text: Roots rock reggae ali roots reggae [rúts rôk rêge, ~ régi] je zvrst, predvsem jamajškega reggaeja, ki združuje običajni zvok skaja z ameriškim rock & rollom, ritem in bluesom (rhythm & blues) in popom. Je najbolj dostopna oblika reggaeja in globalno najbolj razširjena, predvsem zaradi uspeha Boba Marleya. Roots rock je v bistvu duhovna vrsta reggae glasbe, kjer prevladujejo rastafarijanska besedila v zahvalo 'živečega boga' Jaha Rasa Tafarija. Včasih to zvrst glasbe imenujejo Jah music [džá mjúzik]. Besedila opisujejo revščino in odpor proti vladnemu zatiranju. Vrhunec te glasbene zvrsti morda predstavljajo pozna 1970. in glasbeniki kot so Johny Clarke, Horace Andy, Barrington Levy in Lincoln Thompson, ki so ustvarjali s studijskimi producenti Leejem »Scratchem« Perryjem, Kingom Tubbyjem in Clementom Seymourjem »Sirom Coxsoneom« Doddom. Preskušanje z velikokrat omejeno tehnološko opremo je rodilo dub reggae. Za nekatere zgodovinarje glasbe predstavlja to obdobje enega najzgodnejših prispevkov k razvoju tehna. Roots rock predstavlja pomemben del jamajške kulture. Čeprav so ga na Jamajki nadomestile druge oblike reggaeja kot je dancehall ( v novejšem času sicer označenega kot homofobičnega), se je razširil tudi drugod po svetu. Na nekatere glasbenike je zelo vplival 'mednarodni križar črnskega nacionalizma' Marcus Mosiah Garvey, čeprav ga večina izvajalcev ne daje v ospredje, le morda posredno pri vprašanju vrnitve 'potomcev sužnjev' v svoje rodne domovine (predvsem Etiopijo) na rodni celini Afriki. Seznam roots rock reggae glasbenikov in izvajalcev The Abyssinians (Jamajka) Aisha Laurel Aitken Alpha Blondy (Slonokoščena obala) Roland Alphonso Horace Andy (Jamajka) Manley Augustus »Big (Jah) Youth« Buchanan (Jamajka) Black Uhuru George Boswell Peter Broggs Dennis Brown Leroy Brown Winston »Burning Spear« Rodney (Jamajka, ZDA) Cornell Cambell Capleton (Jamajka) Don Carlos (Jamajka) Charlie Chaplin Johnny Clarke (Jamajka) The Congos (Jamajka) Tommy Cooks Culture (Jamajka) Anthony 'Sangie' Davis Carlene Davis Ossie Dellimore Clement Seymour »Sir Coxsone« Dodd (Jamajka) Dread Ashanti The Ethiopians Clinton Fearon (Jamajka, ZDA) Neville Grant The Great Abu The Heptones I Wayne (Jamajka) Ijahman Levi (Jamajka) Israel Vibration Barry Issac The Itals Carlton Jackson Jah Creation Jah Cure (Jamajka) Jah Deeanko Jah Lloyd Jah Malla David Jahson (Jamajka) John Junior Kwanzamo Roots Rockers Lucky Dube (Južna Afrika) Robert Nesta »Bob« Marley (Jamajka, Anglija) Rita Marley (Jamajka) The Maytones (Mighty Maytones) (Jamajka) Freddie McGregor The Meditations The Mighty Diamonds (Jamajka) Jacob »Killer« Miller (Jamajka) Sugar Minott Misty in Roots (Anglija) Denroy Morgan (Jamajka, ZDA) The Morwells (Morwell Esquire, Morwell Unlimited) Judy Mowatt Junior Murvin Cedric Myton Sinéad O'Connor (Irska) Johnny Osbourne Augustus Pablo (Jamajka) Triston Palmer Lee »Scratch« Perry (Jamajka) Mortimer Planner (Mortimo Planno) (Jamajka) Michael James »Prince Far I« Williams (Jamajka) »Prince« Lincoln Thompson (Jamajka) Michael Prophet Ras Michael & The Sons Of Negus Ras Sam Brown The Rastafarians Junior Reid Root Awakening (ZDA) Roots Natty (Kostarika, Portoriko) The Shadows Velvet Shadows Bim Sherman Garnett Silk The Silverstones Sizzla (Jamajka) Sly & Robbie The Sons of Selassie Soldiers of Jah Army (ZDA) Steel Pulse Steely & Clevie Calvin Stuart Linval Thompson Peter Tosh (Jamajka) The Travellers Truth Fact and Correct Twinkle Brothers U-Roy (Jamajka) Upsetters & Friends The Viceroys Wayne Wade Bunny Wailer Sylford Walker Ashanti Waugh Delroy Wilson Adrian Xavier (ZDA) Vivian »Yabby You« Jackson (Jamajka) Benjamin Zephaniah (Anglija) Zimbabwe Dread Glej tudi rude boy seznam glasbenih zvrsti Rock glasba Reggae


source: wikipedia

text: Trigonométrične (trigonometríjske) ali kótne fúnkcije so pomembne matematične funkcije. Ime kotne funkcije izhaja iz dejstva, da so rezultati odvisni od kota. Starejše ime za te funkcije je kotomerne ali goniometrične (grško : lonía – kot) funkcije. Kotne funkcije so pomembne pri proučevanju trikotnikov in pri modeliranju periodičnih pojavov. Na njih sloni trigonometrija. Lahko jih določimo kot razmerja dveh stranic pravokotnega trikotnika, ki oklepata kot, ali še bolj splošno kot razmerja koordinat točk na enotskem trigonometričnem krogu, oziroma kot neskončne vrste. Obstaja šest osnovnih trigonometričnih funkcij: sinus, kosinus, tangens, kotangens, sekans in kosekans. Sekans in kosekans se v novejšem času opuščata. Kotne funkcije v pravokotnem trikotniku Sinus (sin) je v pravokotnem trikotniku razmerje med kotu nasprotno kateto in hipotenuzo. Kosinus (cos) je v pravokotnem trikotniku razmerje med kotu priležno kateto in hipotenuzo. Tangens (tg ali tan) je v pravokotnem trikotniku razmerje med kotu nasprotno kateto in kotu priležno kateto. Kotangens (ctg ali cot) je v pravokotnem trikotniku razmerje med kotu priležno kateto in kotu nasprotno kateto. Sekans (sec) je v pravokotnem trikotniku razmerje med hipotenuzo in kotu priležno kateto. Velja: . Kosekans (csc) je v pravokotnem trikotniku razmerje med hipotenuzo in kotu nasprotno kateto. Velja: . Kotne funkcije v enotskem krogu Z enotskim krogom (OA = 1) lahko funkcije opredelimo kot: sin α = BC - ordinata točke, kjer gibljivi krak kota α seka enotsko krožnico cos α = OB - abscisa točke, kjer gibljivi krak kota α seka enotsko krožnico tg α = AD - ordinata točke, kjer nosilka gibljivega kraka kota α seka tangento na enotsko krožnico pri x = 1 ctg α = EF - abscisa točke, kjer nosilka gibljivega kraka kota α seka tangento na enotsko krožnico pri y = 1 sec α = OD csc α = OF Ciklometrične (krožne) funkcije Vsaki trigonometrični funkciji pripada inverzna funkcija. Inverze trigonometričnih funkcij imenujemo krožne ali ciklometrične funkcije. Ker trigonometrične funkcije niso bijektivne, so krožne funkcije le delno inverzi (inverzi le na določenem območju). V spodnji tabeli so navedeni ustrezni intervali (glavne vrednosti). Izražanje funkcij s številskimi vrstami Trigonometrične funkcije lahko za majhne vrednosti argumenta razvijemo v Taylorjevo vrsto (opomba: argument x mora biti v radianih): Pri tem Bn označujejo Bernoullijeva števila. Funkcije kompleksnega argumenta Trigonometrične funkcije lahko razširimo tako, da dovolimo, da je argument funkcije kompleksen. Pri tem si lahko pomagamo z Eulerjevo enačbo: Odtod dobimo Osnovne zveze med kotnimi funkcijami Kotne funkcije komplementarnih kotov Prehod na ostri kot Kotne funkcije dvojnih kotov Kotne funkcije trojnih kotov Kotne funkcije polovičnih kotov Adicijski izreki Zunanje povezave Glej tudi sinusni izrek kosinusni izrek faktorizacija (preoblikovanje vsote kotnih funkcij v produkt) razčlenjevanje (preoblikovanje produkta kotnih funkcij v vsoto) krožna funkcija hiperbolična funkcija Elementarne funkcije Trigonometrija


text: Ptíči ali ptíce (znanstveno ime Aves) so dvonožni, toplokrvni vretenčarji (Vertebrata), pokriti s perjem, s sprednjimi udi spremenjenimi v peruti z lahkimi in votlimi kostmi. Razvili so se iz dinozavrov v zgodnji juri pred približno 180 milijoni let, ko se je pojavilo prvo ptiču podobno bitje – praptič Archaeopteryx. Ptiči so zelo različnih velikosti, od kolibrijev in vse do velikih nojev in emujev. Glede na taksonomsko delitev je danes na svetu približno 8800 do 10.200 znanih vrst ptičev. Srednja vrednost znanih vrst je nekako 9200 vrst. V Evropi živi okoli 430 stalnih vrst, do sedaj pa so na tem področju ugotovili več kot 630 vrst. V času človeške zgodovine je izumrlo približno 120 do 130 vrst. Ptiči so najbolj raznolika skupina vretenčarjev. Hranijo se z nektarjem, rastlinami, semeni, žuželkami, ribami, sesalci, mrhovino ali z drugimi ptiči. Veliko ptičev se seli na dolgih razdaljah, da si zagotovijo optimalna bivališča (na primer arktična čigra (Sterna paradisaea)), drugi ptiči pa večino svojega časa preživijo na morju (npr. nomadski albatros (Diomedea exulans). Nekateri ptiči, kot je npr. črni hudournik (Apus apus), se zadržujejo na večjih višinah, tudi med spanjem. Razširjenost in porazdelitev Ptiči živijo in se razmnožujejo v večini zemeljskih območij na vseh sedmih celinah. Najbolj severno se razmnožuje snežni strakoš (Pagodroma nivea), do 440 km v notranjost Antarktike. Najvišja biološka raznolikost ptičev se pojavlja v tropskih predelih. Pred časom so menili, da je bila ta raznolikost posledica večjih stopenj nastajanja vrst v tropih. Zadnje raziskave so pokazale večje stopnje nastajanja vrst na večjih zemljepisnih širinah, ki so jih izravnavale večje stopnje izumrtja kot v tropih. Več družin ptičev se je prilagodilo na življenje, tako na svetovnih oceanih kot tudi v njih, od katerih se nekaj vrst morskih ptičev na obalah le razmnožuje. Nekatere vrste pingvinov se potapljajo do 300 m. Vpliv človeka na razširjenost ptic Veliko vrst ptičev se razmnožuje na področjih, kjer so jih naselili ljudje. Nekatere naselitve so bile namerne. Fazana (Phasianus colchicus) so po svetu razširili umetno kot divjad. Druge vrste so razširili slučajno. Divje meniške papige (Myiopsitta monachus) so se na primer po begu iz ujetništva na veliko naselile v več severnoameriških mestih. Nekatere vrste kot so kravja čaplja (Bubulcus ibis), rumenoglava karakara (Milvago chimachima) in avstralski kakadu (Eolophus roseicapillus) so se razširile naravno daleč od izvirnega bivališča, ker so poljedelska dela tvorila primerna nova bivališča. Sezonska razširjenost Pri nekaterih vrstah ptic vlada določena sezonska razširjenost. Na nekem območju lahko v različnih letnih časih vidimo različne vrste ptic. Poletne vrste se na nekem območju zadržujejo le med gnezdenjem in se nato selijo. Preletniki pridejo le ob selitvah. Zgradba ptičjega telesa Ptiči so (razen netopirjev) edina skupina vretenčarjev, ki lahko v resnici letajo, ne pa samo jadrajo kot nekatere druge skupine. To jim omogoča zgradba njihovega telesa. Čeprav so ptiči gospodarji zraka, so povsem doma tudi na kopnem in v vodi. Odločilno za ta uspeh je bil razvoj perja. Podobno kot dlaka se je razvilo za zaščito stalno toplega telesa in se šele kasneje oblikovalo v trdne letalne ploskve, ki so omogočile letenje. Osnovne telesne in vedenjske poteze ptičev pričajo, da gre za živali, ki so prilagojene za letanje. Telo se jim je spreminjalo tako, da se je krepila telesna moč, telo pa je hkrati postajalo lažje. Kosti so postale votle ali porozne, ali pa so oblikovane kot tanke, ukrivljene plošče. Težko zobovje je zamenjal lahek kljun, pernato odevalo je zelo lahko. Perje Običajno je celo ptičje telo, razen kljuna in nog, prekrito s perjem. Nekateri ptiči, kot na primer jastrebi, pa imajo gole glave in vratove. Ker pokrivajo skoraj celotno telo in so hkrati dobra toplotna izolacija, zmanjšujejo toplotne izgube telesa ter omogočajo vzdrževati stalno povišano telesno temperaturo. Perut Razvoj prednjih okončin v peruti je ptičem omogočil letenje. Njihova različna oblikovanost in prilagojenost jim omogoča jadranje v velikih višavah, letenje nad oceani, bliskovito lovljenje plena, bežanje pred plenilci, preletavanje velikih razdalj. Okostje Razvoj letenja s pomočjo mišic je povzročil, da se ptičje okostje bistveno razlikuje od okostij drugih živali. Najopaznejša posebnost pri ptičih letalcih je močan greben na grodnici, na katerega so pritrjene peruti. Repna peresa rastejo iz trtice. Prednje okončine so povsem prilagojene letenju, brezzobe čeljusti pa so se razvile v kljun. Kosti imajo nizko specifično težo. Dolge kosti ptičev letalcev so votle, toda ojačane z lahkimi notranjimi oporami. Golobje okostje tehta na primer samo dvajsetino teže celega telesa. Številni ptiči neletalci pa imajo masivne kosti. Edini predel, kjer imajo ptiči več kosti kot drugi vretenčarji, je vrat. Čaplja potrebuje zelo gibljiv vrat, da si lahko ujame hrano, pa tudi da doseže vsak del telesa, ko si čisti in neguje perje. V čapljinem vratu je 16 do 17 vretenc, v labodjem do 25, sesalci pa imajo samo 7 vretenc. Čutila Voh in okus nista dobro razvita. Bobnič ušesa leži skoraj ob kožni površini, zato je zunanji sluhovod zelo kratek. Uhlja ni, nadomešča ga venec peresc. Med vsemi čutili je najbolj razvit vid. Oči so velike. Ptiči imajo gibčne veke in napol prozorno žmurko, ki lahko prekrije ves zunanji del zrkla. Prebavila Ptiči nimajo zob, zato mora prebavni sistem opraviti vse stopnje razgradnje hrane. Ptice pobirajo in trgajo hrano s kljunom. Jezik je lahko različen. Ustom in žrelu sledi v odvisnosti od dolžine vratu različno dolg mišičasti požiralnik, ki se pri mnogih vrstah na koncu razširi v golšo. Služi jim za shranjevanje hrane. Sledi želodec, s svojim prvim delom, žlezovnikom, ki izloča prebavne sokove in drugim, mlinčkom. Mlinček z ritmičnim krčenjem in s požrtimi kamenčki drobi omehčano hrano. Tanko črevo je zavito in pri rastlinojedih daljše. Ob prehodu iz tankega črevesa v debelo črevo izraščata dve različno dolgi slepi črevesi. Debelo črevo se izliva v stok, kjer se zaključujejo tudi izvodila sečil in spolovil. Dihala Ptiči imajo dobro razvita dihala, ki oskrbujejo mišice z dovolj veliko količino kisika. Pljuča ptičev so majhna in kompaktna. Povezana so z zračnimi vrečami po vsem telesu, le te pomagajo pri vdihavanju in izdihavanju zraka. Med respiratornimi gibi se volumen pljuč le malo spreminja. Zračne vreče vzdržujejo stalen pretok zraka. Stena zračnih vreč je tanka, prožna in slabo prekrvavljena. V času letenja se zračne vreče polnijo in praznijo z ritmično kontrakcijo in relaksacijo letalnih mišic, ter z udarjanjem kril. Namesto dvosmerne izmenjave zraka, kot jo imajo sesalci, teče pri pticah zrak po dihalih le v eni smeri<ref name="zivali">{{navedi knjigo |last=več avtorjev|year=2003 |title=Živali: Velika ilustrirana enciklopedija|publisher=Založba Mladinska knjiga|isbn=86-11-16527-6}}</ref>. Obtočila Srce je popolnoma deljeno v dva preddvora in dva prekata. Veliki in mali krvni obtok sta dokončno razmejena. Izločala in spolovila Ptiči nimajo sečnika. Ledvice izločajo odpadne snovi v obliki gosto tekočega seča, ki se po drugotnih sečevodih izliva v stok. Samčevi spolni žlezi, semenčnika, ležita bočno ob hrbtenici pred ledvicami. Semenčice, ki tu nastajajo, se po semenovodih odvajajo v stok ločeno od seča. Pri samicah se v zarodkovem razvoju zasnujeta parni spolni žlezi z izvodiloma, vendar se razvijeta le levi jajčnik in levi jajcevod. Desni jajčnik in desni jajcevod zakrnita. Pri odraslih samicah se posebna dela jajcevoda izoblikujeta v beljakovo in lupinino žlezo. Razmnoževanje Izbira kraja za gnezditev Največkrat poišče kraj gnezditve samec. Pri selivkah se samec vrne v rojstni kraj že pred samico. Takoj se začne ogledovati, kje bi našel primeren prostor za gnezdo. Svoj prihod in izbiro mesta za gnezdo oznanja ptič z vsakovrstnim obnašanjem, ki naj morebitnim novim interesentom dopove, da je ta kraj že zaseden. Neutrudno varuje meje svojega okoliša in se požene za vsakim tekmecem. V tem času so ptičje petje, klici in vsakovrstno oglašanje znaki, s katerimi uveljavlja posestne pravice. Ko je te pravice nesporno uveljavil, se začne oglašati drugače, da privabi samice. Vsaka vrsta ima značilen napev. Če so samci graditelji kot na primer žolne in stržek, začno že znašati gnezdo. Parjenje Ko pridejo samičke, se petje stopnjuje, hkrati pa se zaostrijo boji za izbrano gnezdišče. Lastnik okoliša nažene vsakega vsiljivca in se hkrati suče okoli samice. Z ljubezenskimi igrami se samec predstavlja samici. Šopiri se s plesi, razkazovanjem okrasnega perja, izvaja akrobatske lete in ji ponuja simbolična darila. Samička, ki je največkrat nežnejša in zaradi ohranitve vrste bolj skromne zunanjosti, komaj kdaj pokaže svoj interes do samca. Le redko in pri malokaterih ptičjih vrstah dobi snubec odgovor z glasom. Dostikrat pokaže samička, da se je tudi sama odločila le tako, da preprosto ostane v samčevem okolišu. Kdaj pa kdaj se samička pritiska k samcu, mu čehlja perje ali vabljivo počene. Največkrat se rahlo izmika snubcu in ga tako z zapeljivo igro še bolj podžiga. Nekateri ptiči se »zaročijo« že prejšnje leto ali v zimovišču, tako da sta spomladi že takoj par. Po navadi je samcev več kot samic, tako da marsikateri samec ostane brez svojega para in tedaj imajo lastniki okoliša s takim samcev hude boje. Parček ostane skupaj vse leto in skupno znašata gnezdo ter skrbita za mladiče. Nekatere vrste ptic ostane skupaj več let, dostikrat celo do smrti. Kako znašajo gnezdo Gnezda so spletena, sezidana, izkopana ali nalepljena z veliko umetnostjo in pridnostjo. Gnezdo ni ptičji dom, ampak je le začasna valilnica, ki izgubi svoj pomen kakor hitro mladički zapustijo gnezdo. Gradilni nagon se pojavi hkrati z razmnoževalnim in valilnim. Izredne graditvene sposobnosti se vzbudijo posebno pri samičkah in so navadno one gradbeni mojstri. Samci se zadovoljijo s tem, da prinašajo material in pomagajo pri gradnji, včasih pa je samec le opazovalec in zabava samico z žgolenjem. Tipi gnezd Pri gradnji gnezda se vsaka vrsta strogo drži rodovnih pravil in ravna natanko po instinktu, tako da že po mestu, kje je gnezdo, in po načinu izdelave ter obliki lahko ugotovimo, kateri ptič gnezdi tu. Tako poimenujejo ptiče tudi po načinu in kraju gnezdenja kot talne gnezdivce in podobno. Glede na mesto gnezdenja ločimo več tipov gnezd: gnezda na tleh, plavajoča gnezda, gnezda na drevesu, gnezda v duplu, gnezda v rovu, gnezda v skalni steni itd. Gnezda so različno oblikovana: skodeličasto, kroglasto, neurejeno, kotanja ob robu vode, na vodi plavajoči kup rastlinja, gole skalne police, špranja, rov, jama, kup morskega rastlinja, kup vej, vodnih rastlin na skali, drevesu, kup mulja itd. Valjenje Ptice se razmnožujejo z jajci in za zarod vzorno skrbijo. Večina znese jajca v posebna gnezda, ki so dobro skrita ali nameščena zunaj dosega plenilcev. Jajca vali ena ali več odraslih ptic, praviloma je to samica. Število jajc v leglu je pri vrstah zelo različno, nekatere pa imajo v enem letu tudi več legel. Mladiči se izvalijo pri manjših ptičih v 12 do 14 dneh, pri krokarjih v 17 do 21 dneh, kokoši valijo 20 do 24 dni, veliki vodni ptiči 30 do 35 dni, veliki tekači 35 do 39 dni in ujede 28 do 56 dni. Neugodno vreme lahko podaljša čas valjenja. Za razvoj plodu v jajcu je potrebna temperatura 37,5 do 40 °C. To toploto dobi jajce od prsi valeče ptice. Med valjenjem obrača jajca, da se enakomerno ogrevajo. Kratkotrajne in manjše ohladitve jajcem ne škodijo, tako da valeča ptica lahko občasno zapusti gnezdo. Ko je mladič goden sam razbije lupino za kar ima poseben tako imenovani »jajčni zob«, majhen rožiček na kljunu, ki izgine kmalu potem ko se izvali. Skrb za zarod Mladi ptiči pridejo na svet nebogljeni in goli. Samica jih greje pod perutmi. Prve dni je samec skrben hranilec. Kasneje pa se pri prinašanju hrane pridruži še samica. Za čistočo gnezda samec in samica zelo skrbita. Mladičje blato odneseta stran. Kasneje pa ko so mladiči zadosti močni se iztrebljajo iz gnezda ven. Obnašanje Večina ptičev je dnevnih živali, oziroma dejavnih med dnevom. Nekateri redovi in vrste kot so sove in podhujke (Caprimulgidae) so nočne ali večerne živali (dejavne v polmraku). Več priobalnih vrst podreda pobrežnikov (Charadrii) se prehranjuje ob ugodni plimi, podnevi ali ponoči. Oglašanje Oglašanje ptičev je velikokrat tako značilno, da lahko po tem prepoznamo določeno vrsto. Tako so si npr. gorske in močvirske sinice tako podobne, da jih v naravi zanesljivo lahko ločimo le takrat, kadar zapojejo. Oglašanje ptic ima v življenju ptic veliko vlogo. Svojim vrstnikom namreč oznanjajo, katero območje je že zasedeno. Lastnik določenega območja s svojim petjem opozarja vsiljivca, hkrati pa sporoča samicam, da je še prostor zanje. Zaradi določenih anatomskih značilnosti, npr. oblike grla in nog ter skupnih značilnosti v načinu življenja, zoologi tudi vrane uvrščajo v skupino ptic pevk. Ni namreč odvisno od tega, katero petje se nam zdi spevno. Pojejo tudi ptiči, ki ne sodijo med ptice pevke. »Smejanje« zelene žolne in slokin »uorr uorr« ni nič drugega kot petje. Sporazumevanje Ptiči se sporazumevajo v glavnem z vidnimi in zvočnimi signali. Lahko so namenjeni pripadnikom iste vrste ali drugih vrst. Včasih uporabijo perje za dosego družbene prevlade, za prikaz paritvenega stanja in spolne zrelosti v spolno izbranih vrstah ali za ustrahovanje. Širokorepec (Eurypyga helias) na primer oponaša velikega predatorja in odbija jastrebe ter tako varuje mladiče. Raznolikost perja prav tako omogoča razpoznavo posameznih ptičev, še posebej različne vrste. Vidno sporazumevanje lahko vsebuje tudi ritualno vedenje, ki se je razvilo iz dejanj brez signalov, na primer iz čiščenja in urejevanja perja, kljuvanja ali iz drugih vedenjskih vzorcev. Takšno vedenje lahko nakazuje napadanje ali podrejanje in lahko prispeva k oblikovanju socialnih odnosov. Najbolj dovršeno vedenje se pojavlja med parjenjem, kjer »plesi« nastanejo s kombinacijo več različnih možnih sestavin gibanja. Parjenje samcev je lahko odvisno od kakovosti takšnega vedenje. Taksonomska delitev ptičev Kot razred so ptiči najbolj sistematično raziskana skupina organizmov na svetu, z dolgo zgodovino poskusov izčrpne klasifikacije vseh nižjih taksonov. Kljub temu je s koncem 20. stoletja razmah molekularnih metod, s katerimi lahko skoraj neposredno ugotavljamo sorodnost, prinesel nekaj korenitih sprememb v tradicionalno razumevanje sorodnosti na ravni redov in družin, drugod pa so te metode potrdile sistem, ki je prej temeljil na anatomskih ter drugih znakih. V grobem delimo ptiče na dve glavni skupini: staročeljustnice (Palaeognathae) imajo okostje ustne votline, ki ga opisujejo kot primitivno in bolj podobno plazilcem, novočeljustnice pa sodobnejšega. Večina staročeljustnic je neletečih ali slabih letalcev, sem spadajo noj, nanduji idr., vendar ta lastnost ni ključna za opredelitev skupine, saj se je razvila večkrat ločeno. Velika večina ptic spada med novočeljustnice, med njimi red pevcev, kamor uvrščamo več kot pol vseh znanih vrst ptičev. Spodnji seznam družin in višjih taksonov temelji na preglednem seznamu Mednarodne zveze ornitologov (International Ornithologists' Union, IOU), kjer vrstni red taksonov ponazarja evolucijsko zgodovino teh skupin. Slovenska imena so povzeta predvsem po Imeniku ptic zahodne Palearktike'' s kasnejšimi posodobitvami v drugih virih. Druge delitve Glede na pojavljanje na določenem ozemlju lahko razdelimo ptiče na: avtohtone gnezdilke (227 vrst), alohtone gnezdilke (2 do 3 vrste), poletne goste (~ 5 vrst), zimske goste (~ 35 vrst), preletne goste (~ 90 vrst), izjemne goste (68 vrst) in alohtone negnezdeče vrste (9 vrst). Glede na letne premike vrst ptiče razdelimo na: stalnice (npr. divji petelin), selivke (npr. kmečka lastovka), delne selivke (npr. cikovt) in klateže (npr. čuk). Sklici Viri Zunanje povezave Mobitel in DOPPS, Enciklopedija ptic Slovenije Ornitološko društvo Ixobrychus , Koper Avibase , Denis Lepage (2003-2008) (v angleščini in še dvanajstih jezikih) Avionary Western Palearctic Bird Names in 46 Languages Vretenčarji Taksoni, opisani leta 1758


text: Za število e, ki se lahko tudi imenuje Eulerjevo število, glej članek: e (matematična konstanta) Eulerjeva števíla [òjlerjeva ~] so v matematiki členi zaporedja En celih števil, razvitega s Taylorjevo vrsto: kjer je hiperbolični kosinus, oziroma z: kjer je Eulerjev polinom, ali z: Prva Eulerjeva števila so : Nekateri avtorji štejejo tudi lihe indekse, ki so vsi enaki nič, sodi pa izmenično pozitivni ali negativni. Tukaj smo šteli samo sode in prikazali tudi tistih nekaj Eulerjevih števil, ki so praštevila 0Em. Eulerjeva števila se pojavljajo v Eulerjevih polinomih, v razvoju Taylorjevih vrst za trigonometrično funkcijo sekans, hiperbolični sekans in v kombinatoriki. Kombinatorika Leonhard Euler ru:Число Эйлера (физика)


text: Eléktrični tók (oznaka I) v fiziki in elektrotehniki imenujemo usmerjeno gibanje nosilcev električnega naboja, bodisi po praznem prostoru, bodisi po kovini ali drugem električnem prevodniku. Električni tok je definiran kot količina naboja, ki v danem časovnem intervalu preteče skozi dani presek. Mednarodni sistem enot predpisuje za merjenje električnega toka enoto amper, ki je ena osnovnih enot SI. Električni tokovi ustvarjajo magnetna polja, ki se uporabljajo v motorjih, generatorjih, induktorjih in transformatorjih. V navadnih prevodnikih povzročajo Jouleovo segrevanje, ki ustvarja svetlobo v žarnicah z žarilno nitko. Časovno spremenljivi tokovi oddajajo elektromagnetne valove, ki se uporabljajo v telekomunikacijah za oddajanje informacij. Merilnik za merjenje električnega toka se imenuje ampermeter. Simbol Običajni simbol za tok je , ki izvira iz francoske fraze intensité du courant (jakost toka). Jakost toka pogosto imenujemo preprosto tok. Simbol je uporabil André-Marie Ampère, po katerem je poimenovana enota za električni tok (1820). Zapis je prešel iz Francije v Veliko Britanijo, kjer je postal standard. kjer vsaj ena revija ni spremenila uporabe v do leta 1896. Ohmov zakon Ohmov zakon za dani električni krog podaja sorazmernost med električnim tokom I skozi električni upornik in napetostjo V na njem:I je tok skozi prevodnik (v enotah amperjev). V je potencialna razlika, izmerjena čez prevodnik (v enotah voltov), in R je upor prevodnika (v enotah ohmov). Natančneje, Ohmov zakon navaja, da je R v tem razmerju konstanten, neodvisen od toka. Izmenični in enosmerni tok V sistemih z izmeničnim tokom (AC) gibanje električnega naboja izmenično obrača smer. Izmenični tok je oblika električne energije, ki se najpogosteje dobavlja podjetjem in bivališčem. Običajna valovna oblika električnega tokokroga AC je sinusni val, čeprav nekateri uporabljajo alternativne valovne oblike, kot so trikotni ali kvadratni valovi. Primeri izmeničnega toka so tudi zvočni in radijski signali, ki se prenašajo po električnih žicah. Pomemben cilj teh uporabj je obnovitev informacij, kodiranih (ali moduliranih) na AC signal. V nasprotju s tem se enosmerni tok (DC) nanaša na sistem, v katerem se električni naboj giblje samo v eno smer. Enosmerni tok proizvajajo viri, kot so baterije, termoelementi, sončne celice in komutatorski električni stroji tipa dinamo. Izmenični tok se lahko pretvori v enosmerni tok z uporabo usmernika. Enosmerni tok lahko teče v prevodniku, kot je žica, lahko pa teče tudi skozi polprevodnike, izolatorje ali celo skozi vakuum, kot v elektronskih ali ionskih snopih. Staro ime za enosmerni tok je bilo galvanski tok. Sklici Glej tudi enosmerni tok, izmenični tok gostota toka Elektrika in magnetizem Elektrotehnika Fizikalne količine


text: Eléktrični króg ali eléktrično vézje je vezje, sestavljeno iz izvirov, porabnikov in vodnikov. V sklenjenem električnem krogu teče električni tok. Za električni krog veljata Kirchhoffova izreka: vsota vseh gonilnih napetosti v sklenjenem električnem krogu je enaka vsoti vseh padcev napetosti vsota vseh pritekajočih tokov v razvejišče je enaka vsoti vseh odtekajočih tokov Elektrika in magnetizem Elektronika


text: 1989 MCMLXXXIX je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Leto je zaznamoval predvsem val revolucij v državah vzhodnega bloka, ki je povzročil padec komunizma in napovedal zmanjšanje vpliva Sovjetske zveze v svetovni politiki in njen razpad dve leti kasneje. Dogodki Januar – april 7. januar – Akihito postane japonski cesar po smrti očeta Hirohita. 18. januar – Ante Marković nasledi Branka Mikulića na položaju predsednika vlade Jugoslavije. 20. januar – George H. W. Bush postane 41. predsednik Združenih držav Amerike. 3. februar – v vojaškem državnem udaru je odstavljen paragvajski diktator Alfredo Stroessner. 14. februar – v zemeljsko orbito je vtirjen prvi satelit navigacijskega sistema GPS. 15. februar – zadnji sovjetski vojak zapusti Afganistan; konec sovjetsko-afganistanske vojne. 16. februar – ustanovljena je Socialdemokratska zveza Slovenije, kasneje preimenovana v Slovensko demokratsko stranko. 24. februar – delegacije 160 držav se udeležijo pogreba japonskega cesarja Hirohita. 3. marec – predsedstvo Jugoslavije razglasi izredne razmere na Kosovu in pošlje vojsko proti Albancem, ki demonstrirajo v podporo odstavljenem Azemu Vlasiju ter proti zmanjševanju avtonomije Kosova. 13. marec – huda magnetna nevihta povzroči razpad električnega omrežja Quebeca, ki oskrbuje 9 milijonov ljudi, severni siji so vidni vse do Teksasa na jugu. 15. marec – Izrael vrne nadzor nad mestom Taba Egiptu, s čimer se konča sedem let trajajoč ozemeljski spor med državama. 23. – 28. marec – v množičnih izgredih albanske skupnosti zaradi ustavnih sprememb v Jugoslaviji, ki ukinejo avtonomijo Socialistične avtonomne pokrajine Kosovo, umre vsaj 29 ljudi. 24. marec – iz tankerja Exxon Valdez, ki je nasedel v Zalivu princa Williama na Aljaski, izteče za 240.000 sodčkov surove nafte in povzroči obsežno ekološko katastrofo. 14. april – kitajski študentje zasedejo Trg nebeškega miru v Pekingu. 15. april – zgodi se največja katastrofa na nogometnem štadionu v zgodovini, ko na štadionu Hillsborough zaradi prenatrpanosti umre 96 navijačev Liverpoola. 17. april – poljske oblasti priznajo sindikatu Solidarność status legalne politične stranke in mu dovolijo sodelovati na volitvah. Maj – avgust 2. maj – madžarske oblasti odstranijo 240 km barikad na meji z Avstrijo – začetek padca železne zavese. 8. maj – pisatelj Tone Pavček prebere Majniško deklaracijo z zahtevo po suvereni državi slovenskega naroda na množičnem protestnem zborovanju zaradi aretacije Janeza Janše na Kongresnem trgu v Ljubljani. 14. maj – Mihail Gorbačov kot prvi sovjetski voditelj po 1960. letih obišče Kitajsko. 15. maj – Janez Drnovšek postane novi predsednik predsedstva Jugoslavije. 4. junij – iskre dveh potniških vlakov vnamejo zemeljski plin, ki je spuščal iz cevovoda pri mestu Aša v Rusiji; v eksploziji umre 645 ljudi. odločilna zmaga stranke Solidarność na poljskih parlamentarnih volitvah odpre pot za spremembo režima v državi. kitajska Ljudska osvobodilna vojska krvavo zatre demonstracije v Pekingu. 13. junij – oceanograf Robert Ballard odkrije ostanke leta 1941 potopljene bojne ladje Bismarck. 4. julij – predstavnik Palestinskega islamskega džihada izvede na avtobusu med Tel Avivom in Jeruzalemom prvi palestinski samomorilski napad proti Izraelu. 10. julij – 300.000 rudarjev v sibirskih rudnikih premoga priredi najbolj množično delavsko stavko v Sovjetski zvezi od 1920. let. 19. julij – Wojciech Jaruzelski, zadnji komunistični voditelj Poljske, je imenovan za predsednika države. 20. julij – oblasti v Burmi odredijo hišni pripor za voditeljico opozicije Aung San Su Či. 23. julij – Giulio Andreotti postane predsednik vlade Italije. 31. julij – na trg pride prenosna igralna konzola Game Boy podjetja Nintendo. 15. avgust – Frederik Willem de Klerk postane zadnji predsednik Republike Južne Afrike v obdobju apartheida. 23. avgust – okrog 2 milijona prebivalcev baltiških držav oblikuje 600 km dolgo človeško verigo preko vseh treh takratnih sovjetskih republik in zahteva neodvisnost. Madžarska odpre mejo z Avstrijo. 24. avgust - kolumbijski razpečevalci kokaina razglasijo »totalno vojno« proti oblastem. sonda Voyager 2 leti mimo Neptuna. September – december 10. september – Madžarska odpre zahodno mejo beguncem iz Vzhodne Nemčije. 26. september – Vietnam konča enajstletno okupacijo Kambodže. 27. september – predsedstvo SR Slovenije sprejme amandmaje k republiški ustavi, po katerih imajo republiški zakoni prednost pred zveznimi in ki razglašajo pravico do odcepitve. 17. oktober – V Zagrebu se na koncertu z naslovom Voljenom gradu, glasbene skupine Prljavo kazalište zbere okrog 300.000 ljudi. Gre za največje zgodovinsko zborovanje Hrvatov, ki posredno napove razpad skupne države in Domovinsko vojno. 23. oktober – madžarski predsednik Mátyás Szűrös razglasi Madžarsko republiko. 4. november – tajfun Gay opustoši jug Tajske in zahteva skoraj 1000 žrtev. 7. november – odstopi komunistična vlada Vzhodne Nemčije z izjemo Egona Krenza, ki ostane vodja države. 9. november – Günter Schabowski na novinarski konferenci pomotoma izjavi, da bodo spremembe pravil za potovanje med Zahodno in Vzhodno Nemčijo stopile v veljavo »takoj«. Množica Berlinčanov se zato zbere ob Berlinskem zidu in prvič po 28 letih izsili odprtje prehodov. 12. november – prve svobodne predsedniške volitve v Braziliji po 60 letih. 17. november – 29. december – žametna revolucija: policija napade udeležence študentskega zborovanja v Pragi, kar sproži množične proteste po vsej Češkoslovaški, ki na koncu privedejo do padca komunističnega režima. 20. november – Generalna skupščina OZN sprejme Konvencijo o otrokovih pravicah. 29. november – slovenska vlada prepove srbski »miting resnice«, napovedan za 1. december v Ljubljani, srbsko predsedstvo se odzove z ekonomskimi sankcijami. 6. december – Egon Krenz odstopi kot predsednik Državnega sveta Nemške demokratične republike, nasledi ga Manfred Gerlach kot prvi nekomunistični politik na tem položaju. 16. – 25. december – v revoluciji je nasilno strmoglavljen režim komunističnega diktatorja Nicolaeja Ceaușescuja v Romuniji. 20. december – ameriška vojska vdre v Panamo da bi strmoglavila voditelja Manuela Noriego. 29. december – Václav Havel postane predsednik Češkoslovaške. Rojstva 1. januar – Žiga Pance, slovenski hokejist 13. januar – Tim Matavž, slovenski nogometaš 14. februar – Jurij Tepeš, slovenski smučarski skakalec 2. marec – Marcel Hirscher, avstrijski alpski smučar 4. april – Zoran Dragić, slovenski košarkar 9. julij – Roman Koudelka, češki smučarski skakalec 23. julij – Daniel Radcliffe, britanski filmski igralec 30. oktober – Nastia Liukin, ameriška gimnastičarka 21. november – Anita Kralj, slovenska pevka 13. december – Taylor Swift, ameriška glasbenica in igralka Smrti 6. januar – Edmund Leach, britanski socialni antropolog (* 1910) 7. januar – Hirohito, japonski cesar (* 1901) 10. januar – Valentin Petrovič Gluško, ruski raketni inženir (* 1908) 23. januar – Salvador Dalí, španski (katalonski) slikar (* 1904) 9. februar – Osamu Tezuka, japonski risar in animator (* 1929) 13. februar – Franc Raztočnik, slovenski organist in zborovodja (* 1908) 27. februar – Konrad Lorenz, avstrijski etolog in ornitolog, nobelovec (* 1903) 18. marec – Harold Jeffreys, angleški geofizik, astronom, matematik (* 1891) 15. april – Hu Yaobang, kitajski politik (* 1915) 30. april – Sergio Leone, italijanski filmski režiser (* 1929) 3. junij – ajatola Homeini, iranski voditelj (* 1900) 9. junij – George Wells Beadle, ameriški genetik, nobelovec (* 1093 22. junij – Anton Dermota, slovenski operni pevec (* 1910) 27. junij – Alfred Jules Ayer, britanski filozof (* 1910) 2. julij – Andrej Gromiko, ruski politik (* 1909) Wilfrid Sellars, ameriški filozof (* 1912) 6. julij – János Kádár, madžarski politik (* 1912) 11. julij – Laurence Olivier, angleški gledališki igralec in režiser (* 1907) 16. julij – Herbert von Karajan, avstrijski dirigent (* 1908) 22. avgust – Aleksander Sergejevič Jakovljev, ruski letalski konstruktor (* 1906) 29. avgust – Peter Scott, angleški ornitolog, ekolog in slikar (* 1909) 28. september – Ferdinand Marcos, filipinski politik (* 1917) 26. oktober – Charles J. Pedersen, ameriški kemik, nobelovec (* 1904) 12. november – Božidar Jakac, slovenski slikar, grafik (* 1899) 24. november – Abdalah Jusuf Azam, jordanski terorist (* 1941) 14. december – Andrej Dimitrijevič Saharov, ruski fizik, kozmolog in borec za človekove pravice (* 1921) 22. december – Samuel Beckett, irski dramatik, nobelovec (* 1906) 24. december – Jurij Levičnik, slovenski gospodarstvenik (* 1925) 25. december – Nicolae Ceaușescu, romunski diktator (* 1918) 25. december – Elena Ceaușescu, žena diktatorja Nicolaea Ceaușesca (* 1916) 25. december – Riccardo Morandi, italijanski inženir in arhitekt (* 1902) 26. december – Ludvik Starič, slovenski motociklistični dirkač (* 1906) 28. december – Hermann Oberth, nemški fizik in raketni inženir (* 1894) Nobelove nagrade Fizika – Norman F. Ramsey, Hans G. Dehmelt, Wolfgang Paul Kemija – Sidney Altman, Thomas R. Cech Fiziologija ali medicina – J. Michael Bishop, Harold E. Varmus Književnost – Camilo José Cela Mir – Tenzin Gyatso, 14. dalajlama Ekonomija – Trygve Haavelmo


text: 1988 (MCMLXXXVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. To je leto, ki ima največ rimskih števk (11) v 20. stoletju. Dogodki Januar – junij 1. januar – s spremembami zakonodaje, ki jih je sprožil Mihail Gorbačov, se prične obdobje gospodarskega restrukturiranja (perestrojka) v Sovjetski zvezi. 13.–28. februar – v kanadskem mestu Calgary potekajo 15. zimske olimpijske igre. 20. februar – skupščina avtonomne pokrajine Gorski Karabah izglasuje odcepitev od Azerbajdžana in priključitev Armeniji, s čimer se obnovi oboroženi konflikt med Azerbajdžanci in Armenci. 13. marec – odprt je predor Seikan med japonskima otokoma Honšu in Hokaido, najdaljši železniški predor na svetu. 16. marec – iraške sile izvedejo napad s kemičnim orožjem na kurdske civiliste v vasi Halabja, pri čemer umre okrog 4000 ljudi. 25. marec – katoliki v Bratislavi priredijo t. i. demonstracijo s svečami, množičen protest proti komunističnim oblastem na Češkoslovaškem, ki ga policija nasilno zatre. 10. april – za promet je odprt veliki most Seto na Japonskem, najdaljši dvonadstropni sistem mostov na svetu. 14. april – pogajanja v Ženevi se zaključijo s podpisom dogovora o umiku sovjetskih sil iz Afganistana. 30. april – v Brisbaneu (Avstralija) odprejo svetovno razstavo Expo '88. 4. maj – eksplozija v skladišču tovarne amonijevega perklorata v mestu Henderson, Nevada povzroči 100 milijonov USD škode v širšem območju Las Vegasa. 10. maj – zaradi članka »Noč dolgih nožev«, ki napoveduje aretacije kritikov oblasti, je zaplenjena celotna naklada tednika Mladina. 15. maj – Sovjetsko-afganistanska vojna: po več kot 8 letih spopadov se prične Sovjetska armada umikati iz Afganistana. 31. maj – v procesu proti četverici je zaradi »izdajanja vojnih skrivnosti« aretiran Janez Janša. 3. junij – v odziv na aretacijo Janeza Janše je v prostorih tednika Mladina ustanovljen Odbor za varstvo človekovih pravic. 10. junij – 100.000 Estoncev v Talinu prepeva patriotske pesmi v protest proti sovjetskemu režimu; ta in podobne kasnejše demonstracije dajo procesu osamosvajanja Estonije ime »pojoča revolucija«. 11. junij – množica zvezdnikov nastopi na koncertu v počastitev 70. rojstnega dne zaprtega Nelsona Mandele na stadionu Wembley v Londonu. 25. junij – Evropsko prvenstvo v nogometu se konča z zmago nizozemske reprezentance. Julij – december 3. julij – v Istanbulu je končan most Fatiha Sultana Mehmeda, drugi most čez Bospor. ameriška raketna križarka USS Vincennes sestreli potniško letalo družbe Iran Air nad Perzijskim zalivom, pri čemer umre vseh 290 ljudi na krovu. 6. julij – v eksploziji na naftni ploščadi Piper Alpha umre 167 ljudi. 8. avgust – v Burmi se pričnejo množični protivladni protesti, ki zaradi datuma dobijo ime vstaja 8888. 17. avgust – v letalski nesreči v Pakistanu umrejo pakistanski predsednik Mohamed Zia-ul-Haq, ameriški veleposlanik Arnold Raphael, ameriški vojaški ataše in vodja ISI-ja general Aktar Abdur Rahman ter 28 drugih ljudi. 20. avgust – požari v Narodnem parku Yellowstone (ZDA) dosežejo vrhunec, ko ogenj v tem dnevu uniči 610 km2 površin. s premirjem se konča iransko-iraška vojna. 28. avgust – na letalskem mitingu v Nemčiji trčijo tri reaktivna letala italijanske skupine Frecce Tricolori in padejo med gledalce, pri čemer umre 75 ljudi, skoraj 350 je ranjenih. 21. avgust – v potresu, ki prizadene jug Nepala in indijsko zvezno državo Bihar, umre 1000 ljudi, več kot 16.000 je ranjenih. 17. september – 2. oktober – v južnokorejskem Seulu potekajo 24. poletne olimpijske igre. 29. september – NASA obnovi polete raketoplanov, ki so bili prizemljeni od nesreče raketoplana Challenger v začetku leta 1986. 5. oktober – čilenski volivci na referendumu zavrnejo podaljšanje mandata Augustu Pinochetu. 15. november – izraelsko-palestinski konflikt: Palestinski narodni svet na zasedanju v Alžiru razglasi neodvisno palestinsko državo. prvi in zadnji polet sovjetskega raketoplana Buran. 2. december – Benazir Buto postane prva ženska voditeljica parlamenta kakšne muslimanske države. Bangladeš prizadene najhujši ciklon po 20 letih; umre okrog 2000 ljudi, več milijonov jih ostane brez domov. 7. december – v katastrofalnem potresu v regiji Spitak v Armeniji z močjo 6,9 po Richterjevi lestvici umre vsaj 25.000 ljudi. 17. december – televizijska mreža Fox Broadcasting Company prične z rednim predvajanjem risane serije Simpsonovi. 20. december – na Dunaju je podpisana Konvencija Združenih narodov zoper ilegalno trgovino z opojnimi drogami in psihotropnimi snovmi. 21. december – libijski skrajneži razstrelijo potniško letalo Boeing 747 nad škotskim mestom Lockerbie, pri čemer umre 270 ljudi na krovu in na tleh. Rojstva 20. februar – Rihanna, barbadoška pevka 5. maj – Adele, angleška pevka 12. maj – David Klobasa, slovenski politik, župan Občine Sveta Trojica v Slovenskih goricah 13. maj – Luka Lenič, slovenski šahist 9. junij – Sara Isakovič, slovenska plavalka 12. avgust – Tonja Jelen, slovenska pesnica in literarna kritičarka 24. avgust – Rupert Grint, angleški igralec 5. september – Matija Krečič, slovenski violinist in skladatelj 27. september – Maruša Ferk, slovenska alpska smučarka 28. september – Saša Pavlin Stošić, srbsko-slovenska igralka 29. september – Kevin Durant, ameriški košarkar Smrti 11. januar – Isidor Isaac Rabi, ameriški fizik avstrijskega rodu, nobelovec (* 1898) 14. januar – Georgij Malenkov, ruski politik (* 1902) 28. januar – Klaus Fuchs, nemško-britanski fizik in vohun (* 1911) 15. februar – Richard Phillips Feynman, ameriški fizik in matematik, nobelovec (* 1918) 19. februar – André Frédéric Cournand, francoski zdravnik in fiziolog, nobelovec (* 1895) 27. februar – Frane Milčinski - Ježek, slovenski humorist, pisatelj, igralec in režiser (* 1914) 9. marec – Kurt Georg Kiesinger, nemški politik (* 1904) 19. april – Pavel Kunaver, slovenski naravoslovec (* 1889) 26. april – Valerij Legasov, ruski kemik in fizik (* 1936) 3. maj – Lev Semjonovič Pontrjagin, ruski matematik (* 1908) 8. maj – Robert A. Heinlein, ameriški pisatelj (* 1907) 24. maj – Aleksej Fjodorovič Losev, ruski filozof (* 1893) 25. junij – Hillel Slovak, izraelsko-ameriški kitarist (* 1962) 14. avgust – Enzo Ferrari, italijanski dirkač in poslovnež (* 1898) 17. avgust – Mohamed Zia-ul-Haq, pakistanski general in politik (* 1924) 1. september – Luis Walter Alvarez, ameriški fizik in izumitelj, nobelovec (* 1911) 22. november – Erich Fried, avstrijski pesnik, prevajalec in esejist (* 1921) 6. december – Roy Orbison, ameriški glasbenik (* 1936) 21. december – Nikolaas Tinbergen, nizozemski etolog in ornitolog, nobelovec (* 1907) Nobelove nagrade Fizika – Leon Max Lederman, Melvin Schwartz, Jack Steinberger Kemija – Johann Deisenhofer, Robert Huber, Hartmut Michel Fiziologija ali medicina – sir James W. Black, Gertrude B. Elion, George H. Hitchings Književnost – Nagib Mahfuz Mir – Mirovne misije OZN Ekonomija – Maurice Allais


text: 1987 (MCMLXXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 11. februar – podjetje British Airways je privatizirano in uvrščeno na borzo. 18. februar – izide 75. številka Nove revije s prispevki za slovenski nacionalni program. 24. februar – pojavi se SN 1987A, prva supernova, vidna s prostim očesom, po letu 1604. 26. februar – v Jugoslaviji izbruhne t. i. »plakatna afera«, ko se izkaže, da je bil plakat za štafeto mladosti, ki ga je izdala ZSMS, predelan izdelek nacistične propagande. 4. marec – afera Iran-Contra: ameriški predsednik Ronald Reagan v televizijskem nagovoru javnosti prizna, da so se pogovori z Iranom sprevrgli v trgovanje z orožjem in talci. 13. april – Portugalska in Ljudska republika Kitajska podpišeta dogovor, po katerem bo Kitajska leta 1999 prevzela suverenost nad Macaom. 28. maj – devetnajstletni zahodnonemški pilot Mathias Rust se izogne sovjetski zračni obrambi in z majhnim zasebnim letalom pristane blizu Rdečega trga v Moskvi. 12. junij – ameriški predsednik Ronald Reagan v govoru v Berlinu pozove sovjetskega voditelja Mihaila Gorbačova, naj Sovjetska zveza odstrani berlinski zid. 28. junij – iransko-iraška vojna: iraška bojna letala bombardirajo naselje Sardašt na zahodu Irana z iperitom. 11. julij – po oceni Organizacije združenih narodov doseže na ta dan število ljudi pet milijard. 31. julij – v spopadih s saudskimi varnostnimi silami v Meki umre več sto iranskih romarjev. 17. avgust – Rudolfa Hessa najdejo mrtvega v njegovi celici v zaporu Spandau; storil naj bi samomor. 23. – 24. september – nacionalistična struja na čelu s Slobodanom Miloševićem prevzame nadzor v Zvezi komunistov Srbije na osmem zasedanju centralnega komiteja (CK ZKS); Miloševićev najvidnejši kritik Dragiša Pavlović je razrešen s položaja v CK. 3. oktober – Kanada in Združene države Amerike sklenejo sporazum o prosti trgovini, predhodnika sporazuma NAFTA. 19. oktober – črni ponedeljek: na borzah po vsem svetu strmo pade vrednost vrednostnih papirjev. 7. november – Zine al-Abidine Ben Ali postane predsednik Tunizije. 15. november – v romunskem mestu Brașov izbruhne množični delavski upor proti Ceaușescujevi ekonomski politiki. 25. november – tajfun Nina doseže Filipine; v divjanju neurja umre 1000 ljudi. 8. december – ameriški predsednik Ronald Reagan in generalni sekretar Sovjetske zveze Mihail Gorbačov podpišeta sporazum o uničenju jedrske oborožitve srednjega in kratkega dosega. izraelsko-palestinski konflikt: v Gazi in na Zahodnem bregu se prične prva intifada. 9. – 15. december – s stavko delavcev ljubljanskega Litostroja pod vodstvom Franceta Tomšiča se prične proces pluralizacije politike v Sloveniji. 20. december – trajekt MV Doña Paz trči v tanker Vector 1 in se potopi v prelivu Tablas na Filipinih, pri čemer po oceni umre več kot 4000 ljudi. Rojstva 20. januar – Marco Simoncelli, italijanski motociklistični dirkač († 2011) 12. marec – Teimour Radjabov, azerbajdžanski šahist 9. april – Jesse McCartney, ameriški pevec 19. april – Marija Šarapova, ruska tenisačica 4. maj – Jorge Lorenzo, španski motociklistični dirkač 22. maj – Novak Đoković, srbski tenisač 24. junij – Lionel Messi, argentinski nogometaš 3. julij – Sebastian Vettel, nemški dirkač Formule 1 1. avgust – Jakov Fak, hrvaški biatlonec 7. avgust – Maj Ti Ngujenkim, nemška novinarka in kemičarka 24. avgust – Anže Kopitar, slovenski hokejist 28. september – Hilary Duff, ameriška igralka in pevka 6. november – Ana Ivanović, srbska tenisačica Smrti 19. januar – Lawrence Kohlberg, ameriški psiholog (* 1927) 23. januar – Gregor Strniša, slovenski pesnik in dramatik (* 1930) 4. februar – Carl Rogers, ameriški psiholog (* 1902) 22. februar – Franjo Dominko, slovenski fizik in astronom (* 1903) Andy Warhol, ameriški slikar (* 1928) 19. marec – Louis-Victor Pierre Raymond de Broglie, francoski plemič in fizik, nobelovec (* 1892) 27. marec – Stane Kavčič, slovenski politik (* 1919) 19. april – Maxwell Davenport Taylor, ameriški general in diplomat (* 1901) 27. april – Srečko Brodar, slovenski geolog, arheolog in paleontolog (* 1893) 29. april – Slavko Jan, slovenski gledališki režiser in igralec (* 1904) 30. april – Marc Aaronson, ameriški astronom (* 1950) 14. maj – Rita Hayworth, ameriška filmska igralka (* 1918) Vitomil Zupan, slovenski pisatelj (* 1914) 17. maj – Gunnar Myrdal, švedski ekonomist, nobelovec (* 1898) 27. maj – John Howard Northrop, ameriški biokemik, nobelovec (* 1891) 22. junij – Fred Astaire, ameriški pevec, plesalec in filmski igralec (* 1899) 17. avgust – Rudolf Hess, nemški nacistični uradnik (* 1894) 26. avgust – Georg Wittig, nemški kemik, nobelovec (* 1897) 29. avgust – Antoinette de Vaucouleurs, francosko ameriška astronomka (* 1921) 11. september – Peter Tosh, jamajški reggae glasbenik (* 1944) 21. september – Jaco Pastorius, ameriški glasbenik (* 1951) 2. oktober – Peter Brian Medawar, britanski imunolog (* 1915) 9. oktober – William P. Murphy, ameriški zdravnik, nobelovec (* 1892) 13. oktober – Walter Houser Brattain, ameriški fizik, nobelovec (* 1902) 20. oktober – Andrej Nikolajevič Kolmogorov, ruski matematik (* 1903) 7. november – Arne Borg, švedski plavalec (* 1901) 2. december – Luis Federico Leloir, argentinski biokemik, nobelovec (* 1906) 24. december – Joop den Uyl, nizozemski politik (* 1919) Nobelove nagrade Fizika – J. Georg Bednorz, K. Alexander Müller Kemija – Donald J Cram, Jean-Marie Lehn, Charles J. Pedersen Fiziologija ali medicina – Susumu Tonegava Književnost – Josip Aleksandrovič Brodski (Joseph Brodsky) Mir – Oscar Arias Sanchez Ekonomija – Robert Solow


text: 1986 (MCMLXXXVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Organizacija združenih narodov je proglasila 1986 za mednarodno leto miru. Dogodki 1. januar – Španija in Portugalska postaneta članici Evropske skupnosti. 19. januar – v obtok pride Brain, prvi virus za osebne računalnike. 25. januar – uporniki pod vodstvom Yowerija Musevenija prevzamejo nadzor v Ugandi po pet let trajajoči gverilski vojni. 28. januar – Nasin raketoplan Challenger 73 sekund po izstrelitvi zaradi tehničnih napak razpade v ozračju, pri čemer umre vseh sedem članov posadke. 7. februar – predsednik Haitija Jean-Claude Duvalier zapusti državo po več let trajajočih protestih, s čimer se konča 28-letno obdobje vladavine njegove družine. 8. februar – Mateja Svet pribori prvo slovensko žensko zmago v svetovnem pokalu v alpskem smučanju. 17. februar – podpisan je Enotni evropski akt, prva večja revizija Rimske pogodbe. 19. februar – Sovjetska zveza izstreli v vesolje prvi modul vesoljske postaje Mir. 25. februar – filipinski diktator Ferdinand Marcos zapusti državo po 20 letih na oblasti in odide v izgnanstvo. 15. april – ameriška vojaška letala bombardirajo cilje v Libiji kot odziv na bombni napad na ameriške vojake v berlinski diskoteki nekaj dni pred tem. 17. – 19. april – v Ljubljani poteka 10. kongres Zveze komunistov Slovenije, na katerem je za predsednika izvoljen Milan Kučan. 26. april – jedrska nesreča v Černobilu (Ukrajina) zahteva 31 neposrednih žrtev, več tisoč ljudi pa je kasneje izpostavljenih prevelikemu radioaktivnemu sevanju. 2. maj – v kanadskem Vancouvru je odprta svetovna razstava Expo '86. 31. maj – 29. junij – v Mehiki poteka 13. svetovno prvenstvo v nogometu, naslov prvaka osvoji argentinska reprezentanca. 12. junij – južnoafriška vlada razglasi izredne razmere po vsej državi v strahu pred nemiri ob 10. obletnici vstaje v Sowetu. 5. – 20. julij – v Moskvi potekajo prve Igre dobre volje. 21. avgust – zaradi izpusta ogljikovega dioskida iz jezera Nyos v Kamerunu se zaduši okrog 1800 ljudi v okoliških naseljih. 7. september – Desmond Tutu postane prvi temnopolti anglikanski škof v Južni Afriki. 8. september – v ZDA je prvič predvajana pogovorna oddaja The Oprah Winfrey Show. 10. oktober – močan potres prizadene mesto San Salvador v Salvadorju in zahteva okrog 1500 življenj. 27. oktober – v italijanskem mestu Assisi papež Janez Pavel II. zbere predstavnike vseh svetovnih verstev k molitvi za mir, ki se razvije v svetovno gibanje Duh Assisija 1. november – zaradi požara v skladišču podjetja Sandoz v Švici steče več ton kemikalij v reko Ren. 3. november – afera Iran-Contra: libanonski časopis objavi trditev, da so ZDA skrivoma, kljub embargu, dobavljale orožje Iranu v zameno za izpust talcev. 28. november – komisija za svetovno in naravno dediščino pri Unescu vpiše Škocjanske jame v seznam svetovne dediščine. 23. december – letalo Rutan Voyager opravi prvi polet okrog sveta brez postanka. Rojstva 6. januar – Alex Turner, angleški glasbenik 20. marec – Rok Benkovič, slovenski smučarski skakalec 23. marec – Andrea Dovizioso, italijanski motociklistični dirkač 28. marec – Lady Gaga, ameriška pevka 18. april – Maurice Edu, ameriški nogometaš 27. april – Dinara Safina, ruska tenisačica 6. maj – Goran Dragić, slovenski košarkar 16. maj – Megan Fox, ameriška igralka in fotomodel 2. junij – Miha Rodman, slovenski igralec 3. junij – Rafael Nadal, španski tenisač 6. julij – Luigi Di Maio, italijanski politik 7. avgust – Valter Birsa, slovenski nogometaš 21. avgust – Usain Bolt, jamajški atlet 15. oktober – Carlo Janka, švicarski alpski smučar 30. oktober – Thomas Morgenstern, avstrijski smučarski skakalec Smrti 7. januar – Juan Rulfo, mehiški pisatelj in fotograf (* 1917) 10. januar – Jaroslav Seifert, češki pisatelj in novinar, nobelovec (* 1901) 28. januar – Judith Resnik, ameriška inženirka in astronavtka (* 1949) 1. februar – Alva Myrdal, švedska sociologinja in političarka, nobelovka (* 1902) 11. februar – Frank Herbert, ameriški pisatelj (* 1920) 17. februar – Džidu Krišnamurti, indijski filozof (* 1895) 1. marec – Olof Palme, švedski politik (* 1927) 13. marec – Eugen Gerstenmaier, nemški evangličanski teolog in poslovnež (* 1906) 14. april – Simone de Beauvoir, francoska pisateljica, filozofinja, feministka (*1908) 22. april – Mircea Eliade, romunski religiolog, zgodovinar, filozof (* 1907) 26. april – Valerij Hodemčuk, sovjetski inženir, prva žrtev černobilske nesreče (* 1951) 26. april – Vladimir Šašenok, sovjetski inženir (* 1951) 9. maj – Tenzing Norgay, tibetanski šerpa (* 1914) 11. maj – Aleksander Akimov, sovjetski inženir (* 1953) 13. maj – Vasilij Ignatenko, sovjetski gasilec (* 1961) 14. maj – Leonid Toptunov, sovjetski inženir (* 1960) 15. maj – Theodore Harold White, ameriški pisatelj (* 1915) 31. maj – James Rainwater, ameriški fizik, nobelovec (* 1917) 31. maj – Anatolij Sitnikov, sovjetski inženir (* 1940) 13. junij – Benny Goodman, ameriški klarinetist (* 1909) 13. junij – Valerij Perevozčenko, sovjetski inženir (* 1947) 14. junij – Jorge Luis Borges, argentinski pisatelj, pesnik, literarni kritik in prevajalec (* 1899) 24. julij – Fritz Albert Lipmann, nemško-ameriški biokemik, nobelovec (* 1899) 21. september – Ati Soss, slovenski glasbenik in skladatelj (* 1930) 25. september – Nikolaj Nikolajevič Semjonov, ruski fizik in kemik, nobelovec (* 1896) 27. september – Cliff Burton, ameriški glasbenik (* 1962) 6. oktober – Aleksander Semjonovič Kronrod, ruski matematik, računalnikar in izumitelj (* 1921) 11. oktober – Georges Dumézil, francoski filolog in zgodovinar (* 1898) 22. oktober – Albert Szent-Györgyi, madžarsko-ameriški biokemik, nobelovec (* 1893) 23. oktober – Edward Adelbert Doisy, ameriški biokemik, nobelovec (* 1893) 8. november – Vjačeslav Molotov, ruski politik (* 1890) 29. december – Harold Macmillan, britanski politik (* 1894) Andrej Arsenjevič Tarkovski, ruski režiser (* 1932) Nobelove nagrade Fizika – Ernst Ruska, Gerd Binnig, Heinrich Rohrer Kemija – Yuan T Lee, John C. Polanyi Fiziologija ali medicina – Stanley Cohen, Rita Levi-Montalcini Književnost – Wole Soyinka Mir – Elie Wiesel Ekonomija – James Buchanan mlajši


text: 1985 (MCMLXXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Leto je bilo proglašeno za mednarodno leto mladih. Dogodki 15. januar – Narodni kongres Brazilije izvoli Tancreda Nevesa za predsednika Brazilije, s čimer se konča 21-letno obdobje vojaške vladavine v državi. 28. januar – skupina glasbenikov z imenom USA for Africa posname dobrodelni singl »We Are the World«. 16. februar – Izrael prične z umikom vojaških enot iz Libanona. 3. marec – potres z močjo 8,0 po momentni magnitudni lestvici prizadene območji mest Santiago in Valparaíso v Čilu. 8. marec – avtomobil-bomba, nastavljen v Bejrutu v poskusu atentata na verskega voditelja Mohameda Huseina Fadlalaha, ubije 80 ljudi. 11. marec – Mihail Gorbačov postane generalni sekretar Komunistične partije Sovjetske zveze in de facto voditelj države. 17. marec – v japonskem mestu Cukuba odprejo svetovno razstavo Expo '85. 15. april – Južna Afrika odpravi prepoved medrasnih porok. 16. maj – znanstveniki Britanske antarktične odprave oznanijo obstoj ozonske luknje. 25. maj – tropski ciklon povzroči smrt okrog 10.000 ljudi v Bangladešu. 14. junij – pet držav članic Evropske gospodarske skupnosti podpiše Schengenski sporazum in ustvari Schengensko območje brez mejnega nadzora na notranjih mejah. 17. – 24. junij – na krovu raketoplana Discovery (misija STS-51-G) poleti v vesolje prvi Arabec in prvi musliman, Sultan bin Salman bin Abdul-Aziz Al Saud. 13. julij – dobrodelna koncerta Live Aid v Londonu in Filadelfiji zbereta preko 50 milijonov funtov za pomoč žrtvam lakote v Etiopiji. 24. julij – podjetje Commodore predstavi prvi računalnik Amiga. 1. september – raziskovalci odkrijejo razbitino ladje RMS Titanic 19. september – v potresu v Mexico Cityju z močjo po Richterjevi lestvici umre okrog 10.000 ljudi. 3. oktober – prvi polet raketoplana Atlantis. 7. oktober – pripadniki Palestinske osvobodilne fronte ugrabijo potniško ladjo Achille Lauro in zahtevajo izpustitev članov PLO iz izraelskih zaporov. 12. november – popolni sončev mrk je viden nad Antarktiko. 13. november – izbruh ognjenika Nevado del Ruiz blizu mesta Armero v Kolumbiji zahteva 23.000 žrtev. 14. november – tajni sestanek med slovenskimi in srbskimi intelektualci v gostilni Mrak v Ljubljani na katerem med drugim ugotovijo, “da je z obstoječo Jugoslavijo, v kateri se vsi počutimo le slabo, konec”, ter se sprejo glede pogledov kako naj bo urejena tretja Jugoslavija. 19. november – v Ženevi se prvič sestaneta ameriški predsednik Ronald Reagan in sovjetski voditelj Mihail Gorbačov. 20. november – podjetje Microsoft predstavi prvo različico svojega operacijskega sistema Windows. 16. december – John Gotti postane šef mafijske družine Gambino po umoru Paula Castellana in Thomasa Bilottija. 27. december – v terorističnih napadih organizacije Abuja Nidala na letališčih v Rimu in na Dunaju umre 18 ljudi, 120 je ranjenih. Svetovna populacija Rojstva 7. januar – Lewis Hamilton, britanski dirkač Formule 1 22. januar – Jure Henigman, slovenski dramski igralec 5. februar – Cristiano Ronaldo, portugalski nogometaš Damjan Murko, slovenski pevec zabavne glasbe, samopromotor 28. februar – Jelena Janković, srbska tenisačica Rok Urbanc, slovenski smučarski skakalec 26. marec – Keira Knightley, ameriška igralka 10. april – Matija Čakš, slovenski veterinar in politik. 24. maj – Jernej Vrtovec, slovenski politik in teolog 5. junij – Nejc Gazvoda, slovenski pisatelj, režiser in scenarist 10. junij – Rok Perko, slovenski smučar 27. junij – Svetlana Kuznecova, ruska tenisačica 30. junij – Michael Phelps, ameriški plavalec 2. julij – Ashley Tisdale, ameriška pevka, igralka in fotomodel 9. julij – Mirza Begić, slovenski košarkar 14. julij – Tina Marinšek, slovenska pevka 25. julij – Nelson Piquet mlajši, brazilski dirkač Formule 1 26. julij – Gaël Clichy, francoski nogometaš 29. september – Dani Pedrosa, španski motociklistični dirkač 1. oktober – Tiruneš Dibaba, etiopska atletinja 8. oktober – Bruno Mars, ameriški pevec 16. oktober – Casey Stoner, avstralski motociklistični dirkač 24. oktober – Wayne Rooney, angleški nogometaš 18. november – Allyson Felix, ameriška atletinja 25. november – Franjo Oset, slovenski glasbenik Smrti 4. januar – Brian Gwynne Horrocks, britanski general (* 1895) 6. januar – Vladimir Konstantinovič Kokkinaki, ruski preskusni pilot (* 1904) 14. januar – Lama Anagarika Govinda (Ernst Lothar Hoffman), nemški tibetanski budistični filozof (* 1898) 4. februar – Svetozar Ilešič, slovenski geograf (* 1907) 5. februar – Franc Kolenc, slovenski pisatelj, novinar in duhovnik (* 1908) 26. februar – Tjalling Koopmans, nizozemski ekonomist, nobelovec (* 1910) 10. marec – Konstantin Černenko, ruski politik (* 1911) 28. marec – Marc Chagall, belorusko-francoski slikar (* 1887) 1. april – Adolf Drolc, slovenski zdravnik (* 1914) 11. april – Enver Hoxha, albanski politik in diktator (* 1908) 21. april – Tancredo Neves, brazilski politik (* 1910) 5. maj – Angela Vode, slovenska pedagoginja in aktivistka (* 1892) 16. junij – Heinrich Böll, nemški pisatelj, nobelovec (* 1917) 17. julij – Susanne Langer, ameriška filozofinja (* 1895) 31. avgust – Frank Macfarlane Burnet, avstralski zdravnik in virolog, nobelovec (* 1899) 4. september – Mira Mihelič, slovenska pisateljica in prevajalka (* 1912) 7. september – George Pólya, madžarsko-ameriški matematik, fizik in metodolog (* 1887) 10. september – Ernst Julius Öpik, estonski astronom (* 1893) 19. september – Italo Calvino, italijanski pisatelj in novinar kubanskega rodu (* 1923) 30. september – Charles Francis Richter, ameriški fizik in seizmolog (* 1900) 6. oktober – Ludvik Čepon, slovensko-ameriški filozof, župnik in profesor teologije (* 1906) 10. oktober – Yul Brynner, ameriški igralec (* 1920) George Orson Welles, ameriški režiser, novinar, igralec in radijec (* 1915) 22. oktober – Thomas Townsend Brown, ameriški fizik (* 1905) 29. oktober – Jevgenij Mihajlovič Lifšic, ruski fizik (* 1915) 16. december – Paul Castellano, italijansko-ameriški mafijec (* 1915) 27. december – Dian Fossey, ameriška zoologinja (* 1932) Nobelove nagrade Fizika – Klaus von Klitzing Kemija – Herbert A. Hauptman, Jerome Karle Fiziologija ali medicina – Michael S. Brown, Joseph L. Goldstein Književnost – Claude Simon Mir – Mednarodni zdravniki proti jedrski vojni Ekonomija – Franco Modigliani


text: 1984 (MCMLXXXIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 1. januar - Brunej postane neodvisna država 10. januar - Združene države Amerike in Sveti sedež po več kot 100 letih premora ponovno vzpostavita diplomatske odnose. 24. januar - podjetje Apple prvič predstavi osebni računalnik Macintosh. 7. februar - ameriška astronavta Bruce McCandless II in Robert L. Stewart na krovu raketoplana Challenger (misija STS-41-B) izvedeta prvi nezavarovan vesoljski sprehod. papež podeli cerkvi Marijinega obiskanja v Petrovčah status bazilike. 8.–19. februar - v Sarajevu potekajo 14. zimske olimpijske igre. 13. februar - Konstantin Černenko nasledi preminulega Jurija Andropova na položaju generalnega sekretarja Komunistične partije Sovjetske zveze. 18. februar - konkordat med Italijo in Svetim sedežem revidira Lateransko pogodbo. 6. marec - v Združenem kraljestvu se prične leto dni trajajoča stavka rudarjev. 15. april - v Rimu se odvije prvi Svetovni dan mladih. 19. april - Advance Australia Fair je proglašena za državno himno Avstralije. 6. junij - indijska vojska napade sikhovsko svetišče Zlati tempelj v mestu Amritsar da bi pregnala separatiste, pri čemer umre več kot 1000 ljudi (po nekaterih ocenah do 2000). ruski programer Aleksej Pažitnov s sodelavci izdela računalniško igro Tetris. 27. junij - francoska nogometna reprezentanca osvoji evropsko prvenstvo v nogometu z zmago 2:0 nad špansko. 1. julij - Lihtenštajn kot zadnja evropska država omogoči ženskam volilno pravico. 25. julij - sovjetska kozmonavtka Svetlana Savickaja postane prva ženska, ki je izvedla sprehod po vesolju, na krovu plovila Saljut 7. 28. julij–12. avgust - v Los Angelesu potekajo 23. poletne olimpijske igre, ki jih bojkotira 14 držav vzhodnega bloka, vključno s Sovjetsko zvezo. 4. avgust - afriška država Zgornja Volta spremeni ime v Burkina Faso. 30. avgust - krstni polet raketoplana Discovery (misija STS-41-D). 31. avgust - v Indiji izbruhnejo množični proti-sikhovski izgredi po tistem ko sikhovska varnostnika umorita indijsko premierko Indiro Gandhi. 19. november - vrsta eksplozij v skladišču nafte podjetja Pemex v Mexico Cityju povzroči obsežen požar in smrt okrog 500 ljudi. 3. december - Bhopalska nesreča: izpust metil izocianata iz tovarne pesticidov v indijskem mestu Bhopal umori več kot 8000 ljudi, pol milijona je poškodovanih. 19. december - Ljudska republika Kitajska in Združeno kraljestvo podpišeta dogovor o prepustitvi Hongkonga Kitajski 1. julija 1997. Neznani datum Ob 400 letnici izida Dalmatinove Biblije izide Jubilejni prevod Nove zaveze, ki leta 1996 postane sestavni del Slovenskega standardnega prevoda Svetega pisma. Rojstva 9. januar - Chiara Corbella Petrillo, italijanska laikinja in kandidatkinja za svetnico († 2012) 23. januar - Arjen Robben, nizozemski nogometaš 12. marec - Gregor Perič, slovenski politik in politolog 20. marec - Fernando Torres, španski nogometaš 24. marec - Jure Godler, slovenski skladatelj, pianist, komik in televizijski voditelj 26. marec - Felix Neureuther, nemški alpski smučar 30. marec - Mario Ančić, hrvaški teniški igralec 10. april - Mandy Moore, ameriška pevka in igralka 11. april - Žan Košir, slovenski deskar na snegu 23. april - Aleksandra Kostenjuk, ruska šahistka 1. maj - Mišo Brečko, slovenski nogometaš 8. maj - Mirko Nikolič Kajič, slovenski rokometaš 11. maj - Andrés Iniesta, španski nogometaš 14. maj - Mark Zuckerberg, ameriški programer in podjetnik, soustanovitelj Facebooka 17. maj - Andreas Kofler, avstrijski smučarski skakalec 24. maj - Vid Kavtičnik, slovenski rokometaš 9. junij - Wesley Sneijder, nizozemski nogometaš 18. junij - Žana Povše, slovenska pevka 14. julij - Samir Handanović, slovenski nogometaš 1. avgust - Bastian Schweinsteiger, nemški nogometaš 5. avgust - Uroš Kuzman, slovenski komik, glasbenik, matematik in fizik 13. avgust - Niko Krajnčar, hrvaški nogometaš Asta Vrečko, slovenska umetnostna zgodovinarka in političarka 31. avgust - Ted Ligety, ameriški alpski smučar 4. september - Bine Zupan, slovenski smučarski skakalec 6. september - Andraž Kirm, slovenski nogometaš 7. september - Vera Zvonarjova, ruska tenisačica 15. september - Harry Valižanski, britanski princ 16. september - Katie Melua, britansko-gruzijska pevka 27. september - Avril Lavigne, kanadska pevka in igralka 14. oktober - Monika Pučelj, slovenska pevka Peter Šuhel, slovenski informatik, vodja kabineta predsednika vlade Janeza Janše 18. oktober - Lindsey Vonn, ameriška alpska smučarka 25. oktober - Katy Perry, ameriška pevka in igralka 14. november - Marija Šerifović, srbska pevka in evrovizijska zmagovalka 22. november - Scarlett Johansson, ameriška igralka 24. november - Maria Höfl-Riesch, nemška alpska smučarka 4. december - Matic Supovec, slovenski glasbenik in besedilopisec 7. december - Robert Kubica, poljski dirkač Formule 1 8. december - Blaž Švab, slovenski pevec in televizijski voditelj 16. december - Theo James, angleški igralec 22. december - Basshunter, švedski pevec, glasbeni producent in DJ 23. december - Mirko Mayer, slovenski novinar 26. december - Luka Cimprič, slovenski gledališki, televizijski, filmski igralec, voditelj 30. december - LeBron James, ameriški košarkar Smrti 7. januar - Alfred Kastler, francosko-nemški fizik, nobelovec (* 1902) 14. januar - Ray Kroc, ameriški poslovnež in podjetnik (* 1902) 20. januar - Johnny Weissmuller, avstrijsko-ameriški plavalec in igralec (* 1904) 22. januar - Chaïm Perelman, poljsko-belgijski filozof (* 1912) Vladimir Jurko Glaser, jugoslovanski fizik (* 1924) 9. februar - Jurij Vladimirovič Andropov, ruski politik (* 1914) 14. februar - Ivan Šumljak, slovenski profesor, planinec in markacist (* 1899) 21. februar - Mihail Aleksandrovič Šolohov, ruski pisatelj in nobelovec (* 1905) France Avčin, slovenski elektro inženir (* 1910) 5. marec - Tito Gobbi, italijanski baritonist (* 1913) 19. marec - Mile Klopčič, slovenski pesnik in prevajalec (* 1905) 25. marec - Alojzij Bolhar, slovenski profesor, prevajalec in publicist (* 1899) 26. marec - Branko Ćopić, srbski pisatelj (* 1915) 30. marec - Karl Rahner, avstrijski katoliški teolog (* 1904) 1. april - Marvin Gaye, ameriški pevec (* 1939) 4. april - Oleg Konstantinovič Antonov, ruski letalski konstruktor (* 1906) 8. april - Peter Leonidovič Kapica, ruski fizik (* 1894) 22. april - Ansel Adams, ameriški fotograf (* 1902) 16. maj - Andy Kaufman, ameriški komik (* 1949) 19. maj - Jožef Žabkar, slovenski nadškof in nuncij (* 1914) 11. junij - Enrico Berlinguer, italijanski politik (* 1922) 25. junij - Michel Foucault, francoski filozof (* 1926) 28. junij - Jigael Jadin, izraelski arheolog, politik in general (* 1917) 26. julij - George Gallup, ameriški statistik (* 1901) 5. avgust - Richard Burton, valižanski igralec (* 1925) 13. avgust - Tigran Vartanovič Petrosjan, armenski šahist (* 1929) 16. avgust - Dušan Radović, srbski pesnik, pisatelj in novinar (* 1922) 25. avgust - Truman Capote, ameriški pisatelj (* 1924) 29. avgust - Mohamed Nagib, egiptovski častnik in državnik (* 1901) 14. oktober - Martin Ryle, angleški astronom, nobelovec (* 1918) 19. oktober - Henri Michaux - francoski slikar in pesnik belgijskega rodu (* 1899) Buddy Moss - ameriški blues kitarist (* 1914) Jerzy Popiełuszko, poljski duhovnik, mučenec in svetnik (* 1947) 20. oktober - Carl Ferdinand Cori, češko-ameriški biokemik, nobelovec (* 1896) Paul Dirac, britanski fizik in matematik ter nobelovec (* 1902) 21. oktober - François Truffaut, francoski filmski režiser (* 1932) 26. oktober - Franc Šebjanič, slovenski pedagog, zgodovinar, novinar, raziskovalec (* 1920) 31. oktober - Indira Gandhi, indijska političarka (* 1917) 2. november - Aleš Kunaver, slovenski alpinist (* 1935) 2. december - Harry Sukman, ameriški filmski in televizijski skladatelj (* 1912) 3. december - Mirko Kunčič, slovenski mladinski pesnik in pisatelj, (* 1899) 14. december - Vicente Aleixandre, španski pesnik, nobelovec (* 1898) 28. december - Sam Peckinpah, ameriški filmski režiser in scenarist (* 1925) Nobelove nagrade Fizika - Carlo Rubbia, Simon van der Meer Kemija - Robert Bruce Merrifield Fiziologija ali medicina - Niels Kaj Jerne, Georges J.F. Köhler, César Milstein Književnost - Jaroslav Seifert Mir - škof Desmond Mpilo Tutu


text: 1983 (MCMLXXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto. Dogodki 3. januar – izbruhne havajski ognjenik Kilauea, ki je od takrat neprestano aktiven še danes. 31. januar – Združeno kraljestvo uzakoni obvezno uporabo varnostnega pasu za voznika in sopotnika na sprednjem sedežu v avtomobilih. 1. marec – Baleari in Madrid se preoblikujeta v avtonomni skupnosti Španije. 23. marec – ameriški predsednik Ronald Reagan prvič predstavi predlog t. i. programa strateške obrambne iniciative za razvoj sistema obrambe pred sovražnimi izstrelki (v javnosti znanega tudi pod imenom »vojna zvezd«) 17. maj – Izrael, Libanon in Združene države Amerike podpišejo dogovor o izraelskem umiku iz Libanona; konec Libanonske vojne. 18. junij – Sally Kristen Ride postane prva Američanka v vesolju, na krovu raketoplana Challenger (misija STS-7). 21. julij – na sovjetski raziskovalni postaji Vostok na Antarktiki izmerijo najnižjo zabeleženo temperaturo na Zemlji, −89,2 °C. 23. julij – z množičnimi izgredi uperjenimi proti Tamilom se prične 26-letna državljanska vojna na Šri Lanki. 19. september – Sveti Kitts in Nevis postane neodvisna država. 21. september – ameriška komisija za telekomunikacije (FCC) odobri trženje prvega mobilnega telefona, DynaTAC 8000x proizvajalca Motorole, s čimer se prične doba mobilne tehnologije v telekomunikacijah. 27. september – Richard Stallman prvič oznani projekt GNU. 25. oktober – ameriške sile vdrejo na Grenado da bi strmoglavile vojaško hunto, ki je prišla na oblast z državnim udarom. 15. november – ciprski Turki razglasijo Turško republiko Severni Ciper. 17. november – v Mehiki je ustanovljena Zapatistična nacionalna osvobodilna vojska (EZLN). 10. december – s pričetkom predsedniškega mandata Raúla Alfonsína se konča obdobje vojaške vladavine v Argentini. Rojstva 19. januar – Justyna Kowalczyk, poljska smučarska tekačica 15. april – Ilija Kovalčuk, ruski hokejist 2. maj – Tina Maze, slovenska alpska smučarka 25. maj – Daniel Albrecht, švicarski alpski smučar 8. junij – Kim Clijsters, belgijska tenisačica 13. julij – Šjang Liu, kitajski atlet 6. november – Nicole Hosp, avstrijska alpska smučarka 8. september – Peter Kauzer, slovenski kajakaš 14. september – Amy Winehouse, angleška pevka († 2011) 29. september – Anže Tomić, slovenski radijski voditelj in podcaster 27. oktober – Maja Martina Merljak, slovenska gledališka in filmska igralka 18. december – Jani Brajkovič, slovenski kolesar Smrti 27. januar – Louis de Funès, francoski filmski igralec, komik (* 1914) 30. januar – Alan Gordon Cunningham, britanski general, politik (* 1887) 15. februar - Ivan Škafar, slovenski zgodovinar in literarni zgodovinar (* 1912) 25. februar – Tennessee Williams, ameriški pisatelj (* 1911) 9. marec – Ulf von Euler, švedski fiziolog in farmakolog, nobelovec (* 1905) 13. marec – Anton Slodnjak, slovenski literarni zgodovinar (* 1899) 18. marec – Umberto II., italijanski kralj (* 1904) 22. marec – Peter Žiža, slovenski nevrolog (* 1919) 26. marec – Anthony Blunt, angleški umetnostni zgodovinar in vohun (* 1907) 30. april – Muddy Waters, ameriški glasbenik (* 1913) 22. maj – Albert Claude, belgijski biolog, nobelovec (* 1899) 25. maj – Idris I., libijski kralj (* 1989) 8. junij – Miško Kranjec, slovenski pisatelj, novinar in politik (* 1908) 1. julij – Buckminster Fuller, ameriški arhitekt (* 1895) 10. julij – Werner Egk, nemški skladatelj, dirigent (* 1901) 29. julij – Luis Buñuel Portolés, španski filmski režiser (* 1900) 3. september – Piero Sraffa, italijanski ekonomist (* 1898) 10. september – Felix Bloch, švicarsko-ameriški fizik, nobelovec (* 1905) 15. september – Prince Far I, jamajški pevec reggaeja, glasbenik (* 1944) 23. september – Rajko Jamnik, slovenski matematik (* 1924) 25. september – Leopold III., belgijski kralj (* 1901) 7. oktober – George Ogden Abell, ameriški astronom (* 1927) 26. oktober – Alfred Tarski, poljski logik, matematik in filozof (* 1901) 20. november – Kristmann Gudmundsson, islandski književnik (* 1901) 25. december – Joan Miró, katalonski slikar in kipar (* 1893) Nobelove nagrade Fizika – Subrahmanyan Chandrasekhar, William Alfred Fowler Kemija – Henry Taube Fiziologija ali medicina – Barbara McClintock Književnost – William Golding Mir – Lech Wałęsa Ekonomija – Gerard Debreu


text: 1982 (MCMLXXXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki 2. februar – pričetek pokola v Hami (Sirija) 19. marec – argentinska vojska zasede Južno Georgio, kar izzove falklandsko vojno 2. april – začetek falklandske vojne – Argentina napade Falklandske otoke 17. april – s sprejetjem ustave pridobi Kanada popolno politično neodvisnost od Združenega kraljestva 25. april – v skladu z mirovnim sporazumom z Egiptom se Izraelska vojska umakne s Sinajskega polotoka 24. maj – Jurij Vladimirovič Andropov postane sekretar Komunistične partije Sovjetske zveze 30. maj – Španija postane prva nova članica zveze NATO po sprejetju Zahodne Nemčije leta 1955 12. junij – na shodu v protest proti jedrskem orožju v New Yorku se zbere 750.000 ljudi 14. junij – s porazom Argentine se konča falklandska vojna 6. julij – najdaljši lunin mrk 20. stoletja traja 106 minut 17. avgust – na nemškem trgu se pojavijo prve zgoščenke (CDji) 21. september – Organizacija združenih narodov prvič proslavlja mednarodni dan miru 1. oktober – Helmut Kohl postane nemški kancler 12. november – Jurij Vladimirovič Andropov nadomesti pokojnega Brežnjeva na mestu generalnega sekretarja Komunistične partije Sovjetske zveze 1. december – Michael Jackson izda album Thriller, ki postane najbolj prodajan glasbeni album v zgodovini Rojstva 5. januar – Neža Buh - Neisha, slovenska pevka, skladateljica in pianistka 5. januar – Janica Kostelić, hrvaška alpska smučarka 25. januar – Noemi, italijanska pevka 31. januar – Denis Avdić, radijski voditelj 3. marec – Jessica Biel, ameriška igralka 30. marec – Jure Natek, slovenski rokometaš 22. april – Kaká, brazilski nogometaš 30. april – Kirsten Dunst, ameriška filmska igralka, pevka 10. junij – Princesa Magdalena, vojvodinja Hälsinglandska in Gästriklandska 13. junij – Kenenisa Bekele, etiopski atlet, tekač na dolge proge 5. julij – Beno Udrih, slovenski košarkar 4. avgust – Severa Gjurin, slovenska glasbenica 11. november – Mark Appleyard, kanadski poklicni rolkar 26. december – Aksel Lund Svindal, norveški alpski smučar Smrti 6. marec – Ayn Rand, rusko-ameriška pisateljica in filozofinja (* 1905) 29. marec – Carl Orff, nemški skladatelj in pedagog (* 1895) 8. maj – Gilles Villeneuve, kanadski dirkač Formule 1 (* 1950) 17. junij – Roberto Calvi, italijanski bankir in prostozidar (* 1920) 24. junij Duša Počkaj, slovenska filmska in gledališka igralka (* 1924) Kiril Nikolajevič Tavastšerna, ruski astronom (* 1921) 4. julij – Silvestre Antonio Guzmán Fernández, dominikanski poslovnež in politik (* 1911) 18. julij – Roman Osipovič Jakobson, ruski lingvist (* 1896) 19. julij – Hugh Everett III, ameriški fizik (* 1930) 10. avgust – Marja Boršnik, slovenska literarna zgodovinarka (* 1906) 12. avgust – Henry Jaynes Fonda, ameriški ilmski igralec (* 1905) 5. september – sir Douglas Bader, britanski vojaški pilot, letalski as, častnik (* 1910) 20. september – Janko Ravnik, slovenski pianist, skladatelj, glasbeni pedagog, fotograf in filmski režiser (* 1891) 16. november – Pavel Sergejevič Aleksandrov, ruski matematik (* 1896) 19. november – Erving Goffman, kanadski sociolog (* 1922) 18. december – Hans-Ulrich Rudel, nemški častnik, letalski as, nacist, politik, alpinist in pisatelj (* 1916) 19. december – Dwight Macdonald, ameriški radikalni levičar, anarhist in družbeni kritik (* 1906) Nobelove nagrade Fizika – Kenneth G. Wilson Kemija – Aaron Klug Fiziologija ali medicina – Sune K. Bergström, Bengt I. Samuelsson, John R. Vane Književnost – Gabriel García Márquez Mir – Alva Myrdal, Alfonso García Robles


text: 1981 (MCMLXXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 1. januar – Grčija postane članica Evropske skupnosti, kasnejše Evropske unije. 24. februar – Čilski predsednik Augusto Pinochet zapriseže in začne svoj drugi osemletni predsedniški mandat. 30. marec – neuspešen atentat na ameriškega predsednika Ronalda Reagana. 13. maj – neuspešen atentat na papeža Janeza Pavla II. v Rimu. 21. maj – François Mitterrand postane francoski predsednik. 26. maj – zaradi razkritja povezav s fašistično prostozidarsko ložo Propaganda Due odstopi italijanska vlada. 5. junij – Ameriški Centri za preprečevanje in nadzor nad nalezljivimi boleznimi (Centers for disease control and prevention, kratica CDC) objavijo, da je pet homoseksualcev iz Los Angelesa zbolelo za redko obliko pljučnice, ki prizadene ljudi z oslabljenim imunskim sistemom, kar je prvi potrjen primer Aidsa na svetu. 7. junij – Izraelsko vojno letalstvo izvede operacijo Opera, v kateri uniči iraški jedrski reaktor Osirak. 17. julij – Izraelski bombniki uničijo PLO-jev štab v Bejrutu. 29. julij – poroka Diane Spencer (Lady Di) in princa Charlesa. 1. avgust – oddajati prične MTV. 28. avgust – Južnoafriška vojska vdre v Angolo. 18. september – Francija ukine smrtno kazen. 20. september – Belize postane samostojna država. 27. september – med Parizom in Lyonom prične voziti hitri vlak TGV. 6. oktober – Khalid Islambuli s skupino somišljenikov iz organizacije Skupina islamskega džihada uspešno izvede atentat na egiptovskega predsednika Anvarja Sadata. 14. oktober – Hosni Mubarak postane egiptovski predsednik, teden po atentatu na njegovega predhodnika Anvarja Sadata. 15. oktober – ustanovitev thrash metal skupine Metallica. 1. november – Antigva in Barbuda se osamosvoji izpod Združenega Kraljestva. 1. december – let 1308 Inex-Adrie Avioprometa trči v goro med pristajanjem v Ajacciu na Korziki – umre vseh 180 potnikov in članov posadke, večinoma slovenskih turistov. Rojstva 25. januar – Toše Proeski, makedonski pevec († 2007) 26. januar – Gustavo Dudamel, venezuelski dirigent 28. januar – Elijah Wood, ameriški filmski igralec 17. februar – Paris Hilton, ameriška filmska igralka, pevka in fotomodel 14. marec – Jan Polák, češki nogometaš 12. marec – Katarina Srebotnik, slovenska tenisačica 1. april – Bjørn Einar Romøren, norveški smučarski skakalec 19. april – Dmytro Kuleba, ukrajinski politik 25. april – Felipe Massa, brazilski dirkač Formule 1 25. april – Anja Pärson, švedska alpska smučarka 9. maj – Dejan Levanič, slovenski politik 9. junij – Natalie Portman, ameriška filmska igralka 25. junij – Simon Ammann, švicarski smučarski skakalec 7. julij – Omar Naber, slovenski glasbenik 14. julij – Matti Hautamäki, finski smučarski skakalec 16. julij – Robert Kranjec, slovenski smučarski skakalec 29. julij – Fernando Alonso, španski dirkač Formule 1 30. julij – Nicky Hayden, ameriški motociklistični dirkač († 2017) 8. avgust – Roger Federer, švicarski tenisač 4. september – Beyoncé Knowles, ameriška filmska igralka, pevka in fotomodel 22. september – Joci Pápai, madžarski pevec 24. september – Nana Forte, slovenska skladateljica in sopranistka 27. september – Tomáš Petříček, češki politik 9. oktober – Urška Žolnir, slovenska judoistka 30. november – Andrej Murenc, slovenski dramski igralec 2. december – Britney Spears, ameriška pop pevka 13. december – Amy Lee, ameriška pevka in glasbenica Smrti 23. marec – Mike Hailwood, britanski avtomobilski in motociklistični dirkač (* 1940) 8. april – Omar Nelson Bradley, ameriški general (* 1893) 25. april – Danilo Švara, slovenski skladatelj (* 1902) 8. maj – Jože Brilej, slovenski politik in diplomat (* 1910) 11. maj – Bob Marley, jamajški pevec reggaeja, glasbenik (* 1945) 12. avgust – Aleš Bebler, slovenski španski borec, partizan, politik, general, diplomat in narodni heroj (* 1907) 1. september – Albert Speer, nemški arhitekt in politik (* 1905) 8. september – Hideki Jukava, japonski fizik in nobelovec (* 1907) 9. september – Jacques Lacan, francoski psihoanalitik (* 1901) 3. oktober – Tadeusz Kotarbiński, poljski logik in filozof (* 1886) 6. oktober – Anvar Sadat, egiptovski predsednik, nobelovec 1978 (* 1918) 3. november – Edvard Kocbek, slovenski pesnik in politik (* 1904) 14. november – Anton Podbevšek, slovenski pesnik in esejist (* 1898) 29. december – Miroslav Krleža, hrvaški pisatelj in enciklopedist (* 1893) Nobelove nagrade Fizika – Nicolaas Bloembergen, Arthur Leonard Schawlow, Kai Manne Börje Siegbahn Kemija – Kenichi Fukui, Roald Hoffmann Fiziologija ali medicina – Roger Wolcott Sperry, David H. Hubel, Torsten Wiesel Književnost – Elias Canetti Mir – Pisarna visokega komisarja OZN za begunce


text: 1980 (MCMLXXX) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 26. januar – Izrael in Egipt vzpostavita diplomatske odnose. 13. februar – pričetek 13. zimskih olimpijskih iger v Lake Placidu (New York). 1. marec – sonda Voyager 1 potrdi obstoj Saturnove lune Janus. 27. marec – naftna ploščad Alexander L. Kielland se prevrne v Severnem morju, umre 123 od 212 članov posadke. 18. april – Zimbabve se osamosvoji od Združenega kraljestva, ministrski predsednik postane Robert Mugabe. 8. maj – več kot 140 državnih delegacij se udeleži pogreba jugoslovanskega predsednika Josipa Broza - Tita v Beogradu. 18. maj – izbruhne Sveta Helena in povzroči smrt 57 ljudi ter 3 milijarde dolarjev škode. 22. maj – izide Pac-Man, najbolj prodajana videoigra vseh časov. 1. junij – v Trbovljah je ustanovljena slovenska skupina Laibach. 29. junij – Vigdís Finnbogadóttir je izvoljena za predsednico Islandije, s čimer postane prva demokratično izbrana vodja države ženskega spola na svetu. 9. julij – Papež Janez Pavel II. obišče Brazilijo. Množica, ki ga pride pozdravit, do smrti potepta 7 ljudi. 19. julij – pričetek poletnih olimpijskih iger v Moskvi. 30. julij – Vanuatu postane samostojna država. 31. avgust – po več tednih delavskih protestov v Gdansku pod vodstvom Lecha Wałęse je podpisan socialni sporazum z oblastmi, ki predpostavlja tudi ustanovitev neodvisnega sindikata. 5. september – v Švici je odprt cestni predor Gotthard, takrat najdaljši cestni predor na svetu. 17. september – na Poljskem je ustanovljen sindikat Solidarność, prva neodvisna organizacija te vrste v vzhodnem bloku. 22. september – pričetek iransko-iraške vojne. 4. november – Ronald Reagan na ameriških predsedniških volitvah z veliko prednostjo premaga Jimmyja Carterja. 23. november – močan potres opustoši regijo Irpinia v južni Italiji. Svetovna populacija Rojstva 9. januar – Uroš Zorman, slovenski rokometaš 13. januar – Wolfgang Loitzl, avstrijski smučarski skakalec 19. januar – Matic Osovnikar, slovenski atlet 12. februar – Juan Carlos Ferrero, španski tenisač 28. februar – Sigurd Pettersen, norveški smučarski skakalec 21. marec – Ronaldinho, brazilski nogometaš 12. april – Erik Mongrain, kanadski kitarist in skladatelj 17. april – Matej Avbelj, slovenski pravnik 6. maj – Brooke Bennett, ameriška plavalka 18. junij – Peter Oset, slovenski glasbenik, član Modrijanov 13. julij – Milan Golob, slovenski gledališki režiser 18. julij – Kristen Bell, ameriška igralka 19. julij – Urška Arlič Gololičič, slovenska operna pevka – sopranistka 20. julij – Gisele Bundchen 26. julij – Jacinda Ardern, novozelandska političarka 2. september – Boštjan Udovič, slovenski politolog in ekonomist 8. oktober – Marko Samec, slovenski pesnik 15. oktober – Tom Boonen, belgijski kolesar 7. december – Dan Bilzerian, ameriški igralec, poslovnež in ljubiteljski pokeraš 15. december – Annalena Baerbock, nemška političarka 18. december – Christina Aguilera, ameriška pevka Smrti 26. januar – Lavo Čermelj, slovenski fizik in publicist (* 1889) 28. januar – Ciril Kosmač, slovenski pisatelj (* 1910) 13. februar – Marian Rejewski, poljski matematik, kriptolog (* 1905) 18. marec – Erich Fromm, nemško-ameriški psiholog in filozof (* 1900) 23. marec – Jacob Miller, jamajški pevec reggaeja, glasbenik (* 1952) 25. marec – Roland Barthes, francoski kritik, esejist, filozof in semiotik (* 1915) 3. april – sir Edward Crisp Bullard, angleški geofizik (* 1907) 15. april – Jean-Paul Sartre, francoski filozof, dramatik, scenarist, pisatelj in literarni kritik (* 1905) 29. april – Alfred Hitchcock, britanski filmski režiser (* 1899) 4. maj – Josip Broz Tito, predsednik SFRJ (* 1892) 7. junij – Henry Miller, ameriški pisatelj in slikar (* 1891) 18. junij – Kazimierz Kuratowski, poljski matematik (* 1896) 25. julij – Vladimir Semjonovič Visocki, ruski pevec, pesnik, igralec in pisatelj (* 1938) 27. julij – Mohamed Reza Pahlavi, iranski šah (* 1919) 31. julij – Ernst Pascual Jordan, nemški fizik in matematik (* 1902) 4. avgust – Joseph Ashbrook, ameriški astronom (* 1918) 16. september – Jean Piaget, švicarski psiholog (* 1896) 17. september – Anastasio Somoza Debayle, nikaragovski diktator (* 1925) 25. september – John Bonham, angleški bobnar (* 1948) 7. november – Steve McQueen, ameriški filmski igralec (* 1930) 14. november – Maksim Gaspari, slovenski slikar (* 1883) 8. december – Ignac Koprivec, slovenski pistelj, novinar in urednik (* 1907) John Lennon, angleški pevec, tekstopisec in kitarist (* 1940) 31. december – Herbert Marshall McLuhan, kanadski literarni kritik, medijski teoretik in filozof (* 1911) Nobelove nagrade Fizika – James Watson Cronin, Val Logsdon Fitch Kemija – Paul Berg, Walter Gilbert, Frederick Sanger Fiziologija ali medicina – Baruj Benacerraf, Jean Dausset, George D. Snell Književnost – Czesław Miłosz Mir – Adolfo Pérez Esquivel


text: 1979 (MCMLXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Organizacija združenih narodov je 1979 razglasila za mednarodno leto otroka. Dogodki 1. januar - Ljudska republika Kitajska in Združene države Amerike vzpostavijo polne diplomatske stike. 7. januar - uporniki s podporo Vietnama oznanijo padec režima Rdečih Kmerov v Kambodži. 16. januar - iranski šah Mohamed Reza Pahlavi se po vse leto trajajočih protestih umakne iz države in poišče zatočišče v Egiptu. 7. februar - Pluton se premakne v notranjost Neptunovega tira prvič po odkritju obeh. 11. februar - ajatola Homeini prevzame oblast v Iranu. 17. februar–16. marec - kitajsko-vietnamska vojna: Ljudska republika Kitajska vdre v Vietnam v poskusu odvrniti državo od vmešavanja v Kambodži. 22. februar - Saint Lucia postene neodvisna država. 4. marec - fotografije sonde Voyager 1 razkrijejo obstoj Jupitrovih obročev. 8. marec - podjetje Philips predstavi prvo zgoščenko. 25. marec - končan je Columbia, prvi polno funkcionalen Nasin raketoplan, in prepeljan v Kennedyjevo vesoljsko središče za priprave na izstrelitev. 26. marec - egiptovski predsednik Anvar Sadat in izraelski premier Menahem Begin slavnostno podpišeta mirovni sporazum med državama v Washingtonu. 28. marec - v nesreči v jedrski elektrarni Otok treh milj v ZDA se delno stopi eden od reaktorjev. 31. marec - zadnji britanski vojak zapusti Malto. 1. april - Iran je v skladu z referendumsko odločitvijo uradno preoblikovan v islamsko republiko. 11. april - ugandski diktator Idi Amin pobegne pred tanzanijskimi silami, ki so vdrle v Kampalo. 15. april - hud potres z močjo 7,0 po Richterjevi lestvici strese obalne predele Črne gore in Albanije in opustoši mesto Budva. 1. maj - Grenlandija pridobi delno suverenost. 4. maj - Margaret Thatcher postane predsednica vlade Združenega kraljestva. 2. junij - papež Janez Pavel II. prispe na devetdnevni obisk v rodno Poljsko kot prvi papež, ki je obiskal komunistično državo. 18. junij - ameriški predsednik Jimmy Carter in generalni sekretar Komunistične partije Sovjetske zveze Leonid Brežnjev podpišeta kontroverzni sporazum SALT II za omejevanje jedrskega oboroževanja držav. 25. junij - vrhovni poveljnik zavezniških sil za Evropo Alexander Heig se izogne poskusu atentata, kasneje pripisanega Frakciji rdeče armade. 1. julij - na trg pride prvi Sonyjev walkman. 12. julij - Kiribati postanejo neodvisna država. 16. julij - Sadam Husein nasledi Ahmeda al-Bakra na položaju predsednika Iraka. 19. julij - Sandinistična narodna osvobodilna fronta strmoglavi nikaragovskega diktatorja Debaylea in prevzame oblast v državi. 1. september - ameriška sonda Pioneer 11 kot prvi izdelek človeških rok doseže Saturn. 27. oktober - Saint Vincent in Grenadine postane samostojna država. 9. november - Noradovi sistemi razglasijo lažni alarm o sovjetskem jedrskem napadu na ZDA. 9. december - uradno je razglašeno, da je iztrebljena bolezen črnih koz, prva nalezljiva bolezen, ki jo je človek povsem iztrebil. 24. december - prva izstrelitev evropske rakete Ariane. 27. december - sovjetske sile vkorakajo v Afganistan; začetek sovjetsko-afganistanske vojne. Rojstva 18. januar - Roberta Metsola, malteška političarka in pravnica 22. januar - Hajdi Korošec, slovenska pevka in podjetnica 16. februar - Valentino Rossi, italijanski motociklistični dirkač 21. februar - Jennifer Love Hewitt, ameriška igralka in pevka 28. februar - Primož Peterka, slovenski smučarski skakalec 4. april - Heath Ledger, avstralski filmski igralec († 2008) 21. april - James McAvoy, škotski igralec 13. maj - Princ Karl Filip, vojvoda Värmlandski 5. junij - Amélie Mauresmo, francoska tenisačica 12. junij - Diego Milito, argentinski nogometaš 15. junij - Boštjan Koritnik, slovenski pravnik in politik 26. junij - Rok Flander, slovenski deskar na snegu 8. september - Peter Leko, madžarski šahist Pink, ameriška pevka 11. september - David Pizarro, čilenski nogometaš 30. september - Primož Kozmus, slovenski metalec kladiva 17. oktober - Kimi Räikkönen, finski dirkač 30. oktober - Suzana Lep Šimenko, slovenska ekonomistka in političarka Xavier Espot Zamora, andorski politik 23. november - Ivica Kostelić, hrvaški alpski smučar 14. december - Michael Owen, angleški nogometaš 22. december - Petra Majdič, slovenska smučarska tekačica Smrti 26. januar - Nelson Rockefeller, ameriški poslovnež in politik (* 1908) 2. februar - Sid Vicious, angleški punk rock glasbenik (* 1957) 9. februar - Dennis Gabor, madžarski fizik, nobelovec (* 1900) 10. februar - Edvard Kardelj, slovenski politik (* 1910) 25. februar - Heinrich Focke, nemški letalski pionir in konstruktor (* 1890) 7. februar - Josef Mengele, nemški nacistični zdravnik (* 1911) 4. april - Zulfikar Ali Buto, pakistanski politik (* 1928) 2. maj - Giulio Natta, italijanski kemik, nobelovec (* 1903) 10. maj - Ida Kravanja, slovenska filmska igralka (* 1907) 1. junij - Werner Forßmann, nemški zdravnik, nobelovec (* 1904) 9. junij - Cyclone Taylor, kanadski hokejist (* 1884) 11. junij - John Wayne, ameriški filmski igralec (* 1907) 8. julij - Šiničiro Tomonaga, japonski fizik, nobelovec (* 1906) Robert Burns Woodward, ameriški kemik, nobelovec (* 1917) 29. julij - Herbert Marcuse, nemško-ameriški sociolog in filozof (* 1898) 11. avgust - Georgij Vasiljevič Florovski, ruski teolog (* 1893) 27. avgust - Louis Mountbatten, britanski admiral, podkralj Indije (* 1900) 20. september - Ludvík Svoboda, češki politik (* 1895) 26. oktober - Park Čung He, južnokorejski politik (* 1917) 12. november - Mihail Josifovič Gurevič, ruski letalski konstruktor (* 1893) 17. november - Imanuel Velikovski, ruski psihiater (* 1895) 23. december - Peggy Guggenheim, ameriška zbiralka umetnin (* 1898) Nobelove nagrade Fizika - Sheldon Lee Glashow, Abdus Salam, Steven Weinberg Kemija - Herbert C. Brown, Georg Wittig Fiziologija ali medicina - Allan M. Cormack, Godfrey N. Hounsfield Književnost - Odysseas Elytis Mir - Mati Tereza Ekonomija - Theodore Schultz, Arthur Lewis


text: Mohsovo trdòtno léstvico [mósovo ~ ~] je leta 1812 sestavil nemški geolog in mineralog Friedrich Mohs za merjenje trdote mineralov in umetnih snovi. Sestavil jo je s pomočjo vrste razpoložljivih mineralov, od katerih vsak poznejši razi prejšnjega. Lestvica ni niti linearna niti logaritmična, njene vrednosti pa so brezrazsežna števila. Na primer korund je dvakrat bolj trd kot topaz, diamant pa je skoraj štirikrat bolj trd kot korund. Absolutna trdota mineralov se meri s sklerometrom. Ena od enot za trdoto v spodnji tabeli je trdota po Vickersu (HV). V preskusu trdote HV v površino preizkušane snovi vtisnemo diamantno konico v obliki piramide (s kotom 136°) s poljubno pritisno silo, ki zavzema vnaprej določene vrednosti (10, 25, 30, 50, 100, 200, 300, 500 in 1000 N). HV se izračunava iz pritisne sile in ploščine vtisnjenega plašča piramide. Absolutna trdota nam pove, kolikokrat je mineral bolj trd od drugega (Diamant je 4 krat bolj trd od korunda in 1600 krat bolj trd od lojevca). Učinki v tabeli so predstavljeni za pomoč pri določanju trdote s preprostejšimi predmeti v primeru, da nimamo pri roki vseh mineralov lestvice. Tabelo so dopolnili z dodatnimi snovmi med nivoji. Glej tudi trdota po Brinellu, trdota po Rockwellu, trdota po Shoru Zunanje povezave http://www.calce.umd.edu/general/Facilities/Hardness_ad_.htm Mineralogija Friedrich Mohs Brezrazsežne količine de:Härte#Härteprüfung nach Mohs


text: Práptìč ali arheópteriks (znanstveno ime Archaeopteryx lithographica) je splošno priznan kot najstarejši znan ptič. Sedem primerkov Archaeopteryxa so našli v slojih apnenčaste prsti litografskega skrilavca v bližini Eichstätta in Solnhofna na Bavarskem v južni Nemčiji. Praptič izhaja iz dinozavra teropoda in je prvotno predstavljal prehodno obliko (vezni člen) med plazilci in ptiči. Danes velja za eno najzgodnejših vej ptic. Imel je krila in bil je pokrit s perjem. Živel je pred približno 145 milijoni let v srednjem obdobju (jura) srednjega zemeljskega veka (mezozoik). Ni natančno znano ali je lahko v resnici letel ali pa je samo poskakoval okoli in jadral z dreves. Okamnina je ohranila poleg okostja tudi odtis perja, ki nakazuje pripadnost ptičem. Znaki plazilca v okamnini so čeljusti z zobmi v alveolah, pri okoli pol metra dolgi živali 30 cm dolg rep z 20 do 21 vretenci. Prsnica je še slabo razvita, nartnice in dlančnice še niso zrasle. Na perutnici so trije prosti prsti s kremplji za oprijemanje. Praptič je edini znani predstavnik podrazreda Sauriurae oziroma Archaeornithes. V drug podrazred Odonthognathae prištevamo dve vrsti krednih praptičev. Sedmo okostje, za katerega so prej mislili, da pripada vrsti praptiča, so leta 2001 uvrstili v red Wellnhoferia. Ostalih šest primerkov v resnici pripada vrsti praptiča, drugi domnevni vrsti A. recurva in A. siemensii pa so izključili. (New Scientist, 17. april 2004, p. 17). Znani britanski astronom sir Fred Hoyle in Čandra Vikramasinge sta trdila, da so primerki praptiča ponaredki in da je perje v skelet vstavil tedanji direktor Prirodoslovnega muzeja v Londonu sir Richard Owen. Njunih argumentov večina ne priznava. Glej tudi veliki kredni praptič Hesperornis regalis kredni ribji praptič Ichthyornis victor Zunanje povezave - v angleščini: Chris Nedin, Vse o praptiču (All About Archaeopteryx) Umestitev praptiča med ptiče in dinozavre Klasifikacija ptičev Izumrle živali Taksoni, opisani leta 1861


text: Harmónični oscilátor je fizikalni sistem, ki niha okrog svoje ravnovesne lege tako, da nanj deluje sila, ki je premo sorazmerna odmiku od ravnovesne lege, in je usmerjena proti ravnovesni legi. Enakovredna formulacija je, da je potencialna energija sistema sorazmerna s kvadratom odmika od ravnovesne lege. Navadno z izrazom označujemo kvantnomehanski sistem, v klasični mehaniki pa mu ustreza nihalo. Glej tudi kvantni harmonični oscilator Kvantna mehanika Nihanje in valovanje