracij ljudske povedke Kako je nastala Škocjanska jama varovanci VDC Koper – Enota Divača, Marko Segulin, Jasna Majda Peršolja, Park Škocjanske jame 60 15. 2. srečanje potopisnega študijskega krožka Iz Knjižnice Divača v svet ... Peru Tjaša Perhavec 35 25. Predstavitev diplomskega dela Damjana Zrneca z naslovom Platonova Politeja in Ciceronova Republika Damjana Zrnec 40 2. Predstavitev diplomskega dela Urške Mikuž z naslovom Doživljanje nosečnosti in rojstva pri ženskah in pri moških Urška Mikuž 10 6. Pravljična urica Deklica iz Vilenice Petra Hlača 11 13. 3. srečanje potopisnega študijskega krožka Iz Knjižnice Divača v svet ... Romunija Majda Mateta 27 19. Vrtec na obisku ... Kako sta Bibi in Gusti sipala srečo (praznična pravljica) skupina Sovice (Vrtec Divača) in Tanja Bratina Grmek 25 V komenski knjižnici smo v letu 2016, poleg rednega in osnovnega dela: izposoja knjig, ozaveščanje uporabnikov o pomenu branja in kulture, pomoči pri iskanju gradiva, pripravili 53 dogodkov za različne ciljne skupine (glej tabelo). Ker je knjižnica več kot le to, se trudimo, da v skromne prostore privabimo čim več ljudi, da bi spoznali naše poslanstvo. Pravljične urice potekajo vsak prvi torek v mesecu. Otroci se razporedijo v dve starostni skupini (do 3. leta in starejši), zato je potrebno pripraviti dve različni pravljici (glede na težavnost) prav tako pa tudi dve delavnici, ki potekata po pripovedovanju. Otroci so v šolskem letu 2015/16 za vsak obisk pravljice dobili štampiljko, ki so jih zbirali na zbirnem kartončku. Zadnjo pravljico smo izpeljali v sodelovanju z lokalnim bifejem (nudili prostor), tako da je potekala pravljična urica na prostem, pod velikim, košatim orehom. V šolskem letu 2016/17 pa otroci na kartončke Moje pravljično drevo zbirajo nalepke pravljic, ki jih obiskujejo. Za zaključek načrtujemo srečanje z lokalno ilustratorko. Obiski otrok v vrtcu in šoli so tako utečena dejavnost, da jo velikokrat sploh pozabimo omeniti. Z obema zavodoma izvrstno sodelujemo (Bralni palček, poletna bralna značka za OŠ, obiski ob posebnih praznikih, obletnicah ali pa kar tako). V letu 2016 smo v sodelovanju z Glasbeno šolo, OŠ, Plesnim društvom Be Funky in KUD 15. februar pripravili osrednjo občinsko prireditev ob kulturnem dnevu, ki je potekala v organizaciji knjižnice. Predstava, z okoli 150. nastopajočimi je bila izvedena trikrat (za učence OŠ in izven v popoldanskem času, konec februarja pa smo gostovali tudi v Nabrežini pri SKD Igo Gruden). S predstavo smo se spomnili tudi naših izgnanih ljudi pred več kot 70. leti. Uvedena so bila srečanja Mladi in umetnost. Knjižnico smo peljali med ljudi in na Spacalovi domačiji predstavili pesniško zbirko mlade pesnice tako da smo večer povezali z glasbo in branjem poezije. Vsako leto načrtujemo vsaj eno tako srečanje, saj je pri obiskovalcih poželo veliko zanimanja. V knjižnici že 11 leto poteka potopisni študijski krožek, s katerim ob predavanjih spoznavamo svet. Tudi tokrat smo predavanja zaključili z skupnim izletom Iz Kočevskega na Dolenjsko. Za potovanja je vedno veliko zanimanje, saj se na predavanjih vedno zbere več kot 30 ljudi (glej podpise prisotnosti). Sodelujemo tudi z drugimi zavodi in posamezniki, saj se trudimo biti prostor namenjen vsem. Tako smo pripravili zanimiva predavanja in predstavitve strokovnih knjig, vedno bolj obiskane pa so tudi razstave, ki so navadno na ogled skoraj mesec dni. Zaradi potrebe po druženju in ustvarjanju smo proti koncu leta uvedli krožek Petlje, zanke in šivanke, ki je namenjen ustvarjanju ročnih del, poteka vsak petek. Redno se srečujejo tudi članice likovnega krožka. 5. 1. Pravljična urica Petra Hlača 14 8. 1. Kultura pitja čaja Majda Matea 24 29. 1. S knjižnim nahrbtnikom na potep ... z jadrnico po Polineziji Jasna Tuta 107 2. 2. Baletna pravljica Dedek Mraz, kje si? Petra Hlača, Maja Razboršek, Baletno društvo Sežana (Evgen Tudor) 28 10. 2. Povodni mož + Urška: prireditev ob kulturnem prazniku v Kulturnem domu Marija Umek, Glasbena šola Sežana – 273 učenci 126 izven 19. 2. S knjižnim nahrbtnikom na potep ... po vzhodni Kitajski Damjana Šušanj 21 28. 2. Povodni mož + Urška: prireditev ob kulturnem prazniku v kuturnem domu SKD Igo Gruden Nabrežina Marija Umek, Glasbena šola Sežana 90 1. 3. Pravljična urica: Pikina skrivnost Katjuša Trampuž 19 2. 3. Razigranost – otvoritev razstave Društva Vezi Društvo Vezi 32 4. 3. S knjižnim nahrbtnikom na potep ... po Albaniji Mariza Viragh 35 25. 3. Predstavitev knjige Barbare Žetko Sedem mostov po prstih: s tapkanjem do sreče Barbara Žetko, Martina Kafol, Marija Umek 12 5. 4. Pravljična urica Petra Hlača 19 8. 4. Dediščina in njen razvoj za bodočnost: izzivi sodobnega časa Zavod za celostni razvoj Anima Mundi Sežana, Društvo Magnet Opčine 8 15. 4. S knjižnim nahrbtnikom na potep ... po Gruziji Mateja Grmek 41 3. 5 Pravljična urica Marija Umek 15 28. 5. Izlet s Kočevskega na Dolenjsko ob zaključku potopisne sezone Andrej Bandelj, Marija Umek, Tanja Bratina Grmek 54 7. 6. Pravljična urica Marija Umek 12 7. 6. Postavitev razstave ob 80-letnici prvega izida Bratovščine Sinjega galeba Marija Umek 264 21. 6. Razstava ob dnevu državnosti in 25-letnici slovenske države Marija Umek 248 21. 6. Razstava ob svetovnem dnevu beguncev Marija Umek 248 24. 6. Odprtje razstave Preteklost skozi današnji objektiv OŠ Antona Šibelje Stjenke Komen, Marija Umek 162 21. 8. Mladi in umetnost – glasba in poezija: Predstavitev pesniške zbirke Klare Stantič v Spacalovi domačiji v Škrbini Klara Stantič, Katarina in Kristina Stantič, Eva in Ida Žagar, Sinja Spasenić Likar, Ana Milanič in Ana Rojc Marija Umek 58 9. 9. Otvoritev razstave Več kot le buča: razstava unikatnih uporabnih in okrasnih izdelkov iz buč Boža Vodopivec Marija Umek 26 (otvoritev) 738 obisk 13. 9. Srečanje z nominiranci za Rožančevo nagrado Edvard Kovač, Jure Jakob, Robert Simonišek, Dragan Petrovec 48 14. 9. Ogled razstave Več kot le buča Skupina žabice Vrtec Komen Marija Umek 18 21. 9. Ogled razstave Več kot le buča Skupina Krtki Vrtec Komen Marija Umek 21 28. 9. Ogled razstave Več kot le buča OŠ Komen 1.-5. razred Boža Vodopivec Marija Umek 100 30. 9. Predstavitev knjige Številka trenutno ni dosegljiva Dopoldne za OŠ Komen Popoldne v knjižnici Taja Metličar 90 4. 10. Pravljična urica Marija Umek 15 6. 10. Predstavitev razstave Več kot le buča v OŠ Štanjel Vrtec Štanjel Boža Vodopivec Marija Umek 90 7. 10. Otvoritev razstave Čipkarstvo na Krasu Društvo K'lunca 12(otvoritev) 768 obisk 12.10. Predstavitev Drevo življenja Martina Kafol Barbara Jejčič 9 Delavnica Stik s telesom Taša Cucek 16 21. 10. S knjižnim nahrbtnikom na potep po Romuniji Mariza Viragh 36 4. 11. Petlje, zanke in šivanke – uvodno srečanje Marija Umek Vanda Mržek 7 8. 11. Pravljična urica Marija Umek 14 9. 11. Vrtec na obisku – Žabice Agata Masten Marija Umek 19 9. 11. Predstavitev knjige Slovenska pesem v tujem škornju Ddr. Marija Stanonik Ivo Jevnikar 26 11. 11. Bralni palček – uvod Maja Razboršrk Petra Hlača 16 otrok 11. 11. Petlje, zanke in šivanke Vanda Mržek 9 18.11. Petlje, zanke in šivanke Vanda Mržek 6 25. 11. Kulturni dan v knjižnici – učenci 2. razredov OŠ Komen in Štanjel Tanja Spačal Marija Umek 29 25.11. Petlje, zanke in šivanke Vanda Mržek 6 25.11. S knjižnim nahrbtnikom na potep po Jukatanu Igor Fabjan 38 2. 12. Petlje, zanke in šivanke Vanda Mržek 6 6. 12. Pravljična urica Marija Umek 36 2. 12. S knjižnim nahrbtnikom na potep s kolesom po Švici Urban Čepon 28 7.12. Sozvočje tradicionalnega in sodobnega v kraški arhitekturi Nataša Kolenc UTŽO Kras 6 9. 12. Petlje, zanke in šivanke Vanda Mržek 7 9. 12. Otvoritev razstave Mojce Senegačnik Mojca Senegačnik 40 (otvoritev) ogled 549 16. 12. Petlje, zanke in šivanke Vanda Mržek 6 16. 12. S knjižnim nahrbtnikom na potep S kolesom po ZDA Andrej Zaman 30 19. 12. Knjižnica na obisku v vrtcu Praznična pravljica z delavnico Marija Umek 69 20.4 KNJIŽNICA KOZINA 5. Razstava gobelinov z naslovom Za kratek čas Savica Japelj 495 (ogled) 12. Srečanje Študijskega krožka Zgodbarnica Patricija Dodič 20 15. Predavanje dr. Stanislava Renčlja: Brkinski slivovec in kraški brinjevec, razvoj sadjarstva in dediščina Dr. Stanislav Renčelj 32 19. Baletna pravljica Dedek Mraz, kje si? Pripovedovalki Petra Hlača in Maja Razboršek, koreograf Eugen Todor in baletke Baletnega društva Sežana 21 26. Predstavitev knjige Andreja Jelačina: Vse moje ljubezni – Spomini Tonija Karjole Andrej Jelačin Jana Samsa 25 2. Razstava: Mozaik, slike, nakit Tina Žnebelj 475 9. Predavanje Tradicionalna kitajska medicina Tjaša Vilotič in Liu Hong Zhou, dr. tradicionalne kitajske medicine 25 16. Pravljično-ustvarjalna urica z Mari: Ana mičkena pitka Marija Umek 10 16. Srečanje Študijskega krožka Zgodbarnica Patricija Dodič 20 1. Razstava aranžmajev iz suhih rož z naslovom Z roko v roki z delavnico ustvarjanja suhih rož Jerica Strle 480 4. Predavanje Aleksandra Zajca Norma duše v praksah Grigorija Grabavoja in Arkadija Petrova Martina Kafol 35 8. Predavanje Društva Veles: Ženski aspekt v slovenskem duhovnem izročilu (slovenska mitologija) 30 15. Pravljično-ustvarjalna urica v izvedbi rodiških otrok Stojan Ržek Urška Vrh Tomaž Bajec 18 29. Literarni pogovor z zgodbarničarjem Tomažem Mahkovicem ob novem romanu Bukov svet 12 5. Pravljično-ustvarjalna urica Zobobol z mladinskima knjižničarkama iz ilirskobistriške knjižnice Makse Samsa Tamara Hrabar in Vlasta Kirn 10 8. Predavanje Mojce Grk: Potepanje po Melbournu – predstavitev dežele skozi moje oči Mojca Grk 20 9. Srčne zgodbe, zaključna prireditev Študijskega krožka Zgodbarnica Patricija Dodič Zlata Cergolj, Annamaria Delbello, zgodbarničarji z gosti, Brštulin banda 230 26. Predstavitev magistrske naloge Duše Race: Družbeni vidik jezikovne rabe – predstavitev različnih družbenih skupin govorcev in kako družbene spremembe vplivajo na jezik Duša Race 20 3. Predstavitev diplomske naloge Andreja Filipčiča: Primerjava gibalnih sposobnosti. Andrej Filipčič 15 13. Predavanje Tajna zgodovina slovenščine Bogdan Kristofer Meško 36 21. Študijski krožek Zgodbarnica – pohod v Bazovico (pastirske hiške) 22 3. Predavanje Jasne Vran: Gensko spremenjene rastline Jasna Vran 27 7. Otvoritev razstave z delavnico z naslovom V tebi je vse Leticija Fortin 465 31.8. Mi, na stičišču treh svetov – knjige, nastale v našem prostoru Občine Hrpelje-Kozina. Knjižnica Kozina 400 1.-15. Moje rožice Ana Marija Scroccaro 250 20. Kitajska in qi gong ter druge borilne veščine Jure, Darja Čeh 20 27. Pomen staroverskih simbolov Irena Urankar 16 28. Kraška gmajna, ovčjereja Magdalena Svetina Terčon + Andrej Škibin 15 16.9-28.10. Dotikanja Saška Strnad 450 4. Oblaček postopaček (pravljična urica) Patricija Dodič Igor Race 20 8. Karjuola grje neprej ŠK Zgodbarnica in Milena Miklavčič 70 14. Vas pod lipami (domoznanska zgodba o vasi Nasirec, od koder avtorica prihaja, četudi že leta živi drugje) Alberta Ostan 40 15. Ustvarjajmo s Tajdo Tajda Valenčič 4 8. Bralni palček Petra Hlača, Maja Razboršek 50 8. doktorska disertacija: Italijanska racionalistična arhitektura v pasu Reka-Trst Emilija Kastelic 30 16. Pravljično-ustvarjalna urica Patricija Dodič 30 29. Smo Slovenci staroselci? Dr. Duša Umek Krnel 20 2.11.-30.11. Barvni utrinki, razstava Dajana Čok, Igor Placer 450 6. Notranje ravnovesje je naš osebni ključ do uspeha Marjanca Vergan 15 20. ŠK praznično srečanje ŠK Zgodbarnica 20 20.5 OBISK PRIREDITEV V KOSOVELOVI KNJIŽNICI SEŽANA IN ENOTAH (številčni prikaz) OP OŠ ODP ODŠ O brez razstav OP OŠ ODP ODŠ O brez razstav Sežana 143 3.613 73 21.615 3.439 147 2.926 92 26.400 3.445 Komen 15 508 29 1.450 1.089 28 590 26 1.516 701 Divača 9 165 13 986 512 15 292 35 1.270 1.169 Kozina 9 305 46 1.226 931 6 255 37 1.695 1.140 Skupaj 170 4.591 160 25.277 6.031 196 4.063 190 30.881 6.455 OP OŠ ODP ODŠ O brez razstav Sežana 165 5.614 107 54.678 3.507 Komen 18 1.044 35 3.752 937 Divača 11 316 42 2.926 794 Kozina 6 159 41 3.589 819 Skupaj 200 7.133 271 64.945 6.057 Legenda: OP = število prireditev za otroke, OŠ = število udeleženih otrok, ODP = število prireditev za odrasle, ODŠ = število udeleženih odraslih*Brez ogledov razstav. V letu 2016 se je povečalo število prireditev tako na oddelkih za mlade bralce kot tudi na oddelkih za odrasle. Temu sorazmerno se je povečal tudi obisk. Na mladinskem oddelku je razveseljujoče dejstvo, da se je povečalo sodelovanje med šolo, vrtcem in knjižnico, kar rojeva nove zamisli. Na oddelku za odrasle se je povečalo število prireditev, prav tako tudi obisk, kar izhaja iz cilja, da skušamo zadovoljiti potrebe čim bolj različnih ciljnih skipin tako glede na starost kot tudi na interese. Kosovelovo domačijo v je v letu 2013 obiskalo 3.212 obiskovalcev, v 2014 je bilo na domačij 3. 851, v letu, torej se je obisk povečal. Obisk v letu 2015 je znašal 3.094 obiskovalcev, v letu 2916 pa 2.845 obiskovalcev. Nekoliko se je zmanjšal na račun spremenjenih programov v šolah, saj je najvišji delež obiskovalev iz tega naslova. 22 NEKATERI PROJEKTI 22.1 ZA ODRASLE (V SODELOVANJU Z DRUGIMI JAVNIMI ZAVODI IN KNJIŽNICAMI 22.1.1 PRIMORCI.SI Z letom 2013 smo se vsi strokovni delavci v Kosovelovi knjižnici Sežana priključili k oblikovanju spletnega portala Primorci.si. Zbiramo podatke o znamenitih prebivalcih Krasa in jih vnašamo na to spletno stran. V letu 2016 smo vnesli 3 zapise, s katerimi smo na četrtem mestu po vnešenih zapisih med šestimi knjižnicami (za Osrednjo knjižnico Srečka Vilharja Koper, Mestno knjižnico Piran ter Knjižnico Makse Samsa Ilirska Bistrica). Z 52.644 ogledi pa smo na drugem mestu. število vnašalcev število vseh vnosov novi vnosi število ogledov skupaj število ogledov v letu 2015 10 67 4 132.569 61.579 2016 10 70 3 185.316 52.644 22.1.2 KAMRA Letos smo tudi zbirali gradivo za portal Kamra, na katerem smo objavili pet digitalnih zbirk in smo na Ravni RS na četrtem mestu (v letu 2015 smo objavili eno digitalno zbirko): Najpomembnejša postranska stvar na svetu – zgodbe o klekljani čipki na Krasu, Jolka Milič, Oči Mici Trebec, Nekdanji vezeni prtički za okras domačega prostora, Zgodbarnica. Organizacija Pokrajina Število Mestna knjižnica Ljubljana Osrednjeslovenska pokrajina 9 Mestna knjižnica Grosuplje Osrednjeslovenska pokrajina 8 Osrednja knjižnica Celje Celjska pokrajina 7 Knjižnica Mirana Jarca Novo mesto Dolenjska pokrajina 7 Kosovelova knjižnica Sežana Obalnokraška pokrajina 5 Objavili smo tudi 495 multimedijskih elementov, s čimer smo na ravni RS na prvem mestu ( v četi 2015 smo objavili 144 multimedijskih elementov). Kosovelova knjižnica Sežana Obalnokraška pokrajina 495 Prispevali smo tudi 5 novic (leto poprej le eno). Za naše gradivo na Kamri je bilo zabeleženih 2.846 ogledov. Najbolj ogledana zbirka je Zbirka starih razglednic z 2343 ogledi (na desetem mestu na ravni Slovenije). Vseh ogledov našega gradiva na Kamri pa je 7019. 22.1.3 PRIMORCI BEREMO V letu 2016 je v naši knjižnici v akciji, v katero je vključenih 9 splošnih knjižnic na Primorskem, sodelovalo 87 bralcev. Predpisano število knjig je prebralo 75 bralcev (ali 0,35 % vseh prebivalcev oz 2,6 % vseh članov knjižnice, ki so skupaj prebrali 824 knjig. Najpogosteje so si izposodili knjige Hotel Lavanta (Sabina Šturbej), Dve mladosti, ena ljubezen (Alojz Rebula, Zora Tavčar), sLOLvenski klasiki 1 (Boštjan Gorenc – Pižama), Kratki roman o snegu in ljubezni (Marko Sosič). Najredkeje pa so posegli po knjigah Vrata nepovrata (Boris A. Novak) Solze so za luzerje (Neli Kodrič Filipič), Sem punk čarovnica, debela lezbijka in ne maram vampov (Vladimir P. Štefanec). Zaključek smo izpeljali 19. 11. 2017 v Narodnem domu na Opčinah v sodelovanju z Narodno in študijsko knjižnico Trst. Gost večera, s katerim se je pogovarjala Magdalena Svetina Terčon, je bil Boštjan Gorenc – Pižama. Kosovelova knjižnica Sežana je sodelovala tudi pri zaključku Primorci beremo v Kopru – z istim gostom sta se v okviru seminarja pogovarjali Mojca Kos in Tanja Bratina Grmek. Ajdovščina 117 971 Idrija 144 933 Ilirska Bistrica 99 988 Izola 54 456 Koper 55 418 Nova Gorica 49 390 Sežana 84 728 Tolmin 68 446 Trst z Gorico 143 979 SKUPAJ 813 6.309 22.1.4 TEDEN VSEŽIVLJENJSKEGA UČENJA V okviru TVU, ki je potekal od 15. do 26. maja 2016, v razširjeni obliki pa od 1. maja do 30. junija 2016, smo izvedli 41 prireditev (9 več kot v preteklem letu), ki se jih je udeležilo 3.958 obiskovalcev. 22.1.5 DOBREKNJIGE.SI Iz Kosovelove knjižnice Sežana kreirata strani dve delavki, ki sta od začetka delovanja prispevali 30 zapisov, v letu 2016 prispevali 18 zapisov, skupaj torej 48 zapisov. Kosovelova knjižnica je med knjižnicami obalno-kraške regije po številu vnosov na drugem mestu, za Knjižnico Izola. Njene vnose si je doslej ogledalo 19.425 bralcev. 22.1.6 DNEVI EVROPSKE KULTURNE DEDIŠČINE Letos se je Kosovelova knjižnica udeležila tudi Dnevov evropske kulturne dediščine, in sicer na odprtju 1. oktobra 2016, v Štanjelu. Sodelovala je z delavnicami za najmlajše ter z razstavo Pošlji mi razglednico ter zbiranjem zgodb o življenju v preteklosti. 22.1.7 PREMIKI 1 NA 1 Neformalna prostovoljna skupina PREMIK je združila sledeče organizacije, ki soustvarjajo projekt: Kosovelov dom Sežana, Kosovelova knjižnica Sežana, Klub študentov Sežana, Ljudska univerza Sežana (Kosovelova soba), Mladinski center Podlaga (Zavod ŠTIP), Viviss, ŠCSK: Višja strokovna šola. V letu 2016 smo izpeljali tri 22.2 PROJEKTI V OKVIRU KNJIŽNICE 22.2.1 LITERARNA DELAVNICA SVOBODNE DUŠE Literarno delavnico smo že tretje leto izvedli za 'literarne ustvarjalce' SVZ Dutovlje – DE Sežana. 10 ustvarjalcev je že drugo leto sodelovalo pod vodstvom Ludvike Foški, Ivanke Večko in Magdalene Svetina Terčon. V Kosovelovi knjižnici Sežana so se sestali petkrat:, ko smo organizirali zaključno prireditev – literarni večer z razstavo. Ob tej priložnosti smo izdali tudi zbornik literarnih besedil na temo Sonce in Sence. Literarna delavnica poteka tako, da se na prvem srečanju dogovorimo, kaj bo tema našega ustvarjanja. Nato člani delavnice ustvarjajo različna besedila na dogovorjeno temo. Na srečanjih predstavijo svoje izdelke, o katerih se pogovorimo in jih po potrebi popravimo. Na koncu sledi izbor besedil in predstavitev našega dela na literarnem večeru in v izdanem zborniku v Tednu duševnega zdravja. 20.2.2 MLADI MLADIM V letu 2016 smo začeli V Sežani izvajati projekt Mladi mladim, s katerim želimo v našo dejavnost vključiti mlade, ki bi bili gostje pa tudi moderatorji. Uspešno smo izpeljali štiri srečanja, v okviru katerih skušamo približati pestro dejavnost mladim različnim generacijam. V letu 2017 pa bomo projekt izvajali v sodelovanju z MC Podlaga. 22.2.3 MLADI IN UMETNOST Je projekt, ki se izvaja v Komnu. Knjižnico smo peljali med ljudi in na Spacalovi domačiji predstavili pesniško zbirko mlade pesnice tako da smo večer povezali z glasbo in branjem poezije. Vsako leto načrtujemo vsaj eno tako srečanje, saj je pri obiskovalcih poželo veliko zanimanja. Je krožek, ki se izvaja v Knjižnici Komen z namenom povezovanja, ustvarjanja in izmenjave izkušen. V Knjižnici Komen sta v študijskem letu 2015/2016 delovala dva študijska krožka S knjižnim nahrbtnikom na potep in Likovno ustvarjanje. Študijski krožek ŠK Zgodbarnica je nastal v letu 2012 iz potrebe po zbiranju domoznanskih in drugih zgodb, najsi bo iz preteklosti, sedanjosti, prihodnosti, in iz potrebe po medgeneracijskem druženju, pripovedovanju, obujanju spominov. S krožkom in zgodbami, ki se jih ob zaključku letnih srečevanj zbere in uredi v skripti ŠK Zgodbarnica se knjižnica z literarnimi večeri, na katerih zgodbe krožkarji pripovedujejo ali berejo približuje bralcem tudi izven knjižničnih prostorov, doma in v zamejstvu. Za domoznanstvo izredno bogata skripta roma pogosto tudi do slovenskih priseljencev v svet in ohranja, vsaj v spominu, nešteto življenjskih zgodb Brkincev, Kraševcev in na sploh Primorcev/Slovencev, saj krožkarji, letos se jih sestaja kar 20) prihajajo iz različnih krajev). Žal v letu 2016 nismo prejeli nobenih sredstev za izvajanje študijskih krožkov iz Andragoškega centra Slovenije, zato smo jih izvajali iz lastnih sredstev. 24 DOMOZNANSKA DEJAVNOST Domoznanska dejavnost se v knjižnici izvaja na več lokacijah, tako v enotah kot v matični knjižnici. Oddelek v matični knjižnici se ne nahaja v enem prostoru, pač pa je kar na treh lokacijah: Villanijeva zbirka na leposlovnem oddelku, Študijska soba z gradivom Srečka Kosovela v nadstropju, v pritličju v prostoru za izposojevalnim pultom pa je arhivski prostor, ki ga je v letu 2016 opremila in uredila bibliotekarka Martha Sotelo Bunjevac s pomočjo sodelavcev in javnega delavca. Poleg zbiranja in katalogizacije knjižnih novosti obsega ta dejavnost tudi zbiranje in katalogizacijo domoznanskih člankov ter oblikovanja zbirk za Kamro smo digitalizirali gradivo. Vse to sami kreiramo v bazo podatkov Cobiss. Poleg naštetega se svojim uporabnikom trudimo nuditi čom boljše informacije o podatkih, ki se nanašajo na domoznanstvo ter pripravljamo razstave v enotah knjižnice. Domoznansko dejavnost smo v letu 2016 predstavili tudi na Dnevih evropske kulturne dediščine v Štanjelu. Ocenjujem, da smo glede na kazalce po vseh dejavnostih dosegli zastavljene cilje in s številnimi aktivnostmi uspeli biti prepoznavni v našem prostoru ter da smo v knjižnico privabili nove člane. Kljub temu, da je izposoja gradiva nekoliko upadla, je še vedno v skladu z normativi. Je pa izposoja gradiva – nabava gradiva – financiranje nakupa gradiva začaran krog, kjer so elementi v vzročno posledični povezavi. Z znižanjem sredstev za nabavo se bo izposoja gradiva še dodatno nižala. Uspešno sodelujemo tudi z drugimi knjižnicami, javnimi zavodi v našem okolju kot tudi z zasebnim sektorjem (obrtniki, storitve ...), društvi, nevladnimi organizacijami, kot tudi posamezniki, in iščemo nove poti in mesto v hitro spreminjajoči se družbi. Kljub presežku odhodkov nad prihodki menim, da smo gospodarili gospodarno in učinkovito pa tudi v skladu s zakonodajo. V Sežani, februarja 2017 Poročilo o delu za leto 2016, finančno poročilo za leto 2016 in poslovno in računovodsko poročilo Kosovelove knjižnice Sežana je bilo potrjeno/sprejeto na 2. seji Sveta javnega zavoda Kosovelova knjižnica v Sežani, 23. februarja 2017. [1] Nov odlok o ustanovitvi javnega zavoda Kosovelova knjižnica Sežana do oddaje tega poročila še ni bil sprejet in potrjen.


source: CulturaX

text: Kako oprati svoje nove brisače Kako prati nove brisače Preden začnete z uporabo svojih novih brisač, jih pred prvim pranjem za 24 ur namočite v hladno vodo. S tem se bodo bombažna vlakna odprla in omogočila brisačam boljšo sposobnost vpijanja, prav tako pa se bodo odstranili morebitni odvečni ostanki barve. V vodo lahko dodate tudi malo kisa, ki bo omogočil vezanje barve za bombaž, s čimer bo brisača dlje ohranila svojo barvo. Pri pranju brisač ne uporabljajte mehčalca Pri pranju brisač ne uporabljajte mehčalca. Ta pusti na bombažu plast, ki ovira zmožnost vpijanja in sušenja brisače. Brisače je potrebno na začetku nekajkrat oprati ločeno in vedno s podobnimi barvami. Brisače perite vedno pri 60°C. To je temperatura, ki uniči vse bakterije in viruse, kar zagotavlja boljšo higieno. Brisače iz velurja je potrebno prati pri 40°C, saj bodo tako bolje ohranile svojo barvo in mehko teksturo.


text: Geografija v šoli (2/2018) - Zavod RS za šolstvo revija / vse / Geografija / leto izida: 2018 / 64 str. Geografija v šoli (2/2018) quantity V drugi, vsebinsko in slikovno zelo pestri številki, si lahko preberete o izzivih vključujoče šole z vidika geografije, še zlasti z vidika razrednika in dobrih odnosov v razredu. V članku Kako poučevati geografijo učence in dijake s posebnimi potrebami so predstavljene nekatere možne rešitve pri delu z učenci s primanjkljaji na vidnem, slušnem in gibalnem področju. Sledita dva prispevka o možnostih aktivne udeležbe dijakov pri pouku geografije v obliki samostojnega raziskovalnega dela: v prvem je s prvinami formativnega spremljanja predstavljen raziskovalno-projektni pristop na ožjem učnem sklopu pokrajin ob toku reke Savinje, v drugem pa je učiteljica geografije dijake odpeljala na ekskurzijo na območje Cerkniškega jezera in Škocjanskih jam. Kolegi z Univerze na Primorskem predstavljajo štiri terenske vaje, ki so jih prilagodili za dijake in ki so del praktičnega dela izpita splošne mature pri predmetu geografija. Ste vedeli, da obstajajo trije severi? Dijakinja Ana Golob v prispevku razloži vse tri severe, njihovo uporabnost in razlike. Tokratni intervju je z Nevenko Cigler, dolgoletno urednico revije Geografija v šoli, v zanimivostih lahko berete o zunajnivojskem križanju vodotokov v Sloveniji, v Pedagoških orehih pa Igor Lipovšek razmišlja o pojmografiji. Rubrika Aktualno vsebuje kratke novice o državnem tekmovanju iz znanja geografije, o Društvu mladih geografov Slovenije, konferenci SIRIKT, ...


text: Vrste zaslonov na akumulatorju, dekorativne možnosti v notranjosti, zaščitne lastnosti materialov, kovina, masivni les, MDF, HDF, suhomontaža, plastika in drugo - Dom in slog - 2021 Stari sovjetski radiatorji imajo precej dolgo življenjsko dobo, in tudi, ko se konča, radiatorji še naprej zelo dobro izpolnjujejo svoj namen. Edini neprijeten trenutek je opazno pokvarjena zunanjost, ki krši splošni koncept notranjosti. V zadnjem času so novi radiatorji doživeli nekaj sprememb in pridobili boljši izgled, osredotočeni na sodobne trende na področju notranje opreme. Vendar ne vedno novi radiatorji harmonično spadajo v splošno obliko popravila. Zasloni, ne glede na njihov material, so odlična rešitev za več nalog: Zaščita. Radiatorji, stari ali novi, so nevarni za zdravje prebivalcev. Kožo je možno zažgati z ogrevane površine akumulatorjev, štrleči deli pa lahko pri udarcu z njimi povzročijo mehanske poškodbe. Radiatorji so pri otrocih še posebej nevarni. Različne vrste zaslonov za radiatorje zanesljivo opravljajo zaščitne funkcije zdravja odraslih in otrok. Higienska čistoča. Kompleksna oblika baterij v obliki harmonike je vedno služila kot težko dostopno mesto, kjer se zbirajo prah in umazanija. Čiščenje v bližini radiatorjev prinaša veliko negativnih čustev, zato bo zaslon, ki ščiti baterijo pred delci prahu, olajšal proces. Izboljšane konvekcijske lastnosti radiatorjev. Zaradi dejstva, da v mnogih zaslonih, ki so namenjeni za ogrevalne sisteme, obstajajo rezi, dodatni prostori in posebej predvideni elementi, je mogoče povečati skupno konvekcijo radiatorjev. Pogosto v vrzeli med baterijo in steno so odsevni zaslon, in ko se segreje, se poveča prenos toplote. Dekorativne rešitve. Najpogostejši zasloni za ogrevalni sistem so nameščeni tako, da ga uskladijo z notranjostjo. Da bi skrili radiator in dodali manjkajoče elemente v dekor, rešetke izberejo nestandarden videz. Danes obstaja nešteto možnosti za izvedbo zaslonov za radiatorje, ki se razlikujejo po materialu, obliki, dekorju in oblikovanju, tako da pri izbiri ne bo težav. Klasifikacija zaščitnih konstrukcij Kot smo že omenili zgoraj, je trenutno zelo veliko različic zaščitnih načrtov za baterije. Lahko se razlikujejo po materialu, načinu namestitve in tehnični zmogljivosti. Če govorimo o materialu, iz katerega izdelujemo zaščitne strukture, so najpogostejši zasloni: kovina (za toplotne indikatorje so najprimernejši bron, baker, aluminij in jeklo) les (običajno dragocene vrste) iz MDF, HDF Vsi zasloni za radiatorje so razvrščeni glede na način izvedbe: vgrajen, če je radiator nameščen v vdolbino pod oknom. če je baterija štrlela, je potrebna zasuka s pokrovom. Če je baterija skrita v niši, so potrebne ravne zaščite. screen-box set, ko je potrebno skriti ne le radiator, ampak tudi vsa povezana sporočila. Če je zaščitna izvedba ogrevalnih naprav narejena iz kovine, potem ima več prednosti. Glavna prednost takih zaslonov je njihova toplotna prevodnost. Ker je kovina dober prevodnik toplotne energije, konvekcijske lastnosti samega radiatorja ne bodo motene. Takšne strukture imajo dolgo življenjsko dobo. Pomanjkljivost kovinskih zaslonov je strošek, ki je za velikost višji od drugih, lahko se poveča glede na velikost in dekorativne modele. Zasloni so idealno kompatibilni z aluminijastim, litoželeznim, bimetalnim radiatorjem in bistveno izboljšajo njihove toplotne lastnosti. Leseni masiv je univerzalni material, ki je primeren za kakršnokoli obdelavo, ki omogoča utelešenje celo najbolj neverjetnih oblik in zaščitni zaslon v notranjost s klesanimi vzorci. Pomembna je tudi okoljska prijaznost izbranega materiala, zlasti za hišo, kjer so majhni otroci. Če izberete zaslonsko škatlo iz lesenega polja, jo lahko dolgo časa pozabite zamenjati, ker je takšna zaščita trajna in zanesljiva. Zasloni HDF in MDF Zelo dobra prednost zaslonov iz MDF in HDF je cena. Poleg tega je material zelo dobro obdelati, kar pomaga uresničiti najbolj drzne ideje o notranjosti. Za razliko od lesa se ta material ne boji razpok. Pogosto ustvarjamo izrezljane, odprte in vzorčaste zaslone. Takšne zaščitne strukture imajo le en plus - to je cena. Pravzaprav pri segrevanju oddajajo škodljive snovi, zato se taki zasloni najpogosteje uporabljajo v pisarnah, industrijskih prostorih in skladiščih. Zasloni iz stekla Dobri stekleni zasloni za baterije vsaj 8 mm so dragi. Najpogosteje uporabljene možnosti so ravne steklene konstrukcije skupaj z lesenim masivom. Pogosto izbirate med dvema možnostma: zasloni iz stekla z vzorcem ali osvetlitvijo ozadja. Copyright 2021 \ Spletna revija o domu in slogu \ Zaslon na bateriji (20 fotografij): primeri delovanja v notranjosti


text: Ljudmila Novak na Inštitutu Jožefa Stefana: Starajoča se Slovenija nujno potrebuje reforme – Nova Slovenija – Krščanski demokrati 11.10.2017, NSi »Slovenija se stara. V tem nismo nič drugačni kot druge razvite zahodne družbe. Vendar pa mora vsaka odgovorna politika iskati rešitve za vzdržnost vseh naših družbenih sistemov,« je bila v svojem govoru na Inštitutu Jožefa Stefana jasna Ljudmila Novak. Dodala je: »Politika je zato dolžna poiskati rešitve, ki bodo omogočile delovanje teh sistemov tudi v okviru napovedanih in neizogibnih sprememb.« Demografski problem imamo že danes Po podatkih Statističnega urada Republike Slovenije v državi živi 1,181.953 državljanov, starih med 18 in 59 let, in 525.388, ki so stari 60 let in več. Približno četrtina prebivalcev je potencialnih upokojencev, polovica prebivalcev potencialno delovno aktivnih državljanov, ostalo pa šolajoča se mladina. Trendi so še bolj zaskrbljujoči. »Če poslušate nekatere politike, dobite občutek, da je vse v najlepšem redu in da Slovenija ne potrebuje nobenih prilagoditev. S tem ustvarjajo lažna pričakovanja, ki državi povzročajo dolgoročno škodo. Razmere so alarmantne, vendar ne šele čez 60 let, ampak že danes,« je prepričana Ljudmila Novak. Potrebujemo reforme in sistemske spremembe Zato edini način za izhod iz tega zaskrbljujočega stanja vidi v sprejetju prepotrebnih reform. Zagotovo je najbolj potrebna prenova v pokojninskem sistemu. »Zaenkrat se ukrepi za vzpostavitev vzdržnega pokojninskega sistema usmerjajo v zviševanje upokojitvene starosti. Ti ukrepi pa so omejeni in se ne dajo prilagajati v nedogled. Delež javnih izdatkov za pokojnine se bo povečeval, hkrati pa tudi proračunska doplačila v pokojninsko blagajno. Zato je edini način povsem nov pokojninski sistem. Predlog takšnega smo predstavili tudi v NSi,« je poudarila. Zavzela se je tudi za sistemsko ureditev dolgotrajne oskrbe ter za ukrepe, ki bi pomagali dvigni rodnost v naši državi na potrebnih 30.000 otrok letno. »Rodnost je ključna za preživetje naroda. V Sloveniji se v zadnjih nekaj letih rodi v povprečju 1,5 otroka na žensko v rodni dobi. Stopnja rodnosti je v Sloveniji pod povprečjem držav EU. Slovenija bi potrebovala stopnjo rodnosti, ki bi bila višja kot 2,1. Povprečna starost matere ob rojstvu zadnjega otroka se v zadnjem obdobju giblje okrog 30 let. Omenjeni podatki govorijo o tem, da se pari odločajo za otroke zelo pozno, posledično pa načrtujejo vse manjše družine,« je pojasnila Ljudmila Novak in opozorila tudi na vprašanje splava. Prispevek Ljudmile Novak o demografskih izzivih, si lahko v obliki strokovnega članka preberete TUKAJ.


text: Občina naposled izbrala ponudnika za izvedbo Čarobnega decembra Na občini so se vendar odločili za enega ponudnika, ki bi naj zadostoval vsem pogojem. V glavnem je pretehtalo dejstvo, da je med tremi prijavljenimi le ta ponudnik zagotovil sponzorska sredstva. Z Mestne občine Maribor sporočajo, da so na povabilo k oddaji ponudbe za program in produkcijo v okviru prireditev Čarobni december 2019 in silvestrovanja na prostem v Mariboru na Trgu Leona Štuklja v roku (do 5. novembra 2019) prejeli tri ponudbe. Spomnimo, o vabilu smo že pisali, prednost pri prijavi bi naj imel tisti ponudnik, ki bo zagotovil tudi sponzorja in seveda sponzorska sredstva. Na občini so se vendar odločili za enega ponudnika, ki bi naj zadostoval vsem pogojem. Skrivnostnega ponudnika še ne želijo izpostaviti "Podatek o tem, s kom bo Mestna občina Maribor letos sodelovala pri pripravi programa Čarobnega decembra 2019 in silvestrovanja na prostem na Trgu Leona Štuklja ter kakšen bo ta program, bomo posredovali takoj po sklenitvi pogodbe," pa ostajajo skrivnostni na občini. Dodajmo, da bo Javni zavod za turizem Maribor-Pohorje skrbel za koordinacijo programov na različnih prizoriščih, pripravil novoletno-božični sejem – ta bo letos na prostoru med Grajskim trgom in Trgom svobode – ter pripravil dogodke ob prižigu prazničnih luči. Odgovoren bo tudi za promocijo prireditve Čarobni december 2019. Tri ponudbe, dve brez zagotovljenih sponzorjev Danes, v sredo, so ponudbe pregledali in se odločili za tisto, ki po njihovi oceni ponuja najcelovitejši praznični program za vseh 33 dni, od 29. novembra (ko bo tudi prižig prazničnih luči) do 31. decembra 2019 (silvestrovanje na prostem). K oddaji ponudb so povabili producente, ki so bodisi v preteklih letih že sodelovali v pripravi programa Čarobnega decembra ali imajo druge referenčne izkušnje z organizacijo podobnih programov. Od ponudnikov so pričakovali, da pripravijo program za vsak večer v tem obdobju, s tem, da čez teden predvidevajo različne tematske večere, ko bodo za glasbo skrbeli priznani didžeji, ter videokoncerte (posnetke koncertov največjih svetovnih zvezd), ob koncih tedna (v petek in soboto) pa koncerte priljubljenih glasbenikov in stand-up komikov. Spomnimo: Kriterij za izbiro sta bila najbolj celovita ponudba in program, ki se bo najbolj približal naslednjim usmeritvam: zastopanost različnih zvrsti izvajanja, najmanj 80 odstotkov slovenskih izvajalcev ter koncerti znanih slovenskih in lokalnih izvajalcev različnih žanrov. Izbrani producent bo moral zagotoviti produkcijo in izvedbo programa za največ 68.000 evrov (plus DDV). Pridobljeno (s potrdilom izkazano) sponzorstvo enega ali več sponzorjev je ponudniku prineslo dodatne točke. Eden ponudnik je imel vse v paketu "Po natančnem pregledu ponudb, ki smo ga opravili danes, v sredo, smo ugotovili, da ena ponudba v celoti ustreza zahtevanim kriterijem in usmeritvam in ima priložena tudi potrdila o nameri sponzoriranja s strani sponzorjev. Druga dva ponudnika teh potrdil nista priložila; sicer sta oba predlagala možnosti sponzoriranja, vendar brez konkretnih predlogov, podprtih z namero sponzorjev," sporočajo na MO Maribor. Oba tudi nista vključila vseh usmeritev glede zastopanosti izvajalcev vseh predlaganih zvrsti izvajanj oziroma nista odgovorila na vse zahteve iz povabila in navedla celotnega nabora nastopajočih/programa za vsak dan posebej (konkretni izvajalci so bili navedeni le za del programa). Ponudnik je zagotovil sponzorska sredstva Na MOM so tako sprejeli ponudbo, ki odgovarja na vse pogoje iz povabila in ponuja najbolj raznolik program. V njem so koncerti številnih znanih in trenutno v Sloveniji najbolj priljubljenih izvajalcev. Za dni, ko na trgu ne bo koncertov v živo, pa ta ponudnik predlaga nastope kvalitetnih didžejev in privlačne videokoncerte največjih svetovnih zvezdnikov. Neto vrednost te ponudbe je nekaj manj kot 68 tisoč evrov. Ponudnik pa je tudi zagotovil sponzorska sredstva, zaradi česar bo končna cena programa za MOM nižja.


text: Premier na zaključni prireditvi projekta Primorski pospešek | GOV.SI Premier na zaključni prireditvi projekta Primorski pospešek Predsednik Vlade Republike Slovenije Marjan Šarec bo v četrtek, 13. 2. 2020, ob 18. uri kot častni pokrovitelj nagovoril udeležence zaključne prireditve projekta Primorski pospešek. V projektu, ki je nastal na pobudo ustanovitelja Zavoda Pospešek Koprčana Davida Florjančiča, so bile predstavljene zgodbe desetih mladih Primork in Primorcev, ki vsak na svojem področju začenjajo karierno pot. Prisluhnili so njihovim dilemam in oviram, s katerimi se srečujejo, ter jih skozi projekt povezali z uveljavljenimi sogovorniki, ki so jim pomagali z nasveti, nekateri tudi s konkretnimi priložnostmi. Projekt Primorski pospešek je v minulih mesecih živel na časopisnih in spletnih straneh Primorskih novic, ob zaključku projekta pa bo potekala tudi javna razprava o tem, kako v Sloveniji ustvariti priložnost za mlade. Dogodek bo potekal v dvorani Pinta igralniško-zabaviščnega centra Perla (Hit d.d., Nova Gorica, Kidričeva 7).


text: Diplomsko delo kot vir, aetencongresos.es Več kot tretjina se jih strinja, da je informacijsko- samodiagnosticiranju in je priljubljen vir informacij o zdravju in bolezni (Van de Belt, et al., 2013, Gage, Panagakis, 2012 cited in Drnovšek & Fakulteta za zdravstvo Angele Boškin Diplomsko delo . Diplomsko delo . Diplomsko delo DIPLOMSKO DELO TVEGANI KAPITAL KOT VIR FINANCIRANJA MALIH IN SREDNJIH PODJETIJ Ljubljana, september 2005 KARMEN LI ČEN . IZJAVA Študentka KARMEN LI ČEN izjavljam, da sem avtorica tega diplomskega dela, ki sem ga napisala pod mentorstvom doc. dr. MARKA PAHORJA in dovolim objavo diplomskega dela na fakultetnih spletnih straneh. DIPLOMSKO DELO TVEGANI KAPITAL KOT VIR FINANCIRANJA ... DIPLOMSKO DELO KEMAL ČANDIČ LJUBLJANA, september 2019. UNIVERSITY OF LJUBLJANA velik potencial za ogrevanje, kot tudi za hlajenje objektov. Ta energija je shranjena v Zemljini vir energije pridobljen iz narave in shranjen v Zemljini notranjosti. Geotermalno energijo se DIPLOMSKO DELO - FZAB Diplomsko delo se osredotoča na rabo geotermalne energije tako v svetu kot tudi v Sloveniji. V svetu je raba geotermalne energije dokaj dobro razvita, kar pa ne velja za našo državo. DIPLOMSKO DELO Zamenjava vira informacij kot vir spominske DIPLOMSKO DELO - RUL Diplomsko delo z naslovom Mednarodno običajno pravo kot vir mednarodnega prava obravnava običajno pravo kot najstarejši mednarodnopravni vir ter ga uvršča med ostale pomembne vire mednarodnega prava. Na mednarodnem področju sodijo običaji med formalne vire. Pri razvoju običajnega prava je pomemben tako čas kot tudi neko dejanje, katero se ponavlja v določenem ... UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA SOCIALNO DELO KAKO UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA SOCIALNO DELO ... DIPLOMSKO DELO Zamenjava vira informacij kot vir spominske zmote pri priči Oktober, 2011 Maja Anžič Mentor: doc. dr. Igor Areh Diplomsko delo je namenjeno predvsem učiteljem Tehnike in tehnologije v osnovni šoli. Na začetku je opisano kako sončne celice delujejo in njihov razvoj. Sledijo ZDA izstrelile satelit, ki je kot prvi satelit kot vir energije uporabljal sončne celice. Resnejše raziskave glede širše komercialne uporabe sončnih celic pa so se začele v Internet kot učni vir in učno sredstvo v izobraževanju Ikonografija kot vir vednosti o kulturi Močejcev: diplomsko delo. Želja Gregorc. Ž. Gregorc, 2013 - 128 pages. 0 Reviews. What people are saying - Write a review. We havent found any reviews in the usual places. Bibliographic information. Title: Ikonografija kot vir vednosti o kulturi Močejcev: diplomsko delo: DKUM - MEDNARODNO OBIČAJNO PRAVO KOT VIR ... Uporaba toplotne črpalke kot vir ogrevanja in priprave tople sanitarne vode : diplomsko delo Ta stran uporablja JavaScript. Vaš brskalnik ne podpira JavaScripta ali pa je ta izklopljen. Vir: Patton in Sawicki v Kustec-Lipicer (2006, 101). V nadaljevanju skušam poiskati informacije o uspešnosti in učinkovitosti delovanja politike ter njenih ukrepov, kar pomeni, da je moja naloga v bistvu programska in deloma učinkovna evalvacija. Programska evalvacija je evalvacijsko raziskovanje, ki je definirano kot družbeno Get this from a library! Internet kot učni vir in učno sredstvo v izobraževanju odraslih : diplomsko delo. [Klement Drofenik; Ana Krajnc]


text: Danes je 16 Jan 2019, 23:16 Naslov prispevka: forum.hamradio.si na phpBB 3 Objavljeno: 22 Jun 2008, 01:30 Kot ste verjetno opazili, ima naš forum nov vmesnik, phpBB različico 3. To je kar velika sprememba in lahko, da na začetku kaka malenkost ne bo hotela delovati kot bi morala. Če boste naleteli na težave, jih opišite tule in bomo poskusili pomagati. Novo grafično podobo foruma bo treba še malo popraviti, pri čemer bi bil zelo vesel pomoči koga, ki je pri tem malo bolj sposoben od mene (verjetno skoraj vsakdo ). Objavljeno: 22 Jun 2008, 10:26 Čestitke in pohvale za opravljeno delo. Objavljeno: 22 Jun 2008, 17:10 Živijo Andrej, prosim, če velikost besedila popraviš na normalno (srednja velikost), da mi vsakič ne bo treba telovaditi z nastavitvijo velikosti v mojem brskalniku. Če imam nastavljeno na srednjo velikost, so črke konjsko velike tako, da sem moral nastaviti na manjša. Kar se tiče nove grafične podobe, verjetno nisi bil zraven, ko je bog delil smisel za oblikovanje (brez zamere). Lepo bi bilo, če bi nekatere besede (offline, profile, quote, newtopic, postreply itd.) prevedel v slovenščino. Objavljeno: 22 Jun 2008, 17:42 velikost besedila je odvisna od grafične teme, ki jo forum uporablja. Trenutno je to "subsilver2", ki se od tiste v prejšnji različici foruma manj drastično razlikuje kot privzeta pri phpBB3, "prosilver". Velikost črk je v mojem brskalniku celo malenkost manjša kot prej, zato bi počakal, da še ostali povejo svoje mnenje, preden prilagajam temo. Medtem si lahko v svojem profilu poskusiš nastaviti temo "prosilver", če ti bo ta bolj ustrezala. Verjetno boš opazil, da je nameščena še tretja, "designBB", ki pa je trenutno tam le v testne namene. Pa še tole: glede na to, da omenjaš tri izbire za velikost črk v svojem brskalniku, ti toplo priporočam, da si namestiš Firefox. Sicer pa se mi, če sem pošten, trenutna tema zdi grda in jo bom z veseljem zamenjal za kako bolj primerno - tukaj pride v igro tisto iskanje grafično nadarjenih ljudi. s52zb napisal/-a: Kar se tiče nove grafične podobe, verjetno nisi bil zraven, ko je bog delil smisel za oblikovanje (brez zamere). Oh, o tem ne dvomim; je pa tudi res, da pri trenutni grafični podobi foruma nimam skoraj nič. Jaz sem samo namestil novo različico, prenesel vsebino vključno s starim logotipom, in vključil grafično temo, ki bo ljudem morda olajšala prehod na nov sistem. Tako tema kot logotip nista moje delo in se ju nisem dotikal. Se pa zavedam, da ju bo treba prej ali slej vzeti v roke, zato tudi iščem koga, ki to obvlada. Lepo bi bilo, če bi nekatere besede (offline, profile, quote, newtopic, postreply itd.) prevedel v slovenščino. Če se pripomba nanaša na prevod teksta, potem lahko pomagaš tule, če se nanaša na sličice gumbov, pa bom zelo vesel, če mi kdo najde ali naredi slovensko različico za subsilver2. Objavljeno: 22 Jun 2008, 18:38 Bravo za opravljeno delo! Lepo je videti malce spremembe. GL de Bojan , S51QA P.S.: Kar se velikosti besedila tiče ne vidim nikakršnih problemov ali sprememb glede naprejšnjo različico. Objavljeno: 22 Jun 2008, 18:47 Vse čestitke za novo podobo. Zame, ni treba nič spreminjati! Tudi gumbi me ne motijo. Podzavestno sploh ne vem, v katerem jeziku piše Objavljeno: 22 Jun 2008, 20:05 preizkusil sem obe temi (prosilver in designBB), manj grda je prosilver. Za razliko od subsilver2, obe imata možnost nastavitve velikosti besedila. S Firefoxom (različica 2.0.0.14) je vse videti precej boljše, kot si napisal so črke nekoliko manjše. Rdeče poudarjeni moderatorji in administratorji preveč bodejo v oči. Pripomba na prevod teksta se nanaša na gumbe. Ker sem navajen na IE (se zavedam njegovih slabosti), bom še razmislil ali bom zaradi Lee menjal svoj privzeti brskalnik. Objavljeno: 22 Jun 2008, 20:45 Ne razumem - tudi sam v win večinoma uporabljam IE in tudi v IE je vse tako kot mora biti - tipografija ni nič večja kot prej. Objavljeno: 22 Jun 2008, 21:04 Fino bi bilo spisat en select stavek za "preglej nove teme od zadnjega obiska"... Sicer je Poglej aktivne teme dober približek temu, isto pa vseeno ni. Objavljeno: 22 Jun 2008, 21:05 Aha pa upam, da nisi pozabil na tisto foro reverznih črk pri captcha ali kaj je že bilo zaradi bot-ov .. Objavljeno: 22 Jun 2008, 21:25 Mogoče ne bi bilo slabo, da bi bili moderatorji obarvani tako kot prej v zeleno. Sedaj so rdeči samo globalni administratorji. Gre samo za preglednost, saj med spiskom trenutnih aktivnih uporabnikov lažje opaziš moderatorje, če so napisani z drugo barvo. Pri ponovni prijavi mi kode ni bilo potrebno vpisati reverzno. Objavljeno: 22 Jun 2008, 23:03 Modifikacije za reverzni vpis kode še nisem naredil, ker se mi zdi, da je izvedba vizualne kode v phpBB3 nekoliko boljša in me zanima, koliko se jih bo prebilo skozi. Če bodo težave, bom seveda spremenil. Objavljeno: 23 Jun 2008, 06:48 Nekaj novosti je pripeljala tale preobleka. Upam, da bomo rešili vse zagate. Administratorji v rdeče na plavi podlagi motijo tudi mene, saj se počutim, ko da bi me gledalo 10 S55O in 10 S55Z, ko odprem forum! ̈Bomo poštimali, nekaj časa, pa bo vse v redu.


text: Učni pripomočki | ležeča osmica | brain gym - Lupinica, Tanja Černe s.p. Leseni didaktični pripomočki za učenje branja in pisanja Otroci z disleksijo, disgrafijo, dispraksijo ter motnjo pozornosti in aktivnosti Ročno izdelani leseni didaktični pripomočki (ležeča osmica, X, deteljica) so namenjeni začetnemu učenju branja in pisanja vseh otrok. Uporabo posebej priporočamo predšolskim in šolskim otrokom, ki izkazujejo odstopanja, primanjkljaje oz. motnje na naslednjih področjih: disleksija, disgrafija, dispraksija, motnja pozornosti in koncentracije, ADHD. Z redno uporabo otroci razvijajo in krepijo koncentracijo, spominske funkcije, vidno - motorični ritem, vidno sledenje, vidno-motorično koordinacijo, sočasno aktivirajo obe očesi, roki in obe možganski hemisferi. Uporabo priporočamo pri domačem učenju, v situacijah usvajanja predbralnih in predpislanih spretnosti. Uporabo priporočamo v vrtcih in šolah, pri individualni in skupinski pomoči ter pri DSP, kjer otroci korigirajo svoje odstopanja, primanjkljaje oz. motnje ter v vseh situacijah, ko razvijajo uravnotežen razvoj z odkrivanjem in razvijanjem potencialov. Naj Vas v letu 2022 spremlja čuječa pozornost, notranje veselje in hvaležnost. Hvala za dosedanje ustvarjalno sodelovanje. Se vidimo! IZOBRAŽEVANJA, VIDEO POSNETKI, WEBINARJI NOVO - SPLETNO IZOBRAŽEVANJE Z NASLOVOM: RAZVOJ PISMENOSTI Učitelji, vzgojitelji, izvajalci DSP in svetovalni delavci ste toplo vabljeni k udeležbi na spletnem izobraževanju z naslovom: Razvoj pismenosti. Spletno izobraževanje bomo izvedli z dr. Katarino Grom, mag. prof. pouč. na razredni stopnji, v organizaciji Založbe Forum Media. Izobraževanje je celostno, saj vključuje poučevanje otrok z nevrotipičnim razvojem ter poučevanje otrok rizičnih za razvoj SUT. Prikaže različne strategije za usvajanje in krepitev pismenosti v vertikalni navezavi vrtca in osnovne šole ter opozori na pravočasno identifikacijo in diagnostično ocenjevanje rizičnosti za razvoj SUT Datuma izvedbe sta: 7. 1. ali 15. 2. 2022. Informacije in prijava preko: https://www.zfm.si/izdelek/razvoj-pismenosti-pri-otrocih-rizicnih-za-razvoj-sut-in-brez-njih-v-vrtcu-in-soli NOVO - WEBINARJI O DISLEKSIJI, DISGRAFIJI IN DISORTOGRAFIJI TER UČNI MOTIVACIJI Prijazno vabljeni k ogledu webinarjev, ki smo jih posneli z NLP Centrom iz Maribora. Poleg NLP izobraževanj ponujajo webinarje z zanimivimi temami za starše, vzgojitelje in učitelje, ki jih lahko večkrat poslušate v udobju domačega naslonjača. Informacije in prijave preko: https://nlp-center.si/kat-izd/webinarji-za-starse/ 1. Kdo so otroci z disleksijo, disgrafijo in disortografijo in kaj potrebujejo? 2. Strategije pomoči učencem z disleksijo, disgrafijo in disortografijo. 3. Učna motivacija v predšolskem in šolskem obdobju. NOVO - VIDEO POSNETKI O UČENJU Prijazno vabljeni k ogledu serije kratkih video posnetkov z naslovom: Kako se lažje učim, ki smo jih posneli s Knjižnico Logatec, za kar se jim toplo zahvaljujemo. Ogled je možen preko: https://www.log.sik.si/vabljeni-k-ogledu-videov-kako-se-lazje-ucim/ KNJIŽNIČNE STORITVE ZA OSEBE Z DISLEKSIJO V organizaciji Društva Univerza za tretje življensko obdobje Kras, Bralnega društva Slovenije in Primorske podružnice smo v letu 2020 s knjižničarko Tanjo Slabe sodelovali na posvetu Čez in naokrog (Pristopi, s katetimi navdušujemo in vabimo k branju), kjer smo predstavili prispevek z naslovom Knjižnične storitve za uporabnike z disleksijo. Prav tako smo v letu 2020 v organizaciji Knjižnice Logatec izvedli program učenje učenja za uporabnike z disleksijo in/ali drugimi učnimi težavami, ki je obsegal možnost vključitve v skupino za učenje učenja ter možnost udeležbe na predavanjih za starše, strokovne delavce in drugo zainteresirano javnost. Posodobili smo seznam knjižnih gradiv za uporabnike z disleksijo iz leta 2015. Knjižničarji so primerno gradivo opremili s piktogramom - mednarodnim znakom za disleksijo. Celoten program je finančno podprla občina Logatec, ki je s tem dejanjem izkazala razumevanje inkluzivne naravnanosti družbe ter vključevanja ranljivih skupin prebivalstva v pridobivanje osebnostne in izobrazbene kompetence, za kar se jim ponovno zahvaljujemo. SEMINAR PREDOPISMENJEVANJE, DISLEKSIJA IN DISGRAFIJA 9.3.2019 smo izvedli z vzgojiteljicami Kranjskih vrtcev seminar o predopismenjavalnih veščinah ter prepoznavanju otrok, pri katerih se nakazuje specifična motnja branja in pisanja-disleksija in disgrafija. Osvetlili smo pomen zgodnjega prepoznavanja ter strategij pomoči pri vsakodnevnem delu vzgojiteljic v igralnicah ter SRP znotraj DSP. Poudarili smo pomen predopismenjevalnih veščin ter razložili vpliv senzomotoričnega razvoja ter celostnega pristopa v okviru Pedagoške kineziologije. Kolektivu se zahvaljujemo za povabilo k izvedbi seminarja ter vsem udeleženkam za prijetno sodelovanje in druženje. Podpiramo njihovo željo po pridobivanju ter osveščanju razvoja predopismenjavalnih veščin ter zgodnjem prepoznavanju otrok, ki izkazujejo rizičnost za razvoj SUT. BRAIN GYM® SEMINAR v Igralnici Mali ČuDo 1.12.2018 smo izvedli 8 urni osnovni Brain Gym® seminar v igralnici Mali ČuDo, v čudovitem okolju, prijazni organizaciji, v Medgeneracijskem središču Mensana. Zahvaljujemo se vsem udeležencem (strokovnim delavcem, staršem, študentom in drugim zainteresiranim) za aktivno udeležbo, izmenjavo mnenj in izkušenj ter za prijazno sodelovanje. Želimo vam vsakodnevno uporabo pridobljenih znanj in veščin v domačem in delovnem okolju ter razumevanja vpliva gibanja na proces učenja in sobivanja. Učinkovito in zabavno učenje z Brain Gymom® smo izvedli v Knjižnici Logatec, 17.2.2015 ob 19. uri. Hvala, ker ste prišli, pogledali in poslušali jezik učenja. "Gibanje odpira vrata učenju." P. in G. Dennison BRAIN GYM® SEMINARJI V letu 2014 smo uspešno izvedli seminarja Brain Gym 101®. V marcu na OŠ Ketteja in Murna, v oktobru pa na OŠ Komenda. V letu 2015 smo izvedli seminarja na OŠ 8 talcev Logatec in OŠ Ivana Cankarja Vrhnika. V letu 2016 smo izvedli seminar v Mariboru, skupaj s Svetovalnico Jasno, kasneje še seminar na OŠ Log-Dragomer. V letu 2017 smo izvedli delavnico za več OŠ na OŠ Primoža Trubarja Velike Lašče. Hvala šolam za gostoljubje in vsem udeležencem za dragocen in ljubeč prispevek. KOMUNIKACIJSKI TRENING ODLIČNOSTI smo izvedli na OŠ Velika Dolina in OŠ Dragomelj, kjer smo z učitelji in starši vzpostavili odličnost, ki edina gradi zadovoljujoče in zmagovite odnose. Pozdrav vsem! Na OŠ Tabor v Logatcu smo izvedli zanimivo Brain Gym® delavnico. Hvala za zaupanje in medsebojno učenje-bogatenje.


text: Slovenija spet na repu članic Nata po izdatkih za obrambo | Revija Reporter Slovenija spet na repu članic Nata po izdatkih za obrambo STA 14. mar. 2019 13:02 2 | Osveženo: 13:04 / 14.3.2019 Generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg je danes v Bruslju predstavil poročilo za leto 2018, v katerem izpostavlja, da je Nato moderno zavezništvo, sposobno odzivanja na današnje varnostne grožnje. Poročilo vsebuje tudi zadnje podatke o ocenah obrambnih izdatkov v lanskem letu, ki kažejo, da je Slovenija znova na repu 29 članic. Poročilo, ki je namenjeno tudi pregledu zgodovine zavezništva ob njegovi 70-letnici, izpostavlja, da je Nato sposoben odgovarjati na pereče varnostne grožnje, da se je sposoben prilagajati novim izzivom in vlagati v prihodnost. Glede slednjega so izpostavljeni predvsem podatki o "pošteni delitvi bremen", torej o ocenjenih obrambnih izdatkih članic za lani. Ti podatki kažejo, da zadane cilje, da bi za obrambo namenili najmanj dva odstotka bruto domačega proizvoda (BDP), izpolnjuje le sedem držav - ZDA (3,39 odstotka), Grčija (2,22 odstotka), Velika Britanija (2,15 odstotka), Estonija (2,07 odstotka), Poljska (2,05 odstotka), Latvija (2,03 odstotka) in Litva (2,0 odstotka). Slovenija je z 1,02 odstotka BDP na 25. mestu, pred Španijo in Belgijo (po 0,93 odstotka) in Luksemburgom (0,54 odstotka). Povsem na zadnjem, 29. mestu pa je Slovenija po deležu, ki ga iz obrambnega proračuna namenja za nakup nove opreme; lani je za to namenila 8,2 odstotka obrambnega proračuna, medtem ko smernice Nata priporočajo vsaj 20-odstoten delež za ta namen. Manj kot deset odstotkov obrambnih sredstev za nove nakupe namenjajo še Hrvaška (9,5 odstotka), Črna gora (9,7 odstotka) in Belgija (9,8 odstotka), medtem ko je lani največ sredstev, kar 41,8 odstotka obrambnega proračuna za nakup nove opreme namenil Luksemburg. Sledijo Latvija (35,4 odstotka) Romunija (34,4 odstotka), Turčija (31,6 odstotka) in Litva (30,6) odstotka. 20-odstotnega cilja sicer ne izpolnjujejo še Albanija, Češka, Grčija, Portugalska, Kanada, Danska, Nemčija in Estonija. Gledano za Nato v celoti se sicer izdatki za obrambo po letih padanja znova povečujejo. Delež je v letu znašal 2,36 odstotka BDP. Vendar gre to predvsem na račun izdatnega ameriškega prispevka; evropske članice in Kanada skupaj namenjajo le 1,48 odstotka skupnega BDP. Ta razlika že nekaj let močno obremenjuje predvsem ameriškega predsednika Donalda Trumpa, ki vedno znova izpostavlja, da morajo ostale zaveznice povečati svoje izdatke za obrambo. V nasprotnem primeru je že večkrat zagrozil, da bodo ZDA zavezništvo zapustile. Zaenkrat ta taktika deluje, saj zaveznice obrambne proračune krepijo.


text: Domov > Aktualno > Ali pijete preveč kave? 12.07.2019 AVTOR: A. T., Foto: Julius Schorzman, Wikipedia Ja, poživljajoče dobrote, brez katere mnogi ne moremo, je kaj hitro lahko preveč. Za številne je kava nujno poživilo, s katerim lažje začnejo in se prebijajo skozi dneve. Med njimi so tudi vzdržljivostni atleti, ki na kavo prisegajo, da so bolj osredotočeni in lažje speljejo treninge. A tako kot z vsako stvarjo, je tudi pri kavi tako, da jo je kaj hitro lahko preveč. Pretirana doza kofeina ima namreč negativne učinke na telo, saj povzroči visok krvni tlak, omotico, tresenje, glavobol in nenormalen srčni utrip. Koliko kofeina oziroma kave je za telo preveč je bilo dolgo nejasno, sedaj pa so to številko razkrili raziskovalci univerze Južne Avstralije. V študiji so preučili kar 347.000 ljudi v letih med 37 in 73, da bi ugotovili, kako gen (CYP1A2) za presnovo kofeina, pomaga posameznikom tega prebaviti. Obenem pa so identificirali tudi dejavnike za bolezni srca in ožilja, povezane z uživanjem kave in genetskimi varijacijami. Odkrili so, da so tisti, ki so popili več kot šest skodelic kave dnevno imeli kar 22% večjo možnost za bolezni srca in ožilja kot tisti, ki so popili le 1-2 skodelici dnevno. Zanimivo pa je, da varna količina, torej nekje do šest skodelic, ni imela nič s tem, ali so posamezniki imeli gene za hitrejšo presnovo kave ali ne. Kljub genom, ki so kar štirikrat hitreje razgradili kofein, pa raziskovalci ne verjamejo, da lahko ti posamezniki varno uživajo več kofeina in bolj pogosto, brez, da bi ta imel škodljiv učinek na njihovo zdravje. Avtorica študije, dr. Elina Hyppönen iz avstralskega centra za zdravje je še dodala, da je za zdravo srce in krvni tlak, potrebno omejiti uživanje kofeina na manj kot šest skodelic dnevno. Več kot šest skodelic namreč že poveča možnosti za bolezni srca in ožilja. Študija je sicer razkrila tudi nekaj pozitivnih učinkov ob uživanju manjših količin kave, ki so jih zaznale tudi že nekatere predhodne študije. Študija iz leta 2017, ki je bila objavljena v European Journal of Nutrition, razkriva, da je nizko do zmerno uživanje kofeina dnevno povezano z manj možnostmi za težave s srcem v nasprotju s tistimi, ki so z uživanjem kofeina pretiravali. Kot so prepričani raziskovalci, antioksidanti v kavi, t.i. klorogenska kislina, namreč lahko pripomorejo k izboljšanju delovanja krvnih žil in preprečijo razvoj oblog, ki zamašijo arterije. Preveč kofeina pa ne le poveča možnosti za višji krvni tlak, temveč tudi lahko vodi k otrdelosti arterij – dva faktorja, ki povečata možnosti za srčne bolezni. Zato je zelo dobro, da se držite načela zmernosti, saj pretiravanje skoraj vedno vodi v težave.


text: Vrhunska oprema sodobne kmetije - ZAPOMNI.si Vrhunska oprema sodobne kmetije Posted December 25, 2019 by zapomnis in Splošno Čeprav so za delo na kmetiji najbolj značilni traktorji in različni kosi napredne kmetijske mehanizacije, najdemo razne dovršene rešitve tudi v notranjosti kmetijskih poslopij. Jasno, saj je tudi v teh objektih veliko dela, pravzaprav je treba pogosto zadostiti še bolj zahtevnim pogojem. V hlevu imamo na primer opravka z veliko kapaciteto in celo množico živali. Včasih je kar težko narediti red, kaj šele, da bi lahko pričakovali prijetne in udobne pogoje za delo. Dobrodošlo rešitev lahko ponudi stropni ventilator, ki zagotavlja odličen pretok zraka in ustvari bistveno boljše pogoje za delo. Poleg tega hlevska ventilacija koristi tudi živalim, ki se bodo v zračnem prostoru seveda bolje počutile, na ta način pa lahko vplivamo celo na kakovost krme in druge detajle. Eleganten stropni ventilator je pogosto najboljša rešitev, saj ne zahteva velikih prilagoditev. Gre za dokaj enostavno napravo, ki pa je zelo dobro prilagojena svojemu delu in ponuja kar najboljši rezultat. Če izberemo kakovosten in zmogljiv stropni ventilator, lahko hitro opazimo veliko razliko pri delu. Včasih pa niti ne gre za kakšne posebej napredne naprave. Napredek se kaže tudi pri uporabljenih materialih in prilagojenih rešitvah, ki tudi z manjšimi spremembami ustvarijo odličen učinek. To je lahko folija za silos, ki je ključnega pomena pri shranjevanju silaže. Pri tem delu ima folija za silos zelo pomembno nalogo, predvsem seveda to, da varuje silažo pred vplivi okolja, hkrati pa mora ustvariti tudi optimalne pogoje za zorenje in hranjenje krme. Za nameček služi folija za silos tudi zaščiti pred vsiljivci, ki bi lahko hote ali nehote zašli med silažo. Pri teh materialih se sodobne rešitve zelo dobro obnesejo – na voljo imamo lahke in cenovno ugodne, a kakovostne folije, ki se bodo v svoji vlogi odlično obnesle. Od takšne opreme lahko pričakujemo najboljši rezultat, ne le pri tem specifičnem opravilu, temveč tudi pri drugem delu na kmetiji.


text: Ford Transit MK3 deli - rabljeni in rezervni deli za Transit 1986 Predstavitev novega modela Ford Transit z značilnim frontom je potekala leta 1985. Ford Transit MK3, kot njegov predhodnik, se je zahvaljujoč njegovi zanesljivosti in izredno visoki vzdržljivosti vpisal v izjemno zgodovino avtomobilskega sveta. Popoln primer tega je zgodba, ki so jo opisali številni navdušenci. Ko je Juan Garcia, ponosni lastnik Forda, uspel pobegniti do snežne nevihte na eni od gorskih prehodov in hotel rešiti življenje, je odšel na 3 000 m nadmorske višine. tvoj avto. Rabljeni in novi deli za Transit MK3 Ko se je po šestih mesecih, ko se je sneg stopil, vrnil v svoj avto, bil je presenečen, da je bilo njegovo telo le malo prizadeto in da se je motor začel prvič. Novi Ford Transit z značilno padajočo sprednjo stranjo ni bil zasnovan tako, da bi omogočil najnižjo možno zračno upornost. V primeru trčenja je bilo njegovo telo strogo programirano, progresivno, kar je znatno povečalo varnost ljudi, ki so v kabini vozila. Z vsako naslednjo generacijo Ford Transit pridobiva vedno več zadovoljnih strank. Leta 1989 je skupaj s trgovskimi linijami prišlo skupaj 173.059 komercialnih vozil.