text: Jêzik je temeljno sredstvo sporazumevanja; to je večinoma besedni jezik, ki ga dopolnjujejo nebesedni jeziki. Z jezikom se opisujejo stvari, dejanja ali abstraktni pojmi. Lahko pa je tudi znakovni jezik. Obstajajo tudi samostojni nebesedni jeziki, na primer glasbeni jezik, likovni jezik, v matematiki in računalništvu umetni oziroma formalni jeziki, med katere sodijo tudi programski jeziki. Tudi živali poznajo neko vrsto »jezika«, bolj znana sta jezik čebel in kitov. Ti jeziki se od človeškega razlikujejo po tem, da se v njih živali ne morejo sporazumevati o samem jeziku, kar se imenuje metajezikovna zmožnost. Izvor Teorije o izvoru jezika se med seboj razlikujejo že glede osnovne opredelitve, kaj sploh jezik je. Nekatere teorije temeljijo na predpostavki, da je jezik tako zapleten pojav, da ni mogel kar naenkrat vznikniti, temveč da mora izhajati iz zgodnejših predjezikovnih sistemov, ki so jih uporabljali predniki ljudi. Gre za tako imenovane teorije, temelječe na kontinuiteti. Nasproti tem pa obstajajo teorije, da je jezik tako edinstvena človekova značilnost, da ga ni možno primerjati z ničimer pri neljudeh in se je moral zato pojaviti naenkrat pri prehodu iz stopnje predčloveških prednikov na zgodnje ljudi. Te teorije lahko imenujemo teorije, temelječe na diskontinuiteti. Podobno teorije, temelječe na tvorbenem pogledu Chomskega na jezik, opredeljujejo jezik kot vrojeno sposobnost, ki je v veliki meri zapisana v genih, medtem ko funkcionalistične teorije jezik vidijo kot predvsem kulturni sestav, priučen s socialnimi interakcijami. Pravzaprav je edini slavni zagovornik na diskontinuiteti temelječe teorije o izvoru jezika jezikoslovec in filozof Noam Chomsky. Chomsky predpostavlja, da je prišlo pri prednikih do naključne genetske mutacije, ki je omogočila sposobnost govora." Večina znanstvenikov zagovarja teorije, temelječe na kontinuiteti, vendar se te razlikujejo v opisu razvoja. Tisti, ki vidijo jezik kot pretežno vrojeno sposobnost človeka, na primer psiholog Steven Pinker, predpostavljajo, da je jezik razvil z nadgradnjo živalskih kognitivnih sposobnosti, medtem ko tisti, ki imajo jezik zlasti za socialno priučeno orodje komunikacije, na primer psiholog Michael Tomasello, menijo, da se je razvil iz živalske komunikacije pri prvakih. Nekateri na kontinuiteti temelječi modeli predpostavljajo, da je izvor jezika v glasbi, kar so menili na primer že Rousseau, Herder, Humboldt in Charles Darwin. Slaven zagovornik glasbenega izvora jezika je arheolog Steven Mithen. Stephen Anderson navaja, da se je jezik pojavil pred 60.000 do 100.000 leti in da je možno, da imajo vsi jeziki sveta skupnega prednika. Ker se je jezik pojavil zelo zgodaj v človeški prazgodovini, ni ostala nikakršna sled prastarega jezika in velja, da ga danes s primerjalno metodo ni možno rekonstruirati. Teorije, temelječe na kontinuiteti, iščejo pri živalih, na primer primatih, komunikacijske značilnosti, ki bi jih lahko primerjali s predčloveško obliko jezika. Zgodnji človeški fosili kažejo na sledi telesne prilagoditve na govor (npr. velikost možganov glede na telesno maso, oblika žrela, ki omogoča tvorbo glasu) ter na predjezikovne oblike simbolnega vedenja (najdena orodja in artefakti). Na splošno velja, da predčloveški avstralopiteki niso poznali komunikacijskih sestavov, bistveno drugačnih kot jih poznajo danes človeku podobne opice, glede podaja rodu Homo pred okoli 2,5 milijona let pa so teorije različne. Nekateri znanstveniki zagovarjajo domnevo, da je že Homo habilis (pred 2,3 milijona let) poznal primitiven jeziku podoben sestav (protojezik), drugi pa menijo, da se je razvoj primitivnih simbolnih komunikacijskih sposobnosti začel s Homo erectusom (pred 1,8 milijona let) ali šele Homo heidelbergensisom (pred 0,6 milijona let). Pravi jezik naj bi se razvil pri sodobnem človeku (Homo sapiens) v starejši kameni dobi pred manj kot 100.000 leti. Jezikovna raznolikost Živi jezik je jezik, ki je v širši uporabi kot prvotna oblika komunikacije v določeni skupini živečih ljudi. Ocena števila živih jezikov v svetu se giblje med 6.000 in 7.000, odvisno od opredelitve, kaj je jezik, zlasti glede na razmejitev jezikov in narečij. Za nepoznavanje točnega števila svetovnih jezikov je poleg različnih meril za določanje, kdaj gre pri dveh različnih govorih za jezik, tudi ta, da vsi človeški govori še niso raziskani. To velja posebej za Afriko in nekatere predele Azije. Leta 2015 je SIL Ethnologue, spletna publikacija o svetovnih jezikih, navajal 7.102 živih jezikov. Ethnologue opredeljuje jezike glede na medsebojno razumljivost in zato vključuje nekatere govore, ki jih konzervativnejše razvrstitve umeščajo med narečja. Kot ločena jezika na primer navaja danščina in jutlandski jezik, ki ga sicer večina znanstvenikov skupaj uvršča v enoten jezik danščino. Prav tako navedbe števila govorcev v publikaciji Ethnologue pogosto temeljijo na starih podatkih in so nekateri jeziki na seznamu medtem že izumrli. Po navedbah publikacije Ethnologue je v svetu 389 jezikov (ali okoli 6 % vseh), ki imajo več kot milijon govorcev. Ti jeziki skupno pokrivajo 94 % celotnega svetovnega prebivalstva oziroma 94 % preostalih jezikov pokriva le 6 % prebivalstva. V preglednici na desni so navedeni svetovni jeziki z največjim številom govorcev, in sicer glede na podatke iz publikacije Ethnologue leta 2009. Jezik kot del kulture Zaradi narave jezika kot jo zaznamo kot prilagodljivost, gibkost, točnost, zahtevnost se vsebina ob prehajanju z enega na drug jezik spreminja. Prevajalci jezikov so tako osebe, na katerih sloni odgovornost prehajanja z ene v drugo kulturo in jezik. Spoštovanje prevajalcev oz spoštovanje prevajalca je tako ključno za pravilno sporazumevanje narodov. Odgovornost prevajanja ni vedno cenjena, plitko znanje jezika pa lahko prinese nesporazume. Spoštovanje jezikovnih zakonitosti pri preučevanju jezika služi tudi pri razumevanju širših lastnosti govorcev tega jezika. Glej tudi izumrli jezik ogroženi jezik seznam jezikov sveta seznam jezikovnih družin seznam izumrlih jezikov seznam ogroženih jezikov Sklici Opombe Citirana dela Zunanje povezave Jezikoslovje


source: wikipedia

text: Slovánski jezíki so del jezikovne družine indoevropskih jezikov. Seznam južnoslovanski jeziki vzhodna veja bolgarščina makedonščina starocerkvenoslovanščina † zahodna veja bosanščina črnogorščina hrvaščina (čakavske, kajkavske in štokavske variante) slovenščina srbščina vzhodnoslovanski jeziki beloruščina rusinščina panonska rusinščina ruščina ukrajinščina lemkovščina stara novgorodščina † zahodnoslovanski jeziki češčina kašubščina lužiška srbščina zgornjolužiška srbščina spodnjolužiška srbščina poljščina slovaščina šlezijščina Medslovanščina je umetni sporazumevalni jezik, temelječ na praslovanščini, ki skuša olajšati medsebojno sporazumevanje govorcev različnih slovanskih jezikov. Glej tudi Slovanska osamosvojena narečja Pregibni jeziki


text: To je seznam jezikov sveta, zložen po abecedi s slovenskimi imeni. Za bolj sestaven seznam glej jezikovne družine in jeziki ali ISO 639. Seznam vsebuje naravne in umetne jezike, ki jih govorijo ljudje. A aasakščina abaujščina abazinščina abejščina abhaščina abuarapeščina aderščina adigejščina afadščina afarščina afrikanščina ajmarščina akadščina albanščina aleutščina alumu-tesujščina alžirska saharska arabščina amalščina amarasijščina ambrakščina amharščina anambejščina angleščina anglonormanščina ankavščina arabščina aramejščina aranadanščina aravaščina aravkanščina arbereščina argabščina arifama-miniafijščina armenščina aromunščina arvanitiška albanščina asamščina ašantščina avarščina avestijščina azerbajdžanščina B balijščina balkarščina - glej karačaj-balkarščina baltski jeziki bambarščina bantujski jeziki baskovščina baškirščina batarijščina bataščina beloruščina beluščina bengalščina berberski jeziki bhojpuri - glej bodžpurščina biharščina bikolščina bislamščina bodžpurščina (bhojpuri) bokmål - glej norveščina bolgarščina bosanščina bretonščina buginščina burjatščina burmanščina C cebuanščina cerkvenoslovanščina Č čagatajščina čamalski jeziki čamorščina čečenščina čejenščina čerkeščina čerokeščina češčina čevščina, njanščina čibčevščina čipevščina črnogorščina čukotščina (čukščina) čuvaščina D dajaščina danščina darginščina darščina (dari, perzijski dari, vzhodna perzijščina) divehi - glej maldivijščina dravidski jeziki druge angleške kreolščine in pidžini druge francoske kreolščine in pidžini druge portugalske kreolščine in pidžini drugi jeziki dzongkha džibalijščina E egipčanščina elamščina endegenščina enemorščina erzjanščina esperanto estonščina etruščina (etrurščina, etruščanščina) evenščina ezhaščina F faliskijščina feničanščina ferščina fidžijščina filipinski jeziki finščina francoščina frigijščina frizijščina fulščina furlanščina G gajščina galatščina galicijščina galščina gbajski jeziki (gbaya ali gbaya-manza-ngbaka) gelščina germanski jeziki ghotuojščina gikujščina gilbertščina gjetoščina gogotščina gotščina govorica s kretnjami grenladščina grščina gruzinščina gudžaratščina guraščina gurmščina gvaranijščina H haidščina hakaščina hantijščina harsusijščina havajščina havščina (hausa) hebrejščina hetitščina hilingajnonščina hindijščina hiri motu hmonščina, miaojščina hobjotščina hrvaščina hupščina I ibanščina indijski, drugi indoevropski jeziki indonezijščina inekvorščina inguščina inuktituščina iranski jeziki irokeščina irščina islandščina italijanščina italski jeziki J jakutščina jaojščina japonščina javanščina jidiš jorubščina jupiški jeziki južna ndebelščina južna samščina? južni sotho južnoameriški indijanski jeziki K kabardinščina kabilščina kadajščina kalmiščina kamboščina kanareščina karačaj-balkarščina karakalpaščina karelščina karenščina karijščina kastiljščina kašmirščina kašubščina katalonščina kavi kazaščina kečuanščina keltiberščina keltski jeziki khaščina kikujščina kirgiščina kirundščina kitajsko-tibetanski jeziki kitajščina klingonščina kmerščina kojsanski jeziki komijščina kongovščina koptščina korejščina korjaščina kornijščina korzijščina koščina kreolščine in pidžini krijščina krujska angleščina kumbrijščina kumiščina kurdščina kušitski jeziki kutenajščina L ladinščina laoščina latinščina latvijščina lepontščina lezginščina liburnijščina lidijščina likijščina lingala litvanščina lubalulujščina luksemburščina luvijščina lužiška srbščina M madurščina madžarščina majevski jeziki makasarščina makedonščina malajalščina malajščina maldivijščina (dhivehi, divehi) malgaščina malteščina mandobska ataščina mandžurščina manipurščina manska gelščina maorščina maratščina marijščina marshallovščina masajščina maskvanščina mehriščina mesapščina mohoščina mokšanščina moldavščina mongolščina monsko-kmerski jeziki mosanščina mosijščina muherščina mundski jeziki N nahuatl navaščina nemščina nenščina nepalščina nevarščina niaščina nigrsko-kordofanski jeziki nilsko-saharski jeziki niuejščina nizka nemščina nizka saščina nizozemščina njanščina nogajščina normanščina norveščina norveščina, bokmal - glej norveščina norveščina, nynorsk - glej novonorveščina novonorveščina (nynorsk) nubijski jeziki O odžibvovščina okcitanščina ongotščina orijščina oromščina osetinščina oskijščina otomanska turščina P palajščina palavanščina pali pandžabščina pangasinanščina papiamentu papuanski jeziki pará arárščina partščina paštu perzijščina pitcairnščina pizidijščina poljščina portugalščina posredniški jezik, interlingva provansalščina R radžastanščina rapanujščina retoromanščina rezervirano za krajevno rabo romanski jeziki romščina romunščina rundščina ruščina S samaritanska aramejščina samoanščina samijski jeziki samojedski jeziki sangro sanskrt santalščina sardinščina sasaščina selkupščina seltščina semitski jeziki severna ndebelščina severna samščina severni sotho severnoameriški indijanski jeziki sindščina singalščina sirščina sjujščina slovanski jeziki slovaščina slovenščina sodoščina sokvotriščina solong somalijščina songajščina spodnja nemščina spodnja saščina srbščina srednja angleščina srednja francoščina srednja irščina srednja nizozemščina srednja visoka nemščina srednjeameriški indijanski jeziki stara angleščina stara francoščina stara grščina stara irščina stara nordijščina stara perzijščina stara provansalščina stara visoka nemščina starobolgarščina stara cerkvena slovanščina staroegipčanski jeziki staroslovanščina sudanščina sumerščina sundščina susuamijščina svahilščina svazijščina? Š šanščina škotska gelščina šonščina španščina švedščina T tabasaranščina tadžiščina tagaloščina tahitijščina tajščina tamilščina tatarščina telugu tibetanščina tigrajščina (tigrinjščina) tigrejščina tlingitščina toharščina tok pisin tonganščina tsimšijščina tupijski jeziki turkmenščina turščina tuvalujščina tuvinščina U udmurtščina ugaritščina ugrofinski jeziki ujgurščina ukrajinščina ulbarščina umbrijščina umetni jeziki urdujščina uzbeščina V vajščina vakaški jeziki valižanščina (waleščina) valonščina več jezikov venetščina vepsijščina vietnamščina volanščina volapük votjaščina vzhodna abnakščina Z zulujščina zvajščina Seznam dvajset najbolj razširjenih jezikov Seznam dvajset najbolj razširjenih jezikov zložen po številu govorcev (glej seznam jezikov po številu govorcev) Seznam dvajset najbolj razširjenih jezikov zložen po številu govorcev kot uradnega jezika angleščina (1400) kitajščina (1000) hindijščina (700) španščina (280) ruščina (270) francoščina (220) arabščina (170) portugalščina (160) malajščina (160) bengalščina (150) japonščina (120) nemščina (100) urdujščina (85) italijanščina (60) korejščina (60) vietnamščina (60) perzijščina (55) tagaloščina (50) tajščina (50) turščina (50) Opomba: Število govorcev se v dveh zadnjih seznamih ne ujema ker nekateri glavni jeziki kot so pandžabščina, javanščina ali telugu niso uradni jeziki na vsem ozemlju neke države, medtem ko so drugi jeziki kot sta malajščina in tagaloščina uradni jeziki v državah, kjer govorijo več jezikov. Glej tudi ogrožen jezik, seznam ogroženih jezikov, seznam izumrlih jezikov, seznam ljudstev, seznam programskih jezikov. Jeziki


text: Ta članek je seznam vseh jezikov. Jeziki so razporejeni glede na to, koliko so si med seboj sorodni oz. po genealoškem drevesu. Ker se jezikom ne da točno določiti od kod izvira in kateri so njegovi najbližji sorodni jeziki, se lahko podatki od vira do vira razlikujejo. Na tem seznamu so jeziki razporejeni, kot so v Ethnologue. Indoevropski jeziki Albanski jeziki Armenski jeziki Baltoslovanski jeziki Baltski jeziki Slovanski jeziki Vzhodni slovanski jeziki Južni slovanski jeziki Zahodni slovanski jeziki Keltski jeziki Otoški keltski jeziki Germanski jeziki Severnogermanski jeziki Zahodnogermanski jeziki Angleški jeziki Frizijski jeziki Visoki nemški jeziki Nizkofrankovski in nizkosaški jeziki Grški jeziki Italski jeziki Latinski jeziki Romunski jeziki Zahodni in italijanski romanski jeziki Italo-dalmatinski romanski jeziki Zahodni romanski jeziki Južni romanski jeziki Indoiranski jeziki Niger-kongovski jeziki Atlantsko-kongovski jeziki Ostali niger-kongovski jeziki Avstronezijski jeziki Trans-novogivejski jeziki Sino-tibetanski jeziki Ostali jeziki afroazijski jeziki berberski jeziki čadski jeziki hausa egiptovski jeziki semitski jeziki kušitski jeziki bejski jeziki omotski jeziki avstroazijski jeziki dravidski jeziki uralski jeziki ugrofinski jeziki samojedski jeziki ameriški jeziki altajski jeziki kreolski in pidžinski jeziki Najbolj razširjeni jeziki Glej tudi abecedni seznam jezikov, seznam jezikov po številu govorcev, ogrožen jezik, seznam ogroženih jezikov, seznam izumrlih jezikov, seznam ljudstev. Jeziki Jezikovne družine in jeziki


text: TeX (IPA: , včasih s posnemanjem logotipa zapisano TEX, grški koren ) je programsko okolje za urejevanje (oblikovanje in izpis) besedil, ki ga je ustvaril znani ameriški matematik, računalnikar in programer Donald Knuth. TeX je razširjen na univerzah, še posebej pri uporabi v matematičnih, fizikalnih in računalniških občestvih. Na veliko je zamenjal program iz Unixa troff, še en priljubljen urejevalnik na mnogih postavitvah Unixa. Znotraj TeX je ime programa prikazano kot . TeX je bil v splošnem zamišljen kot najboljši način pisanja zapletenih matematičnih enačb. Vendar se, še posebej v obliki LaTeXa in drugih šablonskih paketih, uporablja tudi za druge pisarniške namene. Lahko ga uporabimo za sestavljanje matematičnih izrazov na straneh Wikipedije (glej Wikipedija:TeXov zapis). Zgodovina Knuth je začel ustvarjati TeX ker ga je mučila upadajoča kakovost urejenega besedila v njegovih treh knjigah The Art of Computer Programming (Umetnost računalniškega programiranja). Za dokaz tipične nadebudniške vnetosti rešiti dani problem enkrat za vselej je začel izdelovati svoj lastni urejevalniški jezik. Najprej je mislil, da ga bo dokončal do svojega letnega vseučiliškega dopusta v letu 1978, vendar je dokončno prenehal z izpopolnjevanjem in dopolnjevanjem jezika okoli leta 1989. Zgodilo se je, da je bil Guy Steele poleti 1978 na Univerzi v Stanfordu, medtem ko je Knuth razvijal svojo prvo različico TeXa. Ko se je Steele jeseni vrnil na MIT, je ponovno zapisal vhodno/izhodne funkcije TeXa za izvajanje pod ITSom. Prva inačica TeXa je bila napisana v programskem jeziku SAIL za izvajanje na računalniku PDP-10 v operacijskem sistemu WAITS Univerze v Stanfordu. Za kasnejše inačice je Knuth izumil zamisel knjižnega programiranja, način izdelave združljive izvorne kode in visokokakovostne križno zvezane dokumentacije (seveda urejen v TeXu) iz iste izvirne datoteke. Uporabljen jezik se imenuje WEB in izdela programe v pascalu. TeX uporablja značilno inačico številskega sestava. Od izpopoljnjene inačice 3 iz leta 1989 so se posodobitve označevale z dodatno števko na koncu decimalke, tako da se številka inačice asimptotično približuje številu π. Trenutna inačica je 3.14159265, zadnjič je bila posodobljena 12. januarja 2014. To je odraz dejstva, da je sedaj TeX zelo stabilen in zato predvidevajo le manjše posodobitve. Urejevalniški sistem TeXov ukaz se začne z znakom \. TeX je jezik na podlagi makrojev: vsak ukaz se razširi v seznam drugih ukazov ali besedilo (z možnimi stranskimi učinki). Drugi ukazi se krožno razširjajo dokler ni vse razširjeno. Uporabniki lahko določijo svoje lastne makroje. Na razpolago so zanke in if-then-else jezikovni konstrukti, kar določa TeX kot popolni jezik po Turingu. Sistem TeXa ima natančen pregled nad velikostjo vseh znakov in znamenj. Z uporabo te informacije izračunava optimalno postavitev črk po vrstici in vrstic po strani. Izdela datoteko DVI (za »device independent« (»neodvisno od priprave«)), ki vsebuje končne položaje vseh znakov. To datoteko dvi lahko natisnemo neposredno s pripadajočim gonilnikom tiskalnika ali pa jo lahko pretvorimo v druge formate. Dokončna vira za TeX sta prvi dve Knuthovi knjigi njegovega dela Computers and Typesetting (Računalniki in urejevanje besedil), The TeXbook in TeX: The Program, ki vsebujeta popolno dokumentirano izvorno kodo za TeX. Licenca Licenca TeXa dovoljuje prosto razširanje in spreminjanje, vendar zahteva, da se vsaka spremenjena inačica ne sme imenovati TEX, TeX ali kakorkoli zbegano podobno, in s tem preskrbi pravice podobne tistim pri zaščitnih znakih. Vrednost Čeprav je Tex dobro napisan, je tako velik (in poln odrezanih tehnik), da zanj pravijo, da je izkopal vsaj enega hrošča iz vsakega pascalovega sistema, s katerim so ga prevedli. TeX teče na skoraj vseh operacijskih sistemih. Knuth ponuja denarne nagrade vsakomur, ki najde in prijavi hrošča v TeXu. Nagrada za hrošča je na začetku znašala 1 cent in se je vsako leto podvojila, dokler je niso priklenili na njeno trenutno vrednost 327,60 ameriških dolarjev. Na ta način Knuth ni obubožal, predvsem zaradi malo hroščev, pa tudi ker je ček v vsakem primeru dokazoval, da je njegov lastnik našel hrošča v TeXu. Ta ga je zato raje uokviril kot pa unovčil. Ime Ime TeX naj bi se izgovarjalo »teh«, (SAMPA: [tEx]). X je mišljen kot grška črka χ. TeX je kratica za τεχνε, grško »umetnost« (»umeti«) in »spretnost«, kar je tudi izvorna beseda za »tehničen» ali »tehnologijo«. Ime se pravilno zapiše s črko »E«, ležečo pod osnovno črto besedila. V okoljih, ki ne podpirajo spodnjih indeksov uporabimo približek »TeX«. Ljubitelji radi razširjajo imena iz besede »TeX«. Na primer: TeXnik (uporabnik programja TeX), TeXheker (programer v TeXu), TeXmojster (sposoben programer v TeXu), TeXhax in TeXnika. Izpeljana dela Nekaj sistemov pisalnih urejevalnikov temelji na TeXu. Med njimi so: LaTeX (Lamport TeX), ki vključuje pisalne sloge za knjige, črke, fotografije itd. in dodaja podporo za povezovanje in samodejno številčenje odstavkov, poglavij in enačb, ConTeXt, nastal po »krivdi« Hansa Hagena pri Pragmi omogoča profesionalno urejanje besedil (pisave, barve, postavitev strani, ...). Ker je nekoliko mlajši od LaTeX-a je morda malo manj znan, vendar zato toliko spretneje in elegantneje rešuje prav tiste naloge, ki so pri slednjem trn v peti (predvsem manipulacija z dizajnom strani in barvami). AMS-TeX, za Ameriško matematično društvo ga je izdelal Michael Spivak. Ima veliko več uporabniku prijaznih ukazov, ki jih lahko revije prikrojijo za svojo lastno rabo. Večino posebnosti AMS-TeXa lahko uporabimo v LaTeXu z uporabo »paketov« AMS. Ti se nanašajo na AMS-LaTeX. Glavni priročnik AMS-TeXa ima naslov The Joy of TeX (Veselje s TeXom). jadeTeX, ki uporablja TeX kot končno stopnjo za tiskanje iz Jamesove DSSSL Engine, Texinfo, pisalni predelovalni sistem GNUja. Obstaja mnogo razširitev TeXa. Med njimi so BibTeX za bibliografske podatke (razširjen zLaTeXom), PDFTeX, ki se ogne dvi datotekam in izdela izhodne datoteke v Adobeovem formatu PDF ter (nestabilna) Omega, Aleph, XeTeX (za Mac OS X), NTS in exTeX (v razvoju), ki omogočajo TeXu uporabo množice naborov Unicode. Vse TeX razširitve so na razpolago zastonj v CTANu, splošna arhivska mreža TeXa. Združljiva orodja TeXmacs urejevalnik besedila je WYSIWYG urejevalnik znanstvenega besedla, ki je zasnovno združljiv s TeXom. Uporablja Knuthove črke in lahko izdela izhodne datoteke TeXa. Je precej navdihnjen z urejevalnikom Emacs - omogoča npr. izdelavo razširitev in makrojev v jeziku Guile/Scheme. Tudi kombinacije tipk so precej podobne. Za razliko od nekaterih drugih programov (npr. LyX) TeXmacs sam postavlja besedilo - TeXa samega za stavljenje ne uporablja, uporablja zgolj filozofijo TeXa. Kakovost stavljenja je precej visoka, na ravni TeXa. LyX je urejevalnik znanstvenega besedila. Za stavljenje uporablja LaTeX, zato omogoča vse kar slednji zna. Večina funkcij je dostopna preko ikon in menijev. TeX in Wikipedija Od leta 2003 Wikipedija omogoča zapis TeX z uporabo ukaza <math>...</math>, ki loči okolje TeXa. Ta možnost se izvede preko Texvc, v osnovi skriptnega jezika, ki pretoči zapis preko TeXa, potem preko dvips za izdelavo datoteke PostScript, ki jo Ghostscript predela v sliko PNG. Zaradi narave spletnega okolja je to izvedeno na učinkovit (zakrit) in varen način. Omogočanje, da neokrnjeno besedilo obdela standardni pogon TeXa je slaba zamisel, če pomislimo na vrednost datotek. Drobne primere TeXa spodaj je izdelal Texvc. Preproste primere kot je <math>\frac{a}{b}</math> lahko uporabimo za izdelavo , čeprav je priporočljivo zapisati v obliki HTML-ja a/b. TeXovi primeri Preprost primer v plain TeX - Izdelaj datoteko z besedilom mojadat.tex z naslednjo vsebino: hello \bye Potem odpri tolmač z ukazno vrstico in vpiši tex mojadat.tex TeX nato izdela datoteko mojadat.dvi. Za pregled datoteke uporabi pregledovalnik MikTeX na primer vsebuje pregledovalnik z imenom yap: yap mojadat.dvi Pregledovalnik prikaže na strani hello. \bye je ukaz TeXa, ki označuje konec datoteke in ga pregledovalnik ne prikaže. Datoteko dvi lahko natisnemo neposredno iz pregledovalnika ali pa pretvorjeno v bolj običajen format kot je PostScript z uporabo programa dvips. Za nadaljnji pogled na TeX glej njegovo oblikovanje matematičnih enačb. Na primer, za zapis znane kvadratne enačbe poskusi vnesti Kvadratna enačba je ${-b\pm\sqrt{b^2-4ac} \over {2a}}$. \bye Ko narediš, kakor je zapisano zgoraj, dobiš nekaj podobnega Kvadratna enačba je . Enačba je zapisana na takšen način kot bi jo nekdo zapisal z roko ali bi jo stavil. V besedilu matematični način dosežemo z zapisom $, napišemo enačbo v slovnici TeXa in ga zaključimo z naslednjim $. Matematični zapis sredinjen v samostojni vrstici dosežemo z uporabo $$. Zgornja enačba bo v tem načinu zapisana kot: Kvadratna enačba je $${-b\pm\sqrt{b^2-4ac} \over {2a}}$$ \bye in se prikaže kot Kvadratna enačba je Glej tudi Metafont, Metapost Sklici Viri Skupina uporabnikov sistema TEX: http://www.tug.org/ Splošna arhivska mreža TEX: http://www.ctan.org/ . Shramba izvorne kode TEXa in stotine dodatkov slogovnih datotek, Projekt LaTeX: http://www.latex-project.org/ , Donald E. Knuth, The TEXbook, Reading, Massachusetts: Addison-Wesley, 1984. ISBN 0-201-13448-9. (v angleščini), Norman Walsh, Making TeX Work, http://makingtexwork.sourceforge.net/mtw/index.html Prosta spletna knjiga (v angleščini), Omega (16 bitna inačica TeXa; LaTeX-ov dokument v ukazni vrstici poženemo z ukazom lambda, ne omega!), Vladimir Batagelj, Bojan Golli, Povabilo v TeX, LaTeX, BIBTeX, PiCTeX, DMFAS, Ljubljana 1990. TEXCEH , slovenska skupina uporabnikov TEXa Ta članek (ali njegove prejšnje inačice) vsebuje snov iz članka o TeXu FOLDOCa in je uporabljen z dovoljenjem. Matematika Programska oprema leta 1978


text: Časovni pregled vesoljskih odprav s človeško posadko: Niso se še natančno dogovorili, kaj pomeni vesoljski polet s človeško posadko. V ZDA je vesoljski polet določen kot polet nad višino 50 milj, Mednarodna aeronavtična zveza (FAI) pa določa vesoljski polet nad 100 km (Kármánova ločnica). Do leta 2003 moramo tako upoštevati še 13 ameriških podorbitalnih poletov, vsi s preskusnim raketnim letalom North American X-15 (poleti 62, 77, 87, 90, 91, 138, 143, 150, 153, 174, 190, 191, 197). Dva od njih, 90. in 91. sta bila nad 100 km. Rusi so s satelitom brez posadke preskušali nizko krožnico na višini okoli 100 km in z njim nekajkrat obleteli Zemljo, vendar je satelit kmalu prenehal delovati. Podrobnejši podatki o tem niso znani. Prav tako se ne skladajo z določitvijo vsi poleti sovjetskega vesoljskega programa Vostok, ker so se vsi kozmonavti izstrelili iz kapsul, po definiciji pa mora pilot ostati v kabini od vzleta do pristanka, vendar to dejstvo večinoma zanemarjajo, saj so drugi elementi teh poletov več kot zgovorni v primerjavi s tedanjimi ameriškimi. Od naštetih poletov so bili 3 poleti v tirnici drugega nebesnega telesa (Lune), 6 pa pristankov na drugem nebesnem telesu - Luni. 1961 Vostok 1, SZ (tirnica Zemlje) Mercury 3, ZDA (podorbitalni polet) Mercury 4, ZDA (podorbitalni polet) Vostok 2, SZ (tirnica Zemlje) 1962 Mercury 6, ZDA (tirnica Zemlje) Mercury 7, ZDA (tirnica Zemlje) X-15 polet 62, ZDA (nad 50 milj) Vostok 3, SZ (tirnica Zemlje) Vostok 4, SZ (tirnica Zemlje) Mercury 8, ZDA (tirnica Zemlje) 1963 X-15 polet 77, ZDA (nad 50 milj) Mercury 9, ZDA Vostok 5, SZ (tirnica Zemlje) Vostok 6, SZ (tirnica Zemlje) X-15 polet 87, ZDA (nad 50 milj) X-15 polet 90, ZDA (nad 100 km) X-15 polet 91, ZDA (nad 100 km) 1964 Voshod 1, SZ (tirnica Zemlje) 1965 Voshod 2, SZ (tirnica Zemlje) Gemini 3, ZDA (tirnica Zemlje) Gemini 4, ZDA (tirnica Zemlje) X-15 polet 138, ZDA (nad 50 milj) X-15 polet 143, ZDA (nad 50 milj) Gemini 5, ZDA (tirnica Zemlje) X-15 polet 150, ZDA (nad 50 milj) X-15 polet 153, ZDA (nad 50 milj) Gemini 7, ZDA (tirnica Zemlje) Gemini 6, ZDA (tirnica Zemlje) 1966 Gemini 8, ZDA (tirnica Zemlje) Gemini 9, ZDA (tirnica Zemlje) Gemini 10, ZDA (tirnica Zemlje) Gemini 11, ZDA (tirnica Zemlje) X-15 polet 174, ZDA (nad 50 milj) Gemini 12, ZDA 1967 Sojuz 1, SZ (tirnica Zemlje) X-15 polet 190, ZDA (nad 50 milj) X-15 polet 191, ZDA (nad 50 milj) 1968 Apollo 7, ZDA X-15 polet 197, ZDA (nad 50 milj) Sojuz 3, SZ (tirnica Zemlje) Apollo 8, ZDA (tirnica Lune) 1969 Sojuz 4, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 5, SZ (tirnica Zemlje) Apollo 9, ZDA (tirnica Zemlje) Apollo 10, ZDA (tirnica Lune) Apollo 11, ZDA (pristanek na Luni) Sojuz 6, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 7, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 8, SZ (tirnica Zemlje) Apollo 12, ZDA (pristanek na Luni) 1970 Apollo 13, ZDA (tirnica Lune) Sojuz 9, SZ (tirnica Zemlje) 1971 Apollo 14, ZDA (pristanek na Luni) Sojuz 10, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 11, SZ (tirnica Zemlje) Apollo 15, ZDA (pristanek na Luni) 1972 Apollo 16, ZDA (pristanek na Luni) Apollo 17, ZDA (pristanek na Luni) 1973 Skylab 2, ZDA (tirnica Zemlje) Skylab 3, ZDA (tirnica Zemlje) Sojuz 12, SZ (tirnica Zemlje) Skylab 4, ZDA (tirnica Zemlje) Sojuz 13, SZ (tirnica Zemlje) 1974 Sojuz 14, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 15, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 16, SZ (tirnica Zemlje) 1975 Sojuz 17, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 18a, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 18, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 19 - Apollo-Sojuz, SZ (tirnica Zemlje) Apollo-Sojuz, ZDA (tirnica Zemlje) 1976 Sojuz 21, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 22, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 23, SZ (tirnica Zemlje) 1977 Sojuz 24, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 25, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 26, SZ (tirnica Zemlje) 1978 Sojuz 27, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 28, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 29, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 30, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 31, SZ (tirnica Zemlje) 1979 Sojuz 32, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 33, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 34, SZ (tirnica Zemlje) 1980 Sojuz 35, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 36, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz T-2, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 37, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 38, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz T-3, SZ (tirnica Zemlje) 1981 Sojuz T-4, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz 39, SZ (tirnica Zemlje) STS-1 (Columbia/1), ZDA (tirnica Zemlje) Sojuz 40, SZ (tirnica Zemlje) STS-2 (Columbia/2), ZDA (tirnica Zemlje) 1982 STS-3 (Columbia/3), ZDA (tirnica Zemlje) Sojuz T-5, SZ (tirnica Zemlje) Sojuz T-6, SZ (tirnica Zemlje) STS-4 (Columbia/4), ZDA (tirnica Zemlje) Sojuz T-7, SZ (tirnica Zemlje) STS-5 (Columbia/5), ZDA (tirnica Zemlje) 1983 STS-6 (Challenger/1), ZDA Sojuz T-8, SZ STS-7 (Challenger/2), ZDA Sojuz T-9, SZ STS-8 (Challenger/3), ZDA STS-9 (Columbia/6), ZDA 1984 STS-41-B (Challenger/4), ZDA Sojuz T-10, SZ Sojuz T-11, SZ STS-41-C (Challenger/5), ZDA Sojuz T-12, SZ STS-41-D (Discovery/1), ZDA STS-41-G (Challenger/6), ZDA STS-51-A (Discovery/2), ZDA 1985 STS-51-C (Discovery/3), ZDA STS-51-D (Discovery/4), ZDA STS-51-B (Challenger/7), ZDA Sojuz T-13, SZ STS-51-G (Discovery/5), ZDA STS-51-F (Challenger/8), ZDA STS-51-I (Discovery/6), ZDA Sojuz T-14, SZ STS-51-J (Atlantis/1), ZDA STS-61-A (Challenger/9), ZDA STS-61-B (Atlantis/2), ZDA 1986 STS-61-C (Columbia/7), ZDA STS-51-L (Challenger/10), ZDA Sojuz T-15, SZ 1987 Sojuz TM-2, SZ Sojuz TM-3, SZ Sojuz TM-4, SZ 1988 Sojuz TM-5, SZ Sojuz TM-6, SZ STS-26 (Discovery/7), ZDA Sojuz TM-7, SZ STS-27 (Atlantis/3), ZDA 1989 STS-29 (Discovery/8), ZDA STS-30 (Atlantis/4), ZDA STS-28 (Columbia/8), ZDA Sojuz TM-8, SZ STS-34 (Atlantis/5), ZDA STS-33 (Discovery/9), ZDA 1990 STS-32 (Columbia/9), ZDA Sojuz TM-9, SZ STS-36 (Atlantis/6), ZDA STS-31 (Discovery/10), ZDA Sojuz TM-10, SZ STS-41 (Discovery/11), ZDA STS-38 (Atlantis/7), ZDA STS-35 (Columbia/10), ZDA Sojuz TM-11 1991 STS-37 (Atlantis/8), ZDA STS-39 (Discovery/12), ZDA Sojuz TM-12, SZ STS-40 (Columbia/11), ZDA STS-43 (Atlantis/9), ZDA STS-48 (Discovery/13), ZDA Sojuz TM-13, SZ STS-44 (Atlantis/10), ZDA 1992 STS-42 (Discovery/14), ZDA Sojuz TM-14, Rusija STS-45 (Atlantis/11), ZDA STS-49 (Endeavour/1), ZDA STS-50 (Columbia/12), ZDA Sojuz TM-15, Rusija STS-46 (Atlantis/12), ZDA STS-47 (Endeavour/2), ZDA STS-52 (Columbia/13), ZDA STS-53 (Discovery/15), ZDA 1993 STS-54 (Endeavour/3), ZDA Sojuz TM-16, Rusija STS-56 (Discovery/16), ZDA STS-55 (Columbia/14), ZDA STS-57 (Endeavour/4), ZDA Sojuz TM-17, Rusija STS-51 (Discovery/17), ZDA STS-58 (Columbia/15), ZDA STS-61 (Endeavour/5), ZDA 1994 Soyuz TM-18, Rusija STS-60 (Discovery/18), ZDA STS-62 (Columbia/16), ZDA STS-59 (Endeavour/6), ZDA Sojuz TM-19, Rusija STS-65 (Columbia/17), ZDA STS-64 (Discovery/19), ZDA STS-68 (Endeavour/7), ZDA Sojuz TM-20, Rusija STS-66 (Atlantis/13), ZDA 1995 STS-63 (Discovery/20), ZDA STS-67 (Endeavour/8), ZDA Sojuz TM-21, Rusija STS-71 (Atlantis/14), ZDA STS-70 (Discovery/21), ZDA Sojuz TM-22, Rusija STS-69 (Endeavour/9), ZDA STS-73 (Columbia/18), ZDA STS-74 (Atlantis/15), ZDA 1996 STS-72 (Endeavour/10), ZDA Sojuz TM-23, Rusija STS-75 (Columbia/19), ZDA STS-76 (Atlantis/16), ZDA STS-77 (Endeavour/11), ZDA STS-78 (Columbia/20), ZDA Sojuz TM-24, Rusija STS-79 (Atlantis/17), ZDA STS-80 (Columbia/21), ZDA 1997 STS-81 (Atlantis/18), ZDA Sojuz TM-25, Rusija STS-82 (Discovery/22), ZDA STS-83 (Columbia/22), ZDA STS-84 (Atlantis/19), ZDA STS-94 (Columbia/23), ZDA Sojuz TM-26, Rusija STS-85 (Discovery/23), ZDA STS-86 (Atlantis/20), ZDA STS-87 (Columbia/24), ZDA 1998 STS-89 (Endeavour/12), ZDA Sojuz TM-27, Rusija STS-90 (Columbia/25), ZDA STS-91 (Discovery/24), ZDA Sojuz TM-28, Rusija STS-95 (Discovery/25), ZDA STS-88 (Endeavour/13), ZDA 1999 Sojuz TM-29, Rusija STS-96 (Discovery/26), ZDA STS-93 (Columbia/26), ZDA STS-103 (Discovery/27), ZDA 2000 STS-99 (Endeavour/14), ZDA Sojuz TM-30, Rusija STS-101 (Atlantis/21), ZDA STS-106 (Atlantis/22), ZDA STS-92 (Discovery/28), ZDA Sojuz TM-31 / Odprava 1 MVP, Rusija / ZDA STS-97 (Endeavour/15), ZDA 2001 STS-98 (Atlantis/23), ZDA STS-102 (Discovery/29) / Odprava 2 MVP, ZDA / Rusija STS-100 (Endeavour/16), ZDA Sojuz TM-32, Rusija STS-104 (Atlantis/24), ZDA STS-105 (Discovery/30) / Odprava 3 MVP, ZDA / Rusija Sojuz TM-33, Rusija STS-108 (Endeavour/17) / Odprava 4 MVP, ZDA / Rusija 2002 STS-109 (Columbia/27), ZDA STS-110 (Atlantis/25), ZDA Sojuz TM-34, Rusija STS-111 (Endeavour/18) / Odprava 5 MVP, ZDA / Rusija STS-112 (Atlantis/26), ZDA Sojuz TMA-1, Rusija STS-113 (Endeavour/19) / Odprava 6 MVP, ZDA / Rusija 2003 STS-107 (Columbia/28), ZDA Sojuz TMA-2 Odprava 7 MVP, Rusija / ZDA Šenžou 5 (Kitajska) Sojuz TMA-3 / Odprava 8 MVP, Rusija / ZDA 2004 Sojuz TMA-4 / Odprava 9 MVP, Rusija / ZDA SpaceShipOne polet 15P, (SpaceShipOne), ZDA, Scaled Composites (nevladno) SpaceShipOne polet 16P, (SpaceShipOne) SpaceShipOne polet 17P, (SpaceShipOne) Sojuz TMA-5 / Odprava 10 MVP, Rusija / ZDA 2005 Sojuz TMA-6 / Odprava 11 MVP, Rusija / ZDA STS-114 (Discovery/31), ZDA Sojuz TMA-7 / Odprava 12 MVP, Rusija / ZDA Šenžou 6 (Kitajska) 2006 Sojuz TMA-8 / Odprava 13 MVP, Rusija / ZDA STS-121 (Discovery/31) / Odprava 14 MVP, ZDA / Rusija STS-115 (Atlantis/27), ZDA Sojuz TMA-9 / Odprava 14 MVP, Rusija / ZDA STS-116 (Discovery/32), ZDA (9. december) 2007 Sojuz TMA-10 / Odprava 15 MVP, Rusija / ZDA STS-117 (Atlantis/28) / Odprava 15 MVP, ZDA / Rusija STS-118 (Endeavour/20), ZDA Sojuz TMA-11 / Odprava 16 MVP, Rusija / ZDA STS-120 (Discovery/33) / Odprava 16 MVP, ZDA 2008 STS-122 (Atlantis/29) / Odprava 16 MVP, ZDA STS-123 (Endeavour/21) / Odprava 16 MVP, ZDA Sojuz TMA-12 / Odprava 17 MVP, Rusija / ZDA STS-124 (Discovery/34) / Odprava 17 MVP, ZDA / Rusija Šenžou 7 (Kitajska) Prihodnost Okoli leta 2030 pričakujejo prvi polet na Mars Vesoljska plovila s človeško posadko (vesoljske ladje), ki niso ali še niso letele: Sovjetski raketoplan Buran Evropsko vesoljsko plovilo Hermes Vesoljski poleti vesoljske odprave vesoljske odprave


text: Integriranje je ena od dveh osnovnih operacij v infinitezimalnem računu. Ker za razliko od odvajanja ni trivialna, nam včasih pridejo prav tabele znanih integralov. Ta stran navaja nekaj najbolj znanih integralov. Nedoločeni integrali Za integracijsko konstanto uporabljamo oznako C in jo lahko določimo, če je znana vrednost primitivne funkcije v neki točki. V splošnem pa je konstanta C nedoločena. Potence, koreni Polinomi, racionalne funkcije Eksponentne, logaritemske funkcije Opomba: Ei = eksponentni integral Trigonometrične funkcije Hiperbolične funkcije Določeni integrali Obstajajo funkcije katerih primitivnih funkcij ne moremo izraziti v zaprti obliki. Vendar lahko izračunamo vrednosti določenih integralov teh funkcij v nekaterih intervalih. Nekaj uporabnih določenih integralov je podanih spodaj. (povezava z gostoto verjetnosti Studentove t-porazdelitve) (Gaussov integral) (!! je dvojna fakulteta) (funkcija Γ) (Euler-Mascheronijeva konstanta) (Eulerjev integral) ( jeRiemannova funkcija ζ (baselski problem)) (A je Glaisher-Kinkelinova konstanta) Glej tudi seznam integralov hiperboličnih funkcij seznam integralov racionalnih funkcij seznam integralov iracionalnih funkcij seznam integralov trigonometričnih funkcij seznam integralov krožnih funkcij seznam integralov inverznih hiperboličnih funkcij seznam integralov eksponentnih funkcij seznam integralov logaritemskih funkcij seznam integralov Gaussovih funkcij Infinitezimalni račun


text: Aritmétična fúnkcija f(n) je v teoriji števil funkcija, določena za vsa pozitivna cela števila in zavzema vrednosti v množici kompleksnih števil. Z drugimi besedami, aritmetična funkcija je zaporedje kompleksnih števil. Najbolj pomembne aritmetične funkcije so aditivne in multiplikativne. Pomembna operacija na aritmetičnih funkcijah je Dirichletova konvolucija. Aritmetične funkcije je moč raziskovati z Bellovimi vrstami. Zgledi Članka o aditivnih in multiplikativnih funkcijah vsebujeta nekaj zgledov aritmetičnih funkcij. Tu je podanih nekaj zgledov funkcij, ki niso ne aditivne ne multiplikativne: c4(n) – število načinov razporeditve n kot vsota štirih kvadratov nenegativnih celih števil, kjer razlikujemo med različnimi razvrstitvami seštevancev. Na primer: 1 = 12+02+02+02 = 02+12+02+02 = 02+02+12+02 = 02+02+02+12, zato c4(1)=4. P(n), particijska funkcija – število razporeditev n kot vsota pozitivnih celih števil, kjer razvrstitev seštevancev ni pomembna. Na primer: P(2 · 5) = P(10) = 42 in P(2)P(5) = 2 · 7 = 14 ≠ 42. π (n), število praštevil – število praštevil manjše ali enako danemu številu n. Na primer: π(1) = 0 in π(10) = 4 (praštevila pod 10 so 2, 3, 5, in 7). a0(n) – vsota praštevil, ki delijo n, včasih označena kot sopfr(n) (Some of the prime factors with repetition). Na primer: a0(20) = a0(22 · 5) = 2 + 2+ 5 = 9. . ω(n) – število različnih praštevil, ki delijo n. Na primer: ω(1) = 0 in ω(20) = 2. Različni praštevili, ki delita 20, sta 2 in 5. a1(n) – vsota različnih praštevil, ki delijo n, včasih označena kot sopf(n). Na primer: a1(1) = 0, a1(20) = 2 + 5 = 7. . M(n), Mertensova funkcija – vsota Möbiusovih funkcij. Λ(n), von Mangoldtova funkcija – enaka ln p, če je n celoštevilska potenca praštevila p, drugače pa 0. Funkcije in preslikave Specialne funkcije Teorija števil


text: Dvočlena operacija * na množici S je asociativna, če za vsak x, y, z S velja: (x * y) * z = x * (y * z). Primeri asociativnih dvočlenih operacij so na primer seštevanje in množenje množic realnih števil R, kompleksnih števil C in kvadratnih matrik reda n × n, seštevanje vektorjev, presek in unija množic. Če je M poljubna množica in S označuje množico vseh funkcij M → M, je operacija funkcionalne sestave (kompozicije) na množici S asociativna. Množica zaprta z asociativno dvočleno operacijo se imenuje polgrupa. Glej tudi komutativnost, distributivnost, grupa, monoid. Algebra


text: Ástrofízika je kot znanstvena veda del fizike in se ukvarja s fizikalnimi pojavi v Vesolju, ki jih opazuje astronomija. Velikokrat je v pomoč fiziki, ker s svojimi postopki in rešitvami pojasnjuje tudi nastale fizikalne probleme, še posebej v jedrski fiziki in optiki. Domena astrofizike je ugotavljanje lastnosti zvezd in stelarnih objektov, kot so npr. velikost zvezde (njen kotni premer), njeno lastno gibanje med zvezdami, njena efektivna temperatura površja (Sonce ima 5860 stopinj K), navidezna (od -1,44 pri Siriju do 6,00 magnitude pri najšibkejši zvezdi, ki jo še vidimo s prostim očesom) in absolutna magnituda (od skoraj -9,00 pri najbolj svetlih nadorjakinjah do 25,00 pri najšibkejših rdečih in rjavih pritlikavkah), HD ime (ime po Henryu Draperju), HIP ime (po Hiparhovem katalogu), njena oddaljenost od Sonca (v svetlobnih letih ali parsekih), njen premer (od manj kot stotinke polmera Sonca do 871,00 polmera Sonca pri največji, v povprečni gostoti zelo redki nadorjakinji), njen spektralni in svetlostni razred (npr. O1 III, kar pomeni da je izmed vseh zvezda tipa O ta najtoplejša, in da spada v svetlostni razred običajnih orjakinj). Astrofiziki ugotavljajo polega tega tudi tirnice dvozvezdij in velikih plinastih planetov, ki se gibljejo okoli ciljnih zvezd. Te ciljne zvezde so po vseh lastnostih zelo podobne Soncu, in bi se na njih razvilo življenje, katerega značilnosti bi lahko bile vsaj malo podoben zemeljskemu. Te zvezde so zanimive tudi za projekt Seti (iskanje izvenzemeljskega življenja). Ta panoga znanosti je izjemno zanimivo področje za razvijanje modelov, s katerimi se lahko podprejo ali ovržejo ključne znanstvene hipoteze. Glej tudi astronomija in astrofizika, teoretična astrofizika, kozmologija, astrofizik, astronom, kozmolog, seznam astrofizikov, seznam kozmologov. Zunanje povezave Uporabna in interdisciplinarna fizika


text: Astronom ali astrofizik je znanstvenik, ki se največ ukvarja z astronomijo ali astrofiziko. Glej tudi seznam astronomov, seznam slovenskih astronomov, seznam astrofizikov, seznam kozmologov, seznam fizikov, seznam matematikov, kraljevi astronom, časovni pregled astronomov. Zunanje povezave Astronomija Poklici v znanosti


text: Seznam najbolj znanih svetovnih astronomov: A Marc Aaronson (ZDA, 1950 – 1987) Viktor Kuzmič Abalakin (Rusija, 1930 – 2018) Cleveland Abbe (ZDA, 1838 – 1916) Charles Greeley Abbot (ZDA, 1872 – 1973) George Ogden Abell (ZDA, 1927 – 1983) Antonio Abetti (Italija, 1846 – 1928) Giorgio Abetti (Italija, 1882 – 1982) Kalid Ben Abdulmelik (okoli 890 – okoli 960) William de Wiveleslie Abney (Anglija, 1843 – 1920) Mark Abraham (ZDA) Roberto Abraham (Kanada, 1965 – ) Abu Mašar (Irak, 787 – 886) Abul Vefa (Iran, 940 – 998) Charles Hitchcock Adams (ZDA, 1868 – 1951) John Couch Adams (Anglija, 1819 – 1892) Walter Sydney Adams (ZDA, 1876 – 1956) Saul Joseph Adelman (ZDA, 1944 – ) Adityadasa (Indija) Aflah (Španija, * okoli 1100 – okoli 1160) Aglaonike (Grčija, okoli 150 pr. n. št.) Agripa (Grčija, okoli 40 – okoli 110) Eva Ahnert-Rohlfs (Nemčija, 1912 – 1954) Paul Oswald Ahnert (Nemčija, 1897 – 1989) George Biddell Airy (Anglija, 1801 – 1892) Robert Grant Aitken (ZDA, 1864 – 1951) Akorej (Rimski imperij, okoli 100 pr. n. št. – okoli 30 pr. n. št.) Albatani (Irak, 850 – 929) Vladimir Aleksandrovič Albicki (Rusija, 1891 – 1952) Carl Theodor Albrecht (Nemčija, 1843 – 1915) Charles Roger Alcock (ZDA, 1951 – ) George Eric Deacon Alcock (Anglija, 1912 – 2000) Harold Lee Alden (ZDA, 1890 – 1964) Al-Fazari (Irak, okoli 735 – 806) Al-Hvarizmi (Hiva, Abasidski kalifat, 780 – 850) Abdurahman Ali Sufi (Iran, 903 – 986) Al-Kudžandi (Tadžikistan, okoli 940 – 1000) Lawrence Hugh Aller (ZDA, 1913 – 2003) Jacques d'Allonville de Louville (Francija, 1671 – 1732) Dinsmore Alter (ZDA, 1888 – 1968) Jeff Thomas Alu (ZDA, 1966 -) Viktor Amazaspovič Ambarcumjan (Armenija, 1908 – 1996) Giovanni Battista Amici (Italija, 1786 – 1863) Anaksimander (Grčija, okoli 609 pr. n. št. – 545 pr. n. št.) John August Anderson (ZDA, 1876 – 1959) Thomas David Anderson (Škotska, 1853 – 1932) Leif Erland Andersson (Švedska, 1944 – 1979) Andronik (Grčija, okoli 100 pr. n. št.) James Roger Prior Angel (ZDA, 1941 – ) Anders Jonas Ångström (Švedska, 1814 – 1874) Eugène Michel Antoniadi (Francija, 1870 – 1944) Pierre Antonini (Francija) Peter Apian (Nemčija, 1495 – 1557) Apolonij (Pergeja, 265 pr. n. št. – 170 pr. n. št.) François Jean Dominique Arago (Francija, 1786 – 1853) Arat (Grčija, 315 pr. n. št. – 240 pr. n. št.) Sylvain Julien Victor Arend (Luksemburg, Belgija, 1902 – 1992) Friedrich Wilhelm August Argelander (Nemčija, 1799 – 1875) Arhimed (Sirakuze, 287 pr. n. št. – 212 pr. n. št.) Arhit (Grčija, 428 pr. n. št. – 347 pr. n. št.) Aristarh (Grčija, 310 pr. n. št. – okoli 230 pr. n. št.) Aristil (Grčija, okoli 300 pr. n. št. – okoli 230 pr. n. št.) Halton Christian Arp (ZDA, 1927 – 2013) Svante August Arrhenius (Švedska, 1859 – 1927) Aryabhata I. Starejši (Indija, 476 – 550) Gorju Asada (Japonska, 1734 – 1799) Giuseppe Asclepi (Italija, 1706 – 1776) Joseph Ashbrook (ZDA, 1918 – 1980) Erik Ian Asphaug (ZDA) Petrus Astronomus (Švedska, ???? – po 1513) Atal Rodoški (Grčija, okoli 150 pr. n. št.) Arthur Georg Friedrich Julius von Auwers (Nemčija, 1838 – 1915) Adrien Auzout (Francija, 1622 – 1691) Avtolik (Grčija, okoli 360 pr. n. št. – okoli 295 pr. n. št.) David Axon (Anglija, 1951 – 2012) B Walter Baade (Nemčija, ZDA, 1893 – 1960) Harold Delos Babcock (ZDA, 1882 – 1968) Horace Welcome Babcock (ZDA, 1912 – 2003) Jacques Babinet (Francija, 1794 – 1872) Johan Oskar Backlund (Švedska, Rusija, 1846 – 1916) Ibn Badža (Španija, 1095 – 1138) John Norris Bahcall (ZDA, 1934 – 2005) Solon Irving Bailey (ZDA, 1854 – 1931) Édouard Benjamin Baillaud (Francija, 1848 – 1934) Jean Sylvain Bailly (Francija, 1736 – 1793) Francis Baily (Anglija, 1774 – 1844) John Bainbridge (Anglija, 1582 – 1643) James Gilbert Baker (ZDA, 1914 – 2005) Fernand Baldet (Francija, 1885 – 1964) John Evan Baldwin (Anglija, 1931 – 2010) Sallie Baliunas (ZDA) Loren C. Ball (ZDA, 1947 – ) Tadeusz Banachiewicz (Poljska, 1882 – 1954) Odette Bancilhon (Francija) Benjamin Banneker (ZDA, 1731 – 1806) Vainu Bappu (Indija, 1927 – 1982) Amy Barger (ZDA, 1971 – ) Edward Emerson Barnard (ZDA, 1857 – 1923) Bodo Baschek (Nemčija, 1935 – ) Johann Bayer (Nemčija, 1572 – 1625) Carlyle Smith Beals (Kanada, 1899 – 1979) Antonín Bečvář (Slovaška, 1901 – 1965) Wilhelm Wolff Beer (Nemčija, 1797 – 1850) Sergej Ivanovič Beljavski (Rusija, 1883 – 1953) Igor Vladimirovič Belkovič (Rusija, 1904 – 1949) Aristarh Apolonovič Belopolski (Rusija, 1854 – 1934) Graham E. Bell (ZDA) Susan Jocelyn Bell Burnell, (Združeno kraljestvo, 1943 – ) Ivo Benko (Hrvaška, 1851 – 1903) John Caister Bennett (Južna Afrika, 1914 – 1990) Carl Östen Emanuel Bergstrand (Švedska, 1873 – 1948) Edward Bernard (Anglija, 1638 – 1696) Berosus (Babilonija, okoli 310 pr. n. št. – okoli 240 pr. n. št.) Friedrich Wilhelm Bessel (Nemčija, 1784 – 1846) John Bevis (Anglija, 1695 – 1771) Bhaskara (Indija, 1114 – 1185) Giuseppe Biancani (Italija, 1566 – 1624) Francesco Bianchini (Italija, 1662 – 1729) Wilhelm von Biela (Avstrija, 1782 – 1856) Ludwig Franz Benedict Biermann (Nemčija, 1907 – 1986) Camille Guillaume Bigourdan (Francija, 1851 – 1932) Jacques Philippe Marie Binet (Francija, 1786 – 1856) Bion Abderski (Grčija, okoli 430 pr. n. št. – okoli 360 pr. n. št.) Jean-Baptiste Biot (Francija, 1774 – 1862) John Birmingham (Irska, 1816 – 1884) Al-Biruni (Gasna, 973 – 1048) Al-Bitrudži (Španija, okoli 1130 – 1204) Adriaan Blaauw (Nizozemska, 1914 – 2010) Mary Adela Blagg (Anglija, 1858 – 1944) Roger David Blandford (Anglija, 1949 – ) Jean-Jacques Blanpain (Francija, 1777 – 1843) Sergej Nikolajevič Blažko (Rusija, 1870 – 1956) Nathaniel Bliss (Anglija, 1700 – 1764) Andrea Boattini (Italija, 1969 – ) Nikolaj Fjodorovič Bobrovnikov (Rusija, ZDA, 1896 – 1988) Johann Elert Bode (Nemčija, 1747 – 1826) Mirko Daniel Bogdanić, (Hrvaška, Madžarska, 1762 – 1802) Karl Petrus Theodor Bohlin (Švedska, 1860 – 1939) Alfred Bohrmann (Nemčija, 1904 – 2000) Bart Jan Bok (Nizozemska, 1906 – 1983) Charles Thomas Bolton (ZDA, 1943 – ) John Gatenby Bolton (Anglija, Avstralija, 1922 – 1993) George Phillips Bond (ZDA, 1826 – 1865) William Cranch Bond (ZDA, 1789 – 1859) Thomas Bopp (ZDA, 1949 – ) Jean Charles de Borda (Francija, 1733 – 1799) Giovanni Alfonso Borelli (Italija, 1608 – 1679) Freimut Börngen (Nemčija, 1930 – 2021) Genadij Vladimirovič Borisov (Rusija, Ukrajina, 1962 – ) Alphonse Louis Nicolas Borrelly (Francija, 1842 – 1926) Georg Matthias Bose (Nemčija, 1710 – 1761) Benjamin Boss (ZDA, 1880 – 1970) Lewis Boss (ZDA, 1846 – 1912) Ruđer Josip Bošković (Dalmacija, 1711 – 1787) Pierre Bouguer (Francija, 1698 – 1758) Alexis Bouvard (Francija, 1767 – 1843) Edward L. G. Bowell (ZDA, 1943 – ) Nathaniel Bowditch (ZDA, 1773 – 1838) Ira Sprague Bowen (ZDA, 1898 – 1973) Louis Boyer (Francija, 1901 – 1999) Ronald Newbold Bracewell (Avstralija, ZDA, 1921 – 2007) William Ashley Bradfield (Nova Zelandija, 1927 – 2014) James Bradley (Anglija, 1693 – 1762) Tycho Brahe (Danska, 1546 – 1601) Brahmagupta (Indija, 598 – 668) Alexis Brandeker (Švedska, 1974 – ) John Alfred Brashear (ZDA, 1840 – 1920) Fjodor Aleksandrovič Bredihin (Rusija, 1831 – 1904) P. Briault (Francija) John Mortimer Brinkley (Anglija, Irska, 1763 – 1835) Thomas Makdougall Brisbane (Škotska, 1773 – 1860) William Robert Brooks (ZDA, 1844 – 1922) Theodor Johan Christian Ambders Brorsen (Danska, 1819 – 1895) Dirk Brouwer (Nizozemska, ZDA, 1902 – 1966) John Campbell Brown (Škotska, 1947 – ) Ernest William Brown (Anglija, ZDA, 1866 – 1938) Robert Hanbury Brown (Anglija, 1916 – 2002) Donald E. Brownlee (ZDA) Albert Brudzewski (Poljska, 1445 – 1497) Franjo Bruna (Hrvaška, Madžarska, 1745 – 1817) William Otto Brunner (Švica, 1878 – 1958) Giordano Bruno (Italija, 1548 – 1600) Marc William Buie (ZDA, 1958 – ) Ismael Bullialdus (Francija, 1605 – 1694) Eleanor Margaret Peachey Burbidge (Anglija, 1919 – 2020) Geoffrey Ronald Burbidge (Anglija, 1925 – 2010) Bernard Flood Burke (ZDA, 1928 – 2018) Joost Bürgi (Švica, 1552 – 1632) Robert Burnham mlajši (ZDA, 1931 – 1993) Sherburne Wesley Burnham (ZDA, 1838 – 1921) Schelte John Bus (ZDA, 1956 – ) Ronald Buta (ZDA, 1952 – ) R. Paul Butler (ZDA, 1960 – ) C Niccolò Cacciatore (Italija, 1770 – 1841) Johannes Campanus (Italija, 1220 – 1296) William Wallace Campbell (ZDA, 1862 – 1938) Annie Jump Cannon (ZDA, 1863 – 1941) Gerolamo Cardano (Italija, 1501 – 1576) Richard Christopher Carrington (Anglija, 1826 – 1875) César-François Cassini de Thury III. (Francija, 1714 – 1784) Giovanni Domenico Cassini I. (Italija, Francija, 1625 – 1712) Jacques Cassini II. (Francija, 1677 – 1756) Jean-Dominique Cassini IV. (Francija, 1748 – 1845) Bonaventura Francesco Cavalieri (Italija, 1598 – 1647) Anders Celsius (Švedska, 1701 – 1744) Magnus Celsius (Švedska, 1621 – 1679) Jean Chacornac (Francija, 1823 – 1873) James Challis (Anglija, 1803 – 1882) Seth Carlo Chandler mlajši (ZDA, 1846 – 1913) Subrahmanyan Chandrasekhar (Indija, ZDA, 1910 – 1995) Carl Vilhelm Ludwig Charlier (Švedska, 1862 – 1934) Auguste Honoré Charlois (Francija, 1864 – 1910) Jean-Philippe Loys de Chéseaux (Švica, 1718 – 1751) Ernst Florens Friedrich Chladni (Nemčija, 1756 – 1827) Henri Chrétien (Francija, 1879 – 1956) William Henry Mahoney Christie (Anglija, 1845 – 1922) James Walter Christy (ZDA, 1938 – ) Nikolaj Vladimirovič Cimmerman (Rusija, 1890 – 1942) Alexis Claude Clairaut (Francija, 1713 – 1765) Alvan Clark (ZDA, 1804 – 1887) Alvan Graham Clark (ZDA, 1832 – 1897) George Bassett Clark (ZDA, 1827 – 1891) Christopher Clavius (Nemčija, Italija, 1538 – 1612) Gerald Maurice Clemence (ZDA, 1908 – 1974) Victor Clube (Anglija, 1934 – ) William Weber Coblentz (ZDA, 1873 – 1962) Jérôme Eugène Coggia (Francija, 1849 – 1919) Josep Comas i Solà (Španija, 1868 – 1937) Andrew Ainslie Common (Anglija, 1841 – 1903) Leslie John Comrie (Nova Zelandija, 1893 – 1950) Pablo Cottenot (Francija) Alan William James Cousins (Južna Afrika, 1903 – 2001) Philip Herbert Cowell (Anglija, 1870 – 1949) Thomas George Cowling (Anglija, (1906 – 1990) William Crabtree (Anglija, 1610 – 1644) Andrew Claude de la Cherois Crommelin (Anglija, 1865 – 1939) Johann Baptist Cysat (Švica, 1586 – 1657) Heber Doust Curtis (ZDA, 1872 – 1942) Č Čang Heng (Kitajska, 78 – 139) Gleb Aleksandrovič Čebotarjov (Rusija, 1913 – 1975) Ljudmila Ivanovna Černih (Rusija, 1935 – 2017) Nikolaj Stepanovič Černih (Rusija, 1931 – 2004) Ču Čungdži (Kitajska, 429 – 501) D Marie-Charles Damoiseau (Francija, 1768 – 1846) André-Louis Danjon (Francija, 1890 – 1967) Ignazio Danti (Italija, 1536 – 1586) Antoine Darquier de Pellepoix (Francija, 1718 – 1802) Heinrich Louis d'Arrest (Nemčija, 1822 – 1875) Marc Davis (ZDA, 1947 – ) George Howard Darwin (Anglija, 1845 – 1912) William Rutter Dawes (Anglija, 1799 – 1868) Leo Anton Karl de Ball, (Nemčija, Avstrija, 1853 – 1916) Henri Debehogne (Belgija, 1924 – 2007) John Dee, (Anglija, 1527 – 1608) Annibale de Gasparis (Italija, 1819 – 1892) Jean Baptiste Joseph Delambre (Francija, 1749 – 1822) Warren de la Rue (Anglija, 1815 – 1889) Guidobaldo del Monte (Italija, 1545 – 1607) Charles-Eugène Delaunay (Francija, 1816 – 1872) Jean Delhaye (Francija, 1921 – 2001) Joseph-Nicolas Delisle (Francija, 1688 – 1768) Josip Salomon Delmedigo (1591 – 1655) Gabriel Delmotte (Francija, 1876 – 1950) Eugène Joseph Delporte (Belgija, 1882 – 1955) Audrey C. Delsanti (Francija, 1976 – ) Ercole Dembowski (Italija, 1812 – 1881) Henri-Alexandre Deslandres (Francija, 1853 – 1948) Thomas Digges (Anglija, 1546 – 1595) Herbert Dingle (ZDA, 1890 – 1978) Ewine van Dishoeck (Nizozemska, 1955 – ) Gabrijel Divjanović (Hrvaška, 1913 – 1991) Nikolaj Ivanovič Dneprovski (Rusija, 1887 – 1944) Audouin Charles Dollfus (Francija, 1924 – ) Franjo Dominko (Slovenija, 1903 – 1987) Giovanni Battista Donati (Italija, 1826 – 1873) Frank Drake (ZDA, 1930 – ) Henry Draper (ZDA, 1837 – 1882) John Dreyer (Danska, Irska, 1852 – 1926) Andrija Dudić (Hrvaška, 1533 – 1589) Raymond Smith Dugan (ZDA, 1878 – 1940) Nils Christoffer Dunér (Švedska, 1839 – 1914) James Dunlop (Škotska, Avstralija, 1793 – 1848) Frank Watson Dyson (Anglija, 1868 – 1939) Đ Ignjat Đurđević (Hrvaška, 1675 – 1737) E Wallace John Eckert (ZDA, 1902 – 1971) Arthur Stanley Eddington (Anglija, 1882 – 1944) Bengt Edlén (Švedska, 1906 – 1993) Eise Eisinga (Nizozemska, 1744 – 1828) Richard Salisbury Ellis (Wales, 1950 – ) Eric Walter Elst (Belgija, 1936 – 2021) Johann Franz Encke (Nemčija, 1791 – 1865) Eratosten (Aleksandrija, Ptolemejski Egipt, 276 pr. n. št. – 194 pr. n. št.) Ernest Benjamin Esclangon (Francija, 1876 – 1954) Thomas Henry Espinell Compton Espin (Anglija, 1858 – 1934) Leonhard Euler (Švica, 1707 – 1783) Evdoks (Knida, Mala Azija, 410 pr. n. št. – 347 pr. n. št.) John Evershed (Anglija, 1864 – 1956) Evktemon (Grčija, okoli 480 pr. n. št. – 410 pr. n. št.) F Sandra Moore Faber (ZDA, 1944 – ) Andrew Fabian (Anglija, 1948 – ) David Fabricij (Nizozemska, 1564 – 1617) Johannes Fabricij (Nizozemska, 1587 – 1616) Priscilla Fairfield Bok (ZDA, 1896 – 1975) Al-Fargani (Fargana, okoli 805 – okoli 880) Al-Farisi (Iran, 1267 – 1319) Nicolas Fatio de Duillier (Švica, 1664 – 1753) Hervé-Auguste-Etienne-Albans Faye (Francija, 1814 – 1902) Charles Fehrenbach (Francija, 1914 – 2008) James Ferguson (Škotska, 1710 – 1776) James Ferguson (Škotska, ZDA, 1797 – 1867) Yanga Roland Fernández (Kanada, ZDA, 1971 – ) Walter Ferreri (Italija, 1948 – ) Vasilij Grigorjevič Fesenkov (Rusija, 1889 – 1972) Filip Opuntski (Grčija, okoli 350 pr. n. št.) Filolaj (Kroton, 480 pr. n. št. – okoli 405 pr. n. št.) William Henry Finlay (Južna Afrika, 1849 – 1924) Debra Fischer (ZDA) Gabrielle Renaudot Flammarion (Francija, 1877 – 1962) Nicolas Camille Flammarion (Francija, 1842 – 1925) John Flamsteed (Anglija, 1646 – 1719) Honoré Flaugergues (Francija, 1755 – 1830) Williamina Fleming (Škotska, ZDA, 1857 – 1911) Kiril Pavlovič Florenski (Rusija, 1915 – 1982) Jean-Henri Focas (Grčija, Francija, 1909 – 1969) Marino Fonović (Hrvaška, 1964 – ) William Kent Ford mlajši (ZDA, 1931 – ) Jean Bernard Léon Foucault (Francija, 1819 – 1868) Georges Fournier (Francija, 1881 – 1954) Alfred Fowler (Anglija, 1868 – 1940) Ralph Howard Fowler (Anglija, 1889 – 1944) Girolamo Fracastoro (Italija, 1478 – 1553) William Sadler Franks (Anglija, 1851 – 1935) Kenneth Charles Freeman (Avstralija, 1940 – ) Jean Frédéric Frenet (Francija, 1816 – 1900) Herbert Friedman (ZDA, 1916 – 2000) Regnier Gemma Frisius, (Nizozemska, Belgija, 1508 – 1555) G Walter Frederick Gale (Avstralija, 1865 – 1945) Galileo Galilei (Italija, 1564 – 1642) Johann Gottfried Galle (Nemčija, 1812 – 1910) Jean-Félix Adolphe Gambart (Francija, 1800 – 1836) Pierre Gassendi (Francija, 1592 – 1655) Carl Friedrich Gauss (Nemčija, 1777 – 1855) Tom Gehrels (Nizozemska, ZDA, 1925 – 2011) Henry Gellibrand (Anglija, 1597 – 1636) Gemin (Grčija, okoli 90 pr. n. št. – okoli 20 pr. n. št.) Boris Petrovič Gerasimovič (Rusija, 1889 – 1937) Marin Getaldić (Dubrovnik, 1568 – 1626) Michel Giacobini (Francija, 1873 – 1938) Henry Lee Giclas (ZDA, 1910 – 2007) David Gill (Škotska, 1843 – 1914) James Melville Gillis (ZDA, 1811 – 1865) James Whitbread Lee Glaisher (Anglija, 1848 – 1928) Wilhelm Gliese (Nemčija, 1915 – 1993) Thomas Godfrey (Anglija, 1704 – 1749) Thomas Gold (Avstrija, Anglija, ZDA, 1920 – 2004) Carl Wolfgang Benjamin Goldschmidt (Nemčija, 1807 – 1851) Hermann Mayer Salomon Goldschmidt (Nemčija, Francija, 1802 – 1866) François Gonnessiat (Francija, 1856 – 1934) John Goodricke (Nizozemska, Anglija, 1764 – 1786) Fritz Goos (Nemčija, 1883 – 1968) Spiridon Gopčević (Leo Brenner) (Hrvaška, 1855 – 1928) Benjamin Apthorp Gould (ZDA, 1824 – 1896) Stjepan Gradić (Hrvaška, 1613 – 1683) Andrew Graham (Irska, 1815 – 1908) Francis Graham-Smith (Anglija, 1923 – ) Robert Grant (Škotska, 1814 – 1892) Jesse Leonard Greenstein (ZDA, 1909 – 2002) David Gregory (Škotska, 1661 – 1708) James Gregory (Škotska, 1638 – 1675) John Grigg (Nova Zelandija, 1878 – 1920) Francesco Maria Grimaldi (Italija, 1618 – 1663) Stephen Groombridge (Anglija, 1755 – 1832) Robert Grosseteste (Anglija, okoli 1175 – 1253) Walter Grotrian (Nemčija, 1890 – 1954) Paul Guldin (Švica, Italija, Avstrija, 1577 – 1643) James Edward Gunn (ZDA, 1938 – ) Guo Šoudžing (Kitajska, 1231 – 1316) Lev Emanujilovič Gurevič (Rusija, 1904 – 1990) Bengt Gustafsson (Švedska, 1943 – ) Johan August Hugo Gylden (Švedska, 1871 – 1896) H John Hadley (Anglija, 1682 – 1744) Johann George Hagen (Avstrija, 1847 – 1930) Jusuke Hagihara (Japonska, 1897 – 1979) Friedrich von Hahn (Nemčija, 1742 – 1805) Omar Hajam (Perzija, 1048 – 1131) Semjon Emanujilovič Hajkin (Rusija, 1901 – 1968) Alan Hale (ZDA, 1958 – ) George Ellery Hale (ZDA, 1868 – 1938) Asaph Hall (ZDA, 1829 – 1907) Edmond Halley (Anglija, 1656 – 1742) William Rowan Hamilton (Irska, 1805 – 1865) Peter Andreas Hansen (Danska, Nemčija, 1795 – 1874) Cristoph Hansteen (Norveška, 1784 – 1873) Karl Ludwig Harding (Nemčija, 1765 – 1834) Spiru Haret (Romunija, 1851 – 1912) Frederick James Hargreaves (Anglija, 1891 – 1970) Guillermo Haro (Mehika, 1913 – 1988) Robert George Harrington (ZDA, 1904 – 1987) Robert Sutton Harrington (ZDA, 1942 – 1993) Thomas Harriot (Anglija, 1560 – 1621) Edward Robert Harrison (Anglija, 1919 – 2007) Martin Otto Harwit (Češka, ZDA (1931 – ) Otto Hermann Leopold Heckmann (Nemčija, 1901 – 1983) Eleanor Francis Helin (ZDA, 1932 – 2009) John Hellins (Anglija, 1749 – 1827) Karl Ludwig Hencke (Nemčija, 1793 – 1866) Thomas James Henderson (Škotska, 1798 – 1844) Michel Hénon (Francija, 1931 – 2013) Paul-Pierre Henry (Francija, 1848 – 1905) Prosper Henry (Francija, 1849 – 1903) Louis George Henyey (ZDA, 1910 – 1970) Heraklit Pontski (Mala Azija, okoli 388 pr. n. št. – 310 pr. n. št.) George Howard Herbig (ZDA, 1920 – 2013) Carl W. Hergenrother (ZDA, 1973 – ) Paul Herget (ZDA, 1908 – 1981) Alexander Stewart Herschel (Anglija, 1836 – 1907) Caroline Lucretia Herschel (Anglija, 1750 – 1848) John Frederick William Herschel (Anglija, 1792 – 1871) William Herschel (Anglija, 1738 – 1822) Ejnar Hertzsprung (Danska, 1873 – 1967) Johannes Hevel (Poljska, Nemčija, 1611 – 1687) Antony Hewish (Anglija, 1924 – 2021) Abraham Hija (Španija, okoli 1070 – okoli 1136) George William Hill (ZDA, 1838 – 1914) John Russell Hind (Anglija, 1823 – 1895) Arthur Robert Hinks (Anglija, 1873 – 1945) Hiparh (Nikeja, okoli 190 pr. n. št. – 120 pr. n. št.) Hipokrat (Grčija, okoli 470 pr. n. št. – 410 pr. n. št.) Hipsiklej (Grčija, okoli 190 pr. n. št. – 120 pr. n. št.) Kijocugu Hirajama (Japonska, 1874 – 1943) Gustave-Adolphe Hirn (Francija, 1815 – 1890) Olof Petrus Hjorter (Švedska, 1696 – 1750) Dorrit Hoffleit (ZDA, 1907 – 2007) Cuno Hoffmeister (Nemčija, 1892 – 1968) Edward Singleton Holden (ZDA, 1846 – 1914) Erik Bertil Holmberg (Švedska, 1908 – 2000) Johann Hommel (Nemčija, 1518 – 1562) Minoru Honda (Japonska, 1913 – 1990) Thomas Hornsby (Anglija, 1733 – 1810) Peter Horrebow (Danska, 1679 – 1764) Jeremiah Horrocks (Anglija, 1618 – 1641) Maarten van den Hove (Nizozemska, 1605 – 1639) Fred Hoyle (Anglija, 1915 – 2001) Edwin Powell Hubble (ZDA, 1889 – 1953) Gary Hug (ZDA, 1950 – ) Margaret Lindsay Huggins (Irska, 1848 – 1915) William Huggins (Anglija, 1824 – 1910) Hendrik Christoffel van de Hulst (Nizozemska, 1918 – 2000) Milton Lasell Humason (ZDA, 1891 – 1972) Christiaan Huygens (Nizozemska, 1629 – 1695) Yuji Hyakutake (Japonska, 1950 – 2002) Josef Allen Hynek (ZDA, 1910 – 1986) I Tošihiko Ikemura (Japonska, okoli 1952 – ) Kaoru Ikeya (Japonska, 1943 – ) Robert Thorburn Ayton Innes (Škotska, 1861 – 1933) Aleksander Aleksandrovič Ivanov (Rusija, 1867 – 1939) Ali Ben Isa (okoli 890 – okoli 960) I Sin (Kitajska, 683 – 727) J Cyril V. Jackson (Južna Afrika, 1903 – 1988) John Jackson (Škotska, 1887 – 1958) Cornelis de Jager (Nizozemska, 1921 – 2021) Jakub ibn Tarik (Bagdad, Abasidski kalifat, ??? – okoli 796) Karl Guthe Jansky (ZDA, 1905 – 1950) Pierre Janssen (Francija, 1824 – 1907) James Hopwood Jeans (Anglija, 1877 – 1946) Harold Jeffreys (Anglija, 1891 – 1989) David C. Jewitt (Anglija, 1958 – ) Ernest Leonard Johnson (Južna Afrika, ???? – okoli 1977) Harold Lester Johnson (ZDA, 1921 – 1980) Manuel John Johnson, (Anglija, 1805 – 1859) Albert F. A. L. Jones (Nova Zelandija, 1920 – 2013) Alfred Harrison Joy (ZDA, 1882 – 1973) Ibn Junis (Egipt, 950 – 1009) Mario Jurić (Hrvaška, 1979 – ) K Naum Lvovič Kajdanovski (Rusija, 1907 – 2010) Kalip (Grčija, okoli 370 pr. n. št. – 300 pr. n. št.) Kamalakara (Indija, 1616 – 1700) Peter van de Kamp (Nizozemska, ZDA, 1901 – 1995) Jacobus Cornelius Kapteyn (Nizozemska, 1851 – 1922) Nikolaj Semjonovič Kardašov (Rusija, 1932 – 2019) Amr-al-Karmani (arabska Španija, 970 – 1066) Gijasedin al-Kaši (Timuridski Iran, okoli 1370 – 1429) James Edward Keeler (ZDA, 1857 – 1900) Kenneth Irwin Kellerman (ZDA, 1937 – ) Robert Kennicutt (ZDA, 1951 – ) Johannes Kepler (Nemčija, 1571 – 1630) Kidinu (Babilon, okoli 400 pr. n. št. – 330 pr. n. št.) Hisaši Kimura (Japonska, 1870 – 1943) Daniel Kirkwood (ZDA, 1814 – 1895) Robert Paul Kirshner (ZDA, 1949 – ) Kleomed (Grčija), okoli 120 – okoli 190) Kleostrat (Tinedos, okoli 500 pr. n. št. – 430 pr. n. št.) Ernst Friedrich Wilhelm Klinkerfues (Nemčija, 1827 – 1884) Viktor Knorre (Rusija, 1840 – 1919) Reginald Purdon de Kock (Južna Afrika, 1902 – 1980) Ernst Arnold Kohlschütter (Nemčija, 1883 – 1969) Luboš Kohoutek (Češka, 1935 – ) Konon (Samos, Grčija), okoli 280 pr. n. št. – 220 pr. n. št.) Nikolaj Kopernik (Prusija, 1473 – 1543) Kazimierz Kordylewski (Poljska, 1903 – 1981) Korado Korlević (Hrvaška, 1958 – ) Sergej Konstantinovič Kostinski (Rusija, 1867 – 1936) Ferdinand Konščak (Hrvaška, 1703 – 1759) Charles Thomas Kowal (ZDA, 1940 – 2011) Robert Paul Kraft (ZDA, (1927 – 2015) Vladimir Aleksejevič Krat (Rusija, 1911 – 1983) Heinrich Carl Friedrich Kreutz (Nemčija, 1854 – 1907) Oton Kučera (Hrvaška, 1857 – 1931) Gerard Peter Kuiper (Nizozemska, ZDA, 1905 – 1973) Friedrich Karl Küstner (Nemčija, 1856 – 1936) Ali Kušči (Timuridski Iran, Osmansko cesarstvo, 1403 – 1474) Jošio Kušida (Japonska, 1957 – ) Kušiar (Irak, 971 – 1029) Peter Kušnirák (Slovaška, 1974 – ) Nikolaj Kuzanski (Nemčija, 1401 – 1464) L Antoine Émile Henry Labeyrie (Francija, 1943 – ) Nicolas Louis de Lacaille (Francija, 1713 – 1762) Claes-Ingvar Lagerkvist (Švedska, 1944 – ) Joseph-Louis de Lagrange (Italija, Francija, 1736 – 1813) Philippe de La Hire (Francija, 1640 – 1718) George Lake (ZDA, 1953 – ) Joseph Jérôme Lefrançois de Lalande (Francija, 1732 – 1807) Johann Heinrich Lambert (Francija, Nemčija, 1728 – 1777) Carl Otto Lampland (ZDA, 1873 – 1951) Samuel Pierpont Langley (ZDA, 1834 – 1906) Michael Florent van Langren (Belgija, 1598 – 1675) Philippe van Lansberge (Nizozemska, 1561 – 1632) Pierre-Simon Laplace (Francija, 1749 – 1827) William Lassell (Anglija, 1799 – 1880) Hans Emil Lau (Danska, 1879 – 1918) Joseph Jean Pierre Laurent (Francija, ???? – 1900) Kenneth J. Lawrence (ZDA, 1964 – ) Francis Preserved Leavenworth (ZDA, 1858 – 1928) Henrietta Swan Leavitt (ZDA, 1868 – 1921) Paul Ledoux (Belgija, 1914 – 1988) Guillaume-Joseph-Hyacinthe-Jean-Baptiste Le Gentil (Francija, 1725 – 1792) Georges Lemaître (Belgija, 1894 – 1966) Pierre Lemonnier (Francija, 1675 – 1757) Pierre Charles Le Monnier (Francija, 1715 – 1799) Nicole-Reine Etable de la Briere Hortense Lepaute (Francija, 1723 – 1788) Patricio Letelier (Čile, 1943 – 2011) Armin Otto Leuschner (ZDA, Nemčija, 1868 – 1953) Urbain-Jean Joseph Le Verrier (Francija, 1811 – 1877) Anders Johan Lexell (Švedska, Rusija, 1740 – 1784) Li Čungfeng (Kitajska, 602 – 670) Emmanuel Liais (Francija, 1826 – 1900) Luigi Ghiraldi Lilio (Italija, 1510 – 1576) Douglas N. C. Lin (ZDA, 1949 – ) Bertil Lindblad (Švedska, 1895 – 1965) Bernhard von Lindenau (Nemčija, 1780 – 1854) Anders Lindstedt (Švedska, 1854 – 1939) Jurij Naumovič Lipski (Rusija, 1909 – 1978) Joseph Johann von Littrow (Avstrija, 1781 – 1840) Karl Ludwig von Littrow (Avstrija, 1811 – 1877) Joseph Norman Lockyer (Anglija, 1836 – 1920) Maurice Loewy (Avstrija, Francija, 1833 – 1907) Malcom Sim Longair (Škotska, 1941 – ) Christen Longberg (Danska, 1562 – 1647) Bernard Lovell (Anglija, 1913 – 2012) Frank James Low (ZDA, 1933 – 2009) Andrew Lowe (Kanada, 1959 – ) Percival Lowell (ZDA, 1855 – 1916) John William Lubbock (Anglija, 1803 – 1865) Knut Emil Lundmark (Švedska, 1889 – 1958) Karl Theodor Robert Luther (Nemčija, 1822 – 1900) Willem Jacob Luyten (Nizozemska, ZDA, 1899 – 1994) Bernard Ferdinand Lyot (Francija, 1897 – 1952) Raymond Arthur Lyttleton (Anglija, 1911 – 1995) M Adriaan van Maanen (ZDA, 1884 – 1946) Donald Edward Machholz (ZDA, 1952 – ) John Machin (Anglija, okoli 1686 – 1751) Johann Heinrich Mädler (Nemčija, 1794 – 1874) Michael Maestlin (Nemčija, 1550 – 1631) Paolo Maffei (Italija, 1926 – 2009) Robert Main (Anglija, 1808 – 1878) Jean-Jacques Dortous de Mairan (Francija, 1678 – 1771) al-Majriti (arabska Španija, ???? – okoli 1007) Dimitrij Dimitrijevič Maksutov (Rusija, 1896 – 1964) Charles Malapert (Belgija, 1581 – 1630) David Malin (Avstralija, Anglija, 1941 – ) Gunnar Malmquist (Švedska, 1893 – 1982) Abu Nasr Mansur (Gasna, 970 – 1036) Giacomo Filippo Maraldi (Italija, Francija, 1665 – 1729) Giovanni Domenico Maraldi (Italija, Francija, 1709 – 1788) Geoffrey Marcy (ZDA, 1954 – ) Simon Marij (Nemčija, 1573 – 1624) Brian Geoffrey Marsden (Anglija, 1937 – ) Albert Marth (Nemčija, 1828 – 1897) Nevil Maskelyne (Anglija, 1732 – 1811) Charles Mason (Anglija, ZDA, 1730 – 1787) Claude-Louis Mathieu (Francija, 1783 – 1875) Janet Akyüz Mattei (Turčija, ZDA, 1943 – 2004) Edward Walter Maunder (Anglija, 1851 – 1928) Pierre-Louis Moreau de Maupertuis (Francija, 1698 – 1759) Alain Maury (Francija) Antonia Maury (ZDA, 1866 – 1952) Tobias Mayer (Nemčija, 1723 – 1762) Michel Mayor (Švica, 1942 – ) Marshall McCall (ZDA) William Hunter McCrea (Irska, Anglija, 1904 – 1999) Christopher McKee (ZDA, 1942 – ) Robert Scott McMillan (ZDA, 1950 – ) Pierre-François-André Méchain (Francija, 1744 – 1804) Aden Baker Meinel (ZDA, 1922 – 2011) John Edward Mellish (ZDA, 1886 – 1970) Philibert Jacques Melotte (Anglija, 1880 – 1961) Menelaj (Aleksandrija, okoli 70 – okoli 140) Donald Howard Menzel (ZDA, 1901 – 1976) Nicholas Mercator (Nemčija, okoli 1620 – 1687) Paul Willard Merrill (ZDA, 1887 – 1961) Charles Messier (Francija, 1730 – 1817) Leon Mestel (Anglija, 1927 – 2017) Joel Hastings Metcalf (ZDA, 1866 – 1925) Adriaan Metius (Nizozemska, 1571 – 1635) Meton (Grčija, okoli 470 pr. n. št. – okoli 400 pr. n. št.) John Michell (Anglija, 1724 – 1793) Aleksander Aleksandrovič Mihajlov (Rusija, 1888 – 1983) Milutin Milanković (Srbija, 1879 – 1958) Jakob Milich (Nemčija, 1501 – 1559) Dayton Clarence Miller (ZDA, 1866 – 1941) William Allen Miller (Anglija, 1817 – 1870) Elia Millosevich (Italija, 1848 – 1919) Nikola Miličević (Hrvaška, 1887 – 1963) Rudolph Minkowski (Nemčija, ZDA, 1895 – 1976) Marcel Gilles Jozef Minnaert (Belgija, 1893 – [[1970) Ormbsy McKnight Mitchel (ZDA, 1809 – 1862) Maria Mitchell (ZDA, 1818 – 1889) Samuel Alfred Mitchell (ZDA, 1874 – 1960) August Ferdinand Möbius (Nemčija, 1790 – 1868) Johan Maurits Mohr (Nizozemska Indija, 1716 – 1775) Didrik Magnus Axel Möller (Švedska, 1830 – 1896) Jacques Leibax Montaigne, (Francija, 1716 – 1785?) Geminiano Montanari (Italija, 1633 – 1687) Patrick Moore (Anglija, 1923 – 2012) William Wilson Morgan (ZDA, 1906 – 1994) Amédée Mouchez (Francija, 1821 – 1892) Forest Ray Moulton (ZDA, 1872 – 1952) Antonín Mrkos (Češka, 1918 – 1996) John Mudge (Anglija, 1721 – 1793) Muhamed Muminović (Bosna in Hercegovina, 1948 – ) Osamu Muramacu (Japonska, 1949 – ) Jean de Muris (Francija, 1290 – 1351) N Valentin Naboth (Nemčija, 1523 – 1593) Naburimani (Babilonija, okoli 560 pr. n. št. – 480 pr. n. št.) Al-Najrizi (Iran, okoli 865 – okoli 992) James Nasmyth (Škotska, 1808 – 1890) Jerry Earl Nelson (ZDA, 1944 – ) Jordan Nemorarij (Nemčija, okoli 1170 – 1237) Gerald Neugebauer (ZDA, 1932 – 2014) Otto Eduard Neugebauer (Avstrija, ZDA, 1899 – 1990) Grigorij Nikolajevič Neujmin (Rusija, 1886 – 1946) Simon Newcomb (Kanada, ZDA, 1835 – 1909) Isaac Newton (Anglija, 1643 – 1727) John Pringle Nichol (Škotska, 1804 – 1859) Seth Barnes Nicholson (ZDA, 1891 – 1963) Peter Nilson (Švedska, 1937 – 1998) Domenico Maria de Novara (Italija, 1454 – 1504) Magnus Nyrén (Švedska, 1837 – 1921) O Oinopid (Grčija, okoli 490 pr. n. št. – okoli 420 pr. n. št.) Tarmo Oja (Švedska, 1934 – ) Heinrich Wilhelm Mathias Olbers (Nemčija, 1758 – 1840) Jan Hendrik Oort (Nizozemska, 1900 – 1992) Ernst Julius Öpik (Estonija, 1893 – 1985) Samuel Oppenheim (Avstrija, 1857 – 1928) Theodor von Oppolzer (Avstrija, 1841 – 1886) Nicole Oresme (Francija, 1323 – 1382) Donald Edward Osterbrock (ZDA, 1924 – 2007) Liisi Oterma (Finska, 1915 – 2001) William Oughtred (Anglija, 1575 – 1660) P Bohdan Paczyński (Poljska, ZDA, 1940 – 2007) Ľudmila Pajdušáková (Slovaška, 1916 – 1979) Johann Palisa (Avstrija, 1848 – 1925) Antonie Pannekoek (Nizozemska, 1873 – 1960) Janus Pannonius (Hrvaška, 1434 – 1472) John Stefanos Paraskevopoulos (Grčija, Južna Afrika, 1889 – 1951) Jurij Nikolajevič Parijski (Rusija, 1932 – ) Nikolaj Nikolajevič Parijski (Rusija, 1900 – 1996) Ivan Paskvić (Hrvaška, Madžarska, 1754 – 1829) André Patry (Francija, 1902 – 1960) Cecilia Payne-Gapoškin (ZDA, 1900 – 1979) John Andrew Peacock (Anglija, 1956 – ) William Pearson (Anglija, 1767 – 1847) Francis Gladheine Pease (ZDA, 1881 – 1938) Philip James Edwin Peebles (Kanada, ZDA, 1935 – ) Benjamin Peirce (ZDA, 1809 – 1880) Nicolas-Claude Fabri de Peiresc (Francija, 1580 – 1637) Leslie Copus Peltier (ZDA, 1900 – 1980) Julien Péridier (Francija, 1882 – 1967) Andrej Perlah (Slovenija, 1490 – 1551) Charles Dillon Perrine (Argentina, ZDA, 1867 – 1951) Henri Joseph Anastase Perrotin (Francija, 1845 – 1904) Carl Friedrich Wilhelm Peters (Nemčija, 1849 – 1894) Christian August Friedrich Peters (Nemčija, 1806 – 1880) Christian Heinrich Friedrich Peters (Nemčija, ZDA, 1813 – 1890) Edison Pettit (ZDA, 1889 – 1962) Georg Aunpekh von Peurbach (Avstrija, 1423 – 1461) Johann Wilhelm Andreas Pfaff (Nemčija, 1774 – 1835) Theodore Evelyn Reece Phillips (Anglija, 1868 – 1942) Giuseppe Piazzi (Italija, 1746 – 1826) Jean-Felix Picard (Francija, 1620 – 1682) Luc Picart (Francija, 1867 – 1956) Edward Charles Pickering (ZDA, 1846 – 1919) William Henry Pickering (ZDA, 1858 – 1938) Đuro Pilar (Hrvaška, 1846 – 1893) Piteas (Grčija, okoli 340 pr. n. št. – okoli 270 pr. n. št.) Phil Plait (ZDA, 1964 – ) Giovanni Antonio Amedeo Plana (Italija, 1781 – 1864) Harry Hemley Plaskett (Kanada, 1893 – 1980) John Stanley Plaskett (Kanada, 1865 – 1941) Norman Robert Pogson (Anglija, 1829 – 1891) Grzegorz Pojmański (Poljska, 1959 – ) Ilijodor Ivanovič Pomerancev (Rusija, 1847 – 1921) John Pond (Anglija, 1767 – 1836) Jean-Louis Pons (Francija, 1761 – 1831) Posidonij (Grčija, okoli 135 pr. n. št. – 51 pr. n. št.) Karl Rudolph Powalky (Nemčija, ZDA, 1817 – 1881) Charles Pritchard (Anglija, 1808 – 1893) Richard Anthony Proctor (Anglija, 1837 – 1888) Erik Prosperin (Švedska, 1739 – 1803) Milorad B. Protić (Srbija, 1910 – 2001) Klavdij Ptolemej (Rimski Egipt, okoli 85 – 165) Pierre Henri Puiseux (Francija, 1855 – 1928) Victor Alexandre Puiseux (Francija, 1820 – 1883) Q Didier Queloz (Švica, 1966 – ) Lambert Adolphe Jacques Quételet (Belgija, 1796 – 1874) R Rodolphe Radau (Francija, 1835 – 1911) Pavla Ranzinger (Slovenija, 1933 – ) Matthew Raper (Anglija, 1705 – 1778) Georges Antoine Pons Rayet (Francija, 1839 – 1906) Grote Reber (ZDA, 1911 – 2002) Regiomontan (Johannes Müller) (Nemčija, 1436 – 1476) Erasmus Reinhold (Prusija, Nemčija, 1511 – 1553) Grote Reber (ZDA, 1911 – 2002) Martin John Rees (Anglija, 1942 – ) Lorenzo Respighi (Italija, 1824 – 1889) Karl Wilhelm Reinmuth (Nemčija, 1892 – 1979) Johann Georg Repsold (Nemčija, 1770 – 1830) Georg Joachim Lauchen von Retij (Nemčija, 1514 – 1574) Giovanni Battista Riccioli (Italija, 1598 – 1671) Jean Richer (Francija, 1630 – 1696) Richard van der Riet Woolley (Anglija, 1906 – 1986) Stephen Peter Rigaud (Anglija, 1774 – 1839) Fernand Rigaux (Belgija, 1906 – 1962) Isaac Roberts (Wales, 1829 – 1904) Abraham Robertson (Škotska, 1751 – 1826) John Thomas Romney Robinson (Irska, 1792 – 1882) Édouard Albert Roche (Francija, 1820 – 1883) Ole Christensen Rømer (Danska, 1644 – 1710) Otto August Rosenberger (Nemčija, 1800 – 1890) Frank Elmore Ross (ZDA, 1874 – 1960) William Parsons Rosse (Anglija, Irska, 1800 – 1867) Gilbert Rougier (Francija, 1886 – 1947) Henry Augustus Rowland (ZDA, 1848 – 1901) Slavko Rozgaj (Hrvaška, 1895 – 1978) Vera Cooper Rubin (ZDA, 1928 – 2016) Karl Ludwig Christian Rümker (Nemčija, Anglija, 1788 – 1862) Henry Norris Russell (ZDA, 1877 – 1957) Barbara Sue Ryden (ZDA) Martin Ryle (Anglija, 1918 – 1984) S Edward Sabine (Irska, Anglija, 1788 – 1883) Johannes de Sacrobosco (Anglija, okoli 1195 – okoli 1256) Carl Sagan (ZDA, 1934 – 1996) Allan Rex Sandage (ZDA, 1926 – 2010) Ralph Allen Sampson (Anglija, 1866 – 1939) Hendricus Gerardus van de Sande Bakhuyzen (Nizozemska, 1838 – 1923) Wallace Leslie William Sargent (Anglija, ZDA, 1935 – 2012) Alexandre Schaumasse (Francija, 1882 – 1958) Christoph Scheiner (Nemčija, 1575 – 1650) Heinrich Ferdinand Scherk (Nemčija, 1798 – 1885) Giovanni Virginio Schiaparelli (Italija, 1835 – 1910) Frank Schlesinger (ZDA, 1871 – 1943) Bernhard Voldemar Schmidt (Estonija, Švedska, Nemčija, 1879 – 1935) Johann Friedrich Julius Schmidt (Nemčija, 1825 – 1884) Maarten Schmidt (Nizozemska, ZDA, 1929 – 2022) Alfred Schmitt (Francija, 1907 – 1972) Robert Andrew Schommer (ZDA, 1946 – 2001) Johannes Schöner (Nemčija, 1477 – 1547) Johann Hieronymus Schröter (Nemčija, 1746 – 1816) Lipót Schulhof (Madžarska, 1874 – 1921) Heinrich Christian Schumacher (Nemčija, 1780 – 1850) Hans-Emil Schuster (Nemčija, 1934 – ) Samuel Heinrich Schwabe (Nemčija, 1789 – 1875) Karl Schwarzschild (Nemčija, 1873 – 1916) Martin Schwarzschild (Nemčija, ZDA, 1912 – 1997) Friedrich Karl Arnold Schwassmann (Nemčija, 1870 – 1964) Ruby Payne Scott (Avstralija, 1912 – 1981) James Vernon Scotti (ZDA, 1960 – ) Sara Seager (Kanada, ZDA, 1971 – ) Frederick Hanley Seares (ZDA, 1873 – 1964) George Mary Searle (ZDA, 1839 – 1918) Michael John Seaton (Anglija, 1923 – 2007) Pietro Angelo Secchi (Italija, 1818 – 1878) Hugo von Seeliger (Nemčija, 1849 – 1924) Jean-François Séguier (Francija, 1703 – 1784) Cutomu Seki (Japonska, 1930 – ) Selevk (Selevkija, okoli 190 pr. n. št. – ) Joseph-Alfred Serret (Francija, 1819 – 1885) Carl Keenan Seyfert (ZDA, 1911 – 1960) Harlow Shapley (ZDA, 1885 – 1972) Scott Sander Sheppard (ZDA, 1977 – ) Carolyn Jean Spellmann Shoemaker (ZDA, 1929 – 2021) Eugene Merle Shoemaker (ZDA, 1928 – 1997) James Short (Škotska, Anglija, 1710 – 1768) Frank Hsia-San Shu (ZDA, 1943 – ) George Shuckburgh-Evelyn (Anglija, 1751 – 1804) Joseph Silk (ZDA, 1943 – ) Rašid Alijevič Sjunjajev (Rusija, 1943 – ) Brian A. Skiff (ZDA) Joseph Silk (Anglija, 1942 – ) Savai Džai Singh II. (Indija, 1686 – 1743) Willem de Sitter (Nizozemska, 1872 – 1934) Charlotte Moore Sitterly (ZDA, 1898 – 1990) John Francis Skjellerup (Avstralija, Republika Južna Afrika, 1875 – 1952) Earl Charles Slipher (ZDA, 1883 – 1964) Vesto Melvin Slipher (ZDA, 1875 – 1969) Tamara Mihajlovna Smirnova (Rusija, 1918 – 2001) William Henry Smyth (Anglija, 1788 – 1865) Willebrord Snell van Royen (Nizozemska, 1580 – 1626) Jan Śniadecki (Poljska, 1756 – 1830) Johann Georg von Soldner (Nemčija, 1776 – 1833) Sosigen (Ptolemejski Egipt, okoli 90 pr. n. št. – okoli 20 pr. n. št.) Sosigen Peripatetik (Grčija, okoli 150) Timothy Bruce Spahr (ZDA) James South (Anglija, 1785 – 1867) Harold Spencer Jones (Anglija, 1890 – 1960) Lyman Strong Spitzer mlajši (ZDA, 1914 – 1997) Friedrich Wilhelm Gustav Spörer (Nemčija, 1822 – 1895) Sporos (Nikeja, okoli 240 – 300) Stefano Sposetti (Švica, 1958 – ) Erland Myles Standish (ZDA, 1939 – ) Anton Staus (Nemčija, 1872 – 1955) William Herbert Steavenson (Anglija, 1894 – 1975) Joel Stebbins (ZDA, 1878 – 1966) Aleksander Vladimirovič Stepanov (Rusija) Édouard Jean-Marie Stephan (Francija, 1837 – 1923) David J. Stevenson (Nova Zelandija, ZDA, 1948 – ) Johannes Stöffler (Nemčija, 1452 – 1531) Clifford Stoll (ZDA, 1950 – ) Edward James Stone (Anglija, 1831 – 1897) Mårten Strömer (Švedska, 1707 – 1770) Bengt Strömgren (Danska, 1908 – 1987) Svante Elis Strömgren (Švedska, Danska, 1870 – 1947) Friedrich Georg Wilhelm von Struve (Nemčija, Rusija, 1793 – 1864) Karl Hermann Struve (Rusija, Nemčija, 1854 – 1920) Ljudvig Ottovič Struve (Rusija, 1858 – 1920) Otto Struve (Rusija, ZDA, 1897 – 1963) Otto Vasiljevič Struve (Rusija, 1819 – 1905) Sudin (Babilon, okoli 240 pr. n. št.) Karl Frithof Sundman (Finska, 1873 – 1949) Ivan Sušnik (Slovenija, 1854 – 1942) Govind Swarup (Indija 1929 – 2020) Edward Doane Swift (ZDA, 1871 – 1935) Lewis A. Swift (ZDA, 1820 – 1913) Ignacije Szentmartony (Hrvaška, 1710 – 1793) Š Grigorij Abramovič Šajn (Rusija, 1892 – 1956) Pelageja Fjodorovna Šajn (Rusija, 1894 – 1956) Lenka Šarounová (Češka, 1973 – ) Ibn aš-Šatir (Sirija, 1304 – 1375) Jan Šindel (Češka, 1370 – 1443) Josip Samujilovič Šklovski (Rusija, 1916 – 1985) Vladimir Georgiev Škodrov (Bolgarija, 1930 – 2010) Tigran Aramovič Šmaonov (Rusija) Otto Juljevič Šmidt (Rusija, 1891 – 1956) Pavel Karlovič Šternberg (Rusija, 1865 – 1920) T Tabit ibn Kora (Haranski kalifat, 826 – 901) Taki al-Din (Sirija, Osmansko cesarstvo, 1526 – 1585) Tales (Milet, Mala Azija, okoli 635 pr. n. št. – okoli 543 pr. n. št.) Gustav Andreas Tammann (Nemčija, 1932 – 2019) Jasuo Tanaka (Japonska, 1931 – 2018) Georg Tannstetter (Avstrija, 1482 – 1535) Kiril Nikolajevič Tavastšerna (Rusija, 1921 – 1982) Joseph Hooton Taylor mlajši (ZDA, 1941 – ) John Tebbutt (Avstralija, 1834 – 1916) Ernst Wilhelm Leberecht Tempel (Nemčija, 1821 – 1889) Erik Tengström (Švedska, 1913 – 1996) Teodozij (Grčija, okoli 130 pr. n. št. – okoli 60 pr. n. št.) Teon I. (Smirene, Grčija, okoli 90 – okoli 160) Teon II. (Aleksandrija, Egipt, okoli 335 – okoli 405) Thorvald Nicolai Thiele (Danska, 1838 – 1910) John Macon Thome (ZDA, Argentina, 1843 – 1908) Jana Tichá, (Češka, 1965 – ) Miloš Tichý (Češka, 1966 – ) Gavril Adrijanovič Tihonov (Rusija, 1875 – 1950) Timoharis (Grčija, okoli 320 pr. n. št. – okoli 260 pr. n. št.) François Félix Tisserand (Francija, 1848 – 1896) Johann Daniel Titius (Nemčija, 1729 – 1796) Clyde William Tombaugh (ZDA, 1906 – 1997) Ivan Tomec (Slovenija, 1880 – 1950) Étienne Léopold Trouvelot (Francija, 1827 – 1895) Robert Julius Trumpler (Švica, ZDA, 1886 – 1956) Herbert Hall Turner (Anglija, 1861 – 1930) Nasir at-Tusi (Abasidski kalifat, 1201 – 1274) Charles Wesley Tuttle (ZDA, 1829 – 1881) Horace Parnell Tuttle (ZDA, 1839 – 1923) U Antonio de Ulloa (Španija, 1716 – 1795) Ulug Beg (Timuridski Iran, 1394 – 1449) Albrecht Otto Johannes Unsöld (Nemčija, 1905 – 1995) Takeši Urata (Japonska, 1947 – 2012) Ivan Ureman (Hrvaška, 1583 – 1621) V Yrjö Väisälä (Finska, 1891 – 1971) Jean Elias Benjamin Valz (Francija, 1787 – 1867) Esko Valtaoja (Finska, 1951 – ) Mauri Valtonen (Finska) George Van Biesbroeck (Belgija, ZDA, 1880 – 1974) Sidney van den Bergh (Nizozemska, Kanada, (1929 – ) Cornelis Johannes van Houten (Nizozemska, 1920 – 2002) Ingrid van Houten-Groeneveld (Nizozemska, 1921 – 2015) Varahamihira (Indija, 6. stol.) Antoinette de Vaucouleurs (Francija, ZDA, 1921 – 1987) Gérard Henri de Vaucouleurs (Francija, ZDA, 1918 – 1995) Francesco de Vico (Italija, 1805 – 1848) Yvon Villarceau (Francija, 1813 – 1883) Samuel Vince (Anglija, 1749 – 1821) Ivan Vitez Sredniški (Hrvaška 1405/08 – 1472) Hermann Carl Vogel (Nemčija, 1841 – 1907) Johann Henrich Voigt (Nemčija, 1613 – 1691) Boris Aleksandrovič Voroncov-Veljaminov (Rusija, 1904 – 1994) Vladis Vujnović (Hrvaška, 1933 – ) W Arthur Arno Wachmann (Nemčija, 1902 – 1990) Åke Wallenquist (Švedska, 1904 – 1994) Seth Ward (Anglija, 1617 – 1689) Pehr Wilhelm Wargentin (Švedska, 1717 – 1783) James Craig Watson (ZDA, 1838 – 1880) Chester Burleigh Watts (ZDA, 1889 – 1971) Thomas William Webb (Anglija, 1807 – 1885) Godefroy Wendelin (Belgija, 1580 – 1667) Alfred Lothar Wegener (Nemčija, 1863 – 1932) Nigel Oscar Weiss (Južna Afrika, 1936 – 2020) Richard Martin West (Danska, 1941 – ) Fred Lawrence Whipple (ZDA, 1906 – 2004) Albert Edward Whitford (ZDA, 1905 – 2002) Sarah Frances Whiting (ZDA, 1847 – 1927) John Paul Wild (Avstralija, 1923 – 2008) Paul Wild (Švica, 1925 – 2014) Arthur Stanley Williams (Anglija, 1861 – 1938) Albert George Wilson (ZDA, 1918 – 2012) Olin Chaddock Wilson (ZDA, 1909 – 1994) Joseph Winlock (ZDA, 1826 – 1875) Friedrich August Theodor Winnecke (Nemčija, 1835 – 1897) John Winthrop (ZDA, 1714 – 1779) Carl Alvar Wirtanen (ZDA, 1910 – 1990) Carl Wilhelm Wirtz (Nemčija, 1876 – 1939) Carl Gustav Witt (Danska, 1866 – 1946) Paul Wittich (Nemčija, 1546 – 1586) Charles Joseph Étienne Wolf (Francija, 1827 – 1918) Max Franz Joseph Cornelius Wolf (Nemčija, 1863 – 1932) Rudolf Johann Wolf (Švica, 1816 – 1893) Arnold Wolfendale (Anglija, 1927 – 2020) Aleksander Wolszczan (Poljska, 1946 – ) Christopher Wren (Anglija, 1632 – 1723) Thomas Wright (Anglija, 1711 – 1786) William Hammond Wright (ZDA, 1871 – 1959) John Wrottesley (Anglija, 1798 – 1867) Johann Philipp von Wurzelbauer (Nemčija, 1651 – 1725) X Y William Kwong Yu Yeung (Kitajska, Kanada, ZDA, 1960 – ) Charles Augustus Young (ZDA, 1834 – 1908) Z Franz Xaver von Zach (Nemčija, 1754 – 1832) Abraham Zacuto (Portugalska, 1450 – 1510) Francesco Zagar (Hrvaška, Italija, 1900 – 1976) al-Zarkali (Španija, 1028 – 1087) Feliks Jurjevič Zigel (Rusija, 1920 – 1988) Johann Karl Friedrich Zöllner (Nemčija, 1834 – 1882) Niccolò Zucchi (Italija, 1586 – 1670) Ivan Luka Zuzorić (Hrvaška, 1716 – 1746) Fritz Zwicky (Švica, ZDA, 1898 – 1974) Tomaž Zwitter (Slovenija, 1961 – ) Ž Aleksander Markelovič Ždanov (Rusija, 1858 – 1914) Venjamin Pavlovič Žehovski (Rusija, Francija, 1881 – 1953) Ljudmila Vasiljevna Žuravljova (Ukrajina, 1946 – ) Glej tudi časovni pregled astronomov seznam matematikov seznam fizikov seznam astrofizikov seznam kozmologov