text: Informativni dan za Grozd 2 Obzorje Evropa - Kultura, ustvarjalnost in vključujoča družba | GOV.SI Informativni dan za Grozd 2 Obzorje Evropa - Kultura, ustvarjalnost in vključujoča družba 7. 12. 2021 | 9.30 - 16.45 Evropska komisija bo 7. decembra organizirala informativni dan za področje na vsebinskem področju Grozda 2 - Kultura, ustvarjalnost in vključujoća družba (Culture, Creativity and Inclusive Society). V okviru 2. stebra Obzorja Evropa se Grozd 2 "Kultura, ustvarjalnost in vključujoča družba" osredotoča na izzive, ki se nanašajo na demokratično upravljanje, kulturno dediščino in kreativno ekonomijo ter družbeno in gospodarsko preobrazbo. Cilj grozda je prispevati k vsem prednostnim nalogam politike Evropske komisije, in sicer k prizadevanju za krepitev evropske demokracije, gospodarstva, ki deluje za ljudi, sledenje določilom evropskega zelenega dogovora, prilagajanja Evrope digitalni dobi, in spodbujanju evropskega načina življenja. Obravnava tudi vprašanja, povezana z dvojnim zelenim in digitalnim prehodom ter okrevanjem po Covidu-19. Predlogi projektov bodo lahko pripravljeni na treh področjih: Demokracija in upravljanje Družbena in gospodarska preobrazba Več o dogodku lahko najdete na spletni strani Evropske komisije Za dogodek se ni potrebno registrirati. Spletna povezava do dogodka bo objavljena na zgornji spletni strani.


source: CulturaX

text: Ferrari je pred Mercedesom - Christian Horner | Avtomanija formula 1 - največji slovenski F1 portal Ferrari je pred Mercedesom Šef ekipe Red Bull Christian Horner je po sijajni predstavi Italijanov v Silverstonu prepričan, da je Ferrari prehitel Mercedes in da so sedaj oni merilo v formuli ena. 12. julij 2018 | 12:45:57 Dvakratni svetovni prvak Mika Hakkinen je pred kratkim izjavil: "Ferrari je tačas na vseh področjih odličen in pri motorjih so medtem vsaj tako dobri kot Mercedes, če že ne boljši. Najboljši dokaz za to so dobre predstave ekip Haas in Sauber, ki uporabljata enake Ferrarijeve motorje." Toda Finec pri tej ugotovitvi ni sam. Tudi Christian Horner, šef ekipe Red Bull, verjame: "Ferrari je prehitel Mercedes in je sedaj v formuli ena nova merilna letvica. Napredek v ekipah Haas in Sauber to samo podkrepi." Aktualni in bodoči motorni partner Red Bulla tukaj ne moreta držati koraka s tekmecema Mercedes in Ferrari. Dirkač Red Bulla Max Verstappen govori celo o deficitu moči v višini 70 do 80 KM. Iz tega razloga se upravičeno lahko vprašamo, ali pri red Bullu to dejstvo ne povzroča glavobola v pogledu sezone 2019? Horner odgovarja: "Ne. Ključ do uspeha je razvoj in lahko vidimo, kaj je pri Hondi v načrtu. Silverstone je bil za Renault težak dirkaški konec tedna in je pokazal, kje so njihove meje. Tega se ne da skriti. Verjamemo v Hondo, kajti vemo, kaj vse bo prišlo." Ali Horner še verjame v majhne možnosti osvajanja letošnjega naslova? Horner se nekoliko pošali: "Sedaj smo nekoliko bolj ob strani kot doslej. Da bi lahko še sodelovali v tem boju, moramo na stezah, ki nam odgovarjajo, narediti najboljše kar se da. Torej na stezah kot so Hungaroring, Singapur, Suzuka." Ampak Horner potem povsem realno priznava, da je vlak letošnjega prvenstva za njih žal odpeljal. Ma....meni izgleda kot da mercedes ne pokaze vse moci ki jo imajo na voljo. Ali imajo dvome o zanesljivosti, ali sparajo motorje ker se bojijo kazni... Ferrari ima dober ritem v dirki, a na en krog je mercedes hitrejši. 12.7.2018 15:25:02 Merc ima pac zelo obcutljiv avtomobil, in zelo obcutljivo voznico 12.7.2018 15:26:18 komentar meseca, če ne leta 12.7.2018 15:43:10 Matjaz, genialna 12.7.2018 16:23:17 Hmm, ja, tipična balkanska...Če smo že pri tem, večje jokice od Vettla ni. Rajko pa je tud pred časom stisnil rep med noge in se sprijaznil z Number 2 v moštvu. Kar pri Hamiltonu ne boste nikoli doživeli, pa če še tako jamra po radiju. 12.7.2018 16:23:27 Hamiltona letos lahko ustavjo samo gume - mehurjenje. Je tip dirkača, ki najraje vozi na polno. Ima svoje slabosti, predvsem občutljivost, vndar s tem na nek način pokaže tudi svoja čustva. Vettlu ko ne gre, se pa kr zaletava.... 12.7.2018 20:00:20 Soling to mas pa prav,tako se locijo puncke in fantje.. 12.7.2018 20:22:38 No abt, če imaš Hamiltona za punčko, pol pa nam je zdaj jasno, zakaj se toliko ukvarjaš z njim 12.7.2018 20:39:26 Lojze joka ko mu gumb za party mod ugasnejo 12.7.2018 20:47:33 Noben več ne špara materiala vsi grejo na polno dejstvo je da je Ferrari prehitel v razvoju garažiste motor imajo najmočnejši šasija tu tu in bistvo delovanje gum. Hemlton bo letos moral če želi biti prvak pokazati vse kar zna in tudi angleško nemška naveza. Ne pa da ob porazu jočejo kot mali otroci to ni slo ono ni slo Ferrari se je namerno zaletel itd . Avstrija oba avta okvare Silverstonu starte imajao take kot jaz z Alfo 12.7.2018 23:24:26 Soling: Lujo je tip dirkača, ki zadnje čase med dirko veliko joka in se utaplja v solzah. Mislim da ga letos k ponovni osvojitvi naslova lahko ustavijo le te solze, ki mu zmanjšujejo vidljivost. 13.7.2018 10:33:02 Jaoo, kok mora bit to fajn, ko imate nekateri zdaj dobro iztočnico za udrihanje in norčevanje iz vam nepriljubljenega dirkača. Kot deca v vrtcu, ki se lahko z nekoga norčujejo. 13.7.2018 11:12:58 Carloscar: a te to kaj pika? 14.7.2018 6:46:18 Fero, očitno si se našel v mojem komentarju... 14.7.2018 7:32:23 Dejstvo je, da je Hamle 2014-2017 nakladal, da si želi bolj konkurenčne F1, da bo bolj zanimivo. Zdaj, ko jih je Ferrari že skoraj dohitel se mu pa tresejo gate. Odkrito povem, da ravno nato ne maram Hamleta, ker je zahrbten in dvoličen in ne veš kdaj laže in kdaj ne. V zadnjih letih pa je še dokazal kako podel je, ko se je zaletaval z Rosbergom in bremzal lani v Bakuju med varnostnim avtom, da se mu je Vettel v rit zaletel, potem je pa kao Vettel kriv, če Hamle silovito pospešuje potem pa močno zavira sredi ravnine. 14.7.2018 9:36:34 Carloscar: Lujo si je sam kriv, da se norčujemo iz njega. Tebe pa kot vidim le pika to norčevanje. Ne vem pa zakaj.


text: Razglašena epidemija za 30 dni, ukrepi za zdaj ostajajo enaki - Vestnik.si Razglašena epidemija za 30 dni, ukrepi za zdaj ostajajo enaki STA, 18. 10. 2020 Razmere je danes zvečer pretresal del vlade skupaj s svetovalno skupino ministrstva za zdravje. Predsednik vlade Janez Janša pa je v videonagovoru pozval vse, naj z odgovornim obnašanjem pomagajo zdravstvu pri bitki za življenja. V Sloveniji je bila sicer epidemija covida-19 razglašena že spomladi, in sicer od 12. marca do konca maja.


text: Pošiljanje e-poštnega sporočila, ki temelji na predlogi - Outlook Sestavljanje sporočila ali odgovarjanje nanj Pošiljanje e-poštnega sporočila, ki temelji na predlogi Velja za: Outlook za Office 365 Outlook 2016 Outlook 2013 Outlook 2010 Outlook 2007 Več ... Manj Uporaba e-poštne predloge za pošiljanje sporočil, ki vsebujejo podatke, ki se ne spremeni sporočilo sporočilo. Sestavite sporočilo in ga shranite kot predlogo, nato znova uporabite, kadar koli želite, dodate nove informacije, če je potrebno. Ta navodila predpostavljamo, ste že ustvarili in shranili predlogo sporočila. Za navodila o ustvarjanju predloge sporočila, glejte ustvarjanje predloge e-poštnega sporočila. Ta navodila predpostavljamo, da ste že ustvarili predlogo sporočila. Če želite ustvariti predlogo e-poštnega sporočila, glejte ustvarjanje predloge e-poštnega sporočila. Če želite uporabiti predlogo e-poštnega sporočila, uporabite te korake: Izberite novi elementi > več elementov > Izberite obrazec. V pogovornem oknu Izberi obliko v polju Išči v kliknite Uporabniške predloge v datotečnem sistemu. Odprete mapo privzete predloge. Mesto mape (v sistemu Windows 7 in novejše različice operacijskih sistemov) je c:\users\uporabniško ime\appdata\roaming\microsoft\templates. Če je predloga shranjena v drugi mapi, kliknite Prebrskajin izberite predlogo. Izberite predlogo in kliknite Odpri. Preverite vse dodatke ali revizije prejemnikom v polja za, Kpali SKP in kakršne koli spremembe na zadevo in telo sporočila. Opomba: Spremembe niso shranjene v predlogo. Če uporabite ukaz »Shrani« , to ustvari osnutek sporočila, vendar ne bo posodobil predlogo. Če želite posodobiti predlogo, upoštevajte navodila za shranjevanje nove predloge v razdelku ustvarjanje predloge e-poštnega sporočila. V meniju Datoteka pokažite na Novo in nato kliknite Poštno sporočilo. Bližnjica na tipkovnici za ustvarjanje novega e-poštnega sporočila, pritisnite Ctrl + Shift + M. V telo sporočila vnesite želeno vsebino. V oknu sporočila kliknite Gumb »Microsoft Office « in nato kliknite Shrani kot. V pogovornem oknu Shrani kot na seznamu Vrsta datoteke kliknite Outlookova predloga. V polje Ime datoteke vnesite ime predloge in nato kliknite Shrani. Privzeto so predloge shranjene (v sistemu Windows Vista in novejših operacijskih sistemih) v mapi c:\users\username\appdata\roaming\microsoft\templates. V meniju Orodja pokažite na Oblike in nato kliknite Izberite obliko. V pogovornem oknu Izbira oblike v polju Išči v kliknite Uporabniške predloge v datotečnem sistemu. Odpre se privzeta mapa s predlogami. Mesto mape (v sistemu Windows Vista in novejših operacijskih sistemih) je c:\users\username\appdata\roaming\microsoft\templates. Če je predloga shranjena v drugi mapi, kliknite Prebrskaj in nato izberite predlogo. Izberite predlogo in nato kliknite Odpri. 1 izberete predlogo, ki jo želite uporabiti. 2 kliknite Odpri za nadaljevanje. Dodajte ali preglejte prejemnike v poljih Za, Kp ali Skp, Zadeva ali telo sporočila, ki ga želite poslati. Opomba: Spremembe, ki jih naredite, se ne shranijo v predlogi. Če uporabite ukaz Shrani, boste tako ustvarili osnutek sporočila, vendar ne boste posodobili predloge. Če želite posodobiti predlogo, sledite korakom v prvem razdelku – Ustvarjanje predloge – in začnite s 3. korakom.


text: V Ljubljani je zadnjo soboto v septembru potekalo tekmovanje iz reševanja iz globin in višin s pomočjo vrvne tehnike, imenovano ROPE RESCUE RALLY. Potekalo je na šestih lokacijah. Na tekmovanju, ki ga organizira Inštitut Vertikala, se je pomerilo dvanajst skupin iz vse delov Slovenije. Za ekipe smo pripravili slastno malico z izdelki Tvojih 5 minut. Vaje so predstavljale realne scenarije s področja reševanja iz globin in višin, poudarek pa je bil na pravilni in varni uporabi vrvne tehnike s kombinacijo znanja s področja urgentne medicine. Ocenjevali so se pravilni postopki dela, vodenje, primernost izbranega manevra, varnost in udobje ponesrečenca, obremenitve sistema, skrb za opremo ter usklajenost skupine. Udeleženci so dokazali, da imajo primerno znanje in usposobljenost za reševanje ob hudih nesrečah. Čestitke vsem ekipam.


text: Aritmični koncert - Prismojeni profesorji bluesa | TV Spored Aritmični koncert - Prismojeni profesorji bluesa Tokrat bomo v Aritmičnem koncertu odbluzili; pozitivno, razigrano, ekspresivno in prismojeno :) O Prismojenih profesorjih bluesa formalno (še) ni dosti znanega, se pa toliko hitreje in prepričljiveje širi navdušenje nad njihovimi živimi koncerti od ust do ust! Štirje mladi ljubljančani so najprej dobri prijatelji katerih poti so se zlile v ljubezni do bluesa in starega rocka. Glasbo svojih staršev pa so v treh ustvarjalnih letih avtorsko in izvedbeno razvili do točke, ko ti postane jasno, da se blues rock še zdaleč ni izpel z minulim stoletjem. Tandem brez konkurence z bratoma Julijanom in Miho Eričem na kitari in orglicah, gromoglasni bobnar in vokalist Zlatko Đogič ter basist Miha Ribarič so strupena kombinacija in zagotovilo za konkretno dozo energičnega avtorskega bluesa, z improviziranimi odkloni v psihedelični rock in ritmični funk. Zasedba je tik pred izdajo prvenca, pod producentsko taktirko legendarnega Buldožerja Boruta Činča, ki se bo "Prismojencem" na aritmičnem koncertu pridružil kot gost na klavirju in Hammond orglah. Zasedba: Zlatko Đogič - bobni, tolkala, vokal Miha Ribarič - bas kitara Julijan Erič - kitara, vokal Miha Erič - ustna harmonika, kitara, vokal


text: O nas - Gostilna Dobnikar Naša družina s ponosom nadaljuje dolgoletno tradicijo gostilne v kraju Topol (Katarina nad Ljubljano). O dolgoletnem obstoju gostilne govori letnica 1866, ki je vklesana nad vrati stare gostilne. Od leta 1980 pa vse do danes s tradicijo nadaljuje Anton, že tretja generacija Dobnikarjevih Antonov. Skupaj z ženo Miro in sinovoma Tonijem in Rokom, je Tone razširil gostilno in postavil visoke standarde v kulinariki. Vodenje gostilne je pred kratkim prevzel sin Toni, ki bo nadaljeval začrtano pot z novimi idejami in pristopi združevanja tradicije in modernih prostopov v gostinstvu. Gostilni smo predani vsi člani družine. Tone je glavni vodja celotne gostilne, vlogo prevzema sin Toni, ki je skupaj z Miro glavna gonilna sila v kuhinji. Piko na i v kuhinja dodaja Mojca s svojimi novimi in svežimi idejami posebno pri pripravi domačih sladic. Toni pa ni le odličen kuhar, ampak je tudi sommelier 1. stopnje. V restavraciji je glavni Rok, ki skrbi za dobro postrežbo in počutje gostov in je eden izmed mlajše generacije uspešnih barmanov Slovenije. Je član Društva barmanov Slovenije. Udeležuje se različnih tekmovanj v mešanju barskih pijač, tako v Sloveniji kot v tujini, kjer je požel že kar nekaj lepih uvrstitev, kot je državni prvak leta 2006, 2009, šesto mesto na svetovnem prvenstvu 2006 v Grčiji, skupni zmagovalec argonavtskih dni 2007, svetovno prvenstvo v mešanju brezalkoholnih koktajlov Praga 2014, državni prvak v mešanju brezalkoholnih pijač 2017. Na vašo željo vam Rok pripravi tudi koktajle vseh možnih barv in okusov. V gostilni lahko sprejmemo večje zaključene družbe, kot so poroke, različne obletnice, prednovoletne zabave, krste, birme, obhajila, zlate poroke ... Ponujamo vse jedi z jedilnega lista, poskušamo pa uresničiti tudi posebne želje gostov. Priskrbimo vam lahko živo glasbo in zanimive dekoracije prostora. Tradicija pa je postala prirejanje dneva kolin, martinovanja, pustovanje, prvomajski golaž z nageljnom, različni seminarji za podjetja in društva.


text: Nogometaši HIT Gorice in Primorja so se v 27. krogu Prve Lige Telekom Slovenije razšli z neodločenim izidom 3:3 | Dnevnik Ajdovski nogometaši so bili v 56. sosedskem derbiju zelo blizu sedme zmage v Novi Gorici, toda Mladen Kovačević jim je v sodnikovem podaljšku odvzel to veselje. Kljub temu je nova točka za Ajdovce v boju za obstanek zelo pomembna, saj imajo tako že šest točk prednosti pred zadnjo Dravo. Novogoričani, ki pod vodstvom Mirana Srebrniča še ne poznajo poraza, pa trdno ostajajo v sredini lestvice. 9. april 2009 9. april 2009 0:05 Ajdovci so tekmo v Novi Gorici začeli zelo odločno. Kljub temu, da na tekmi niso bili favoriti, so zaigrali pogumno, kar je ne nazadnje dokazal tudi poskus Milenkovića v 12. minuti, ki pa je zgrešil cilj. Zato pa je bil precej bolj natančen njegov soigralec Petran minuto pozneje, saj je s 30 metrov s pomočjo desne vratnice svojo ekipo povedel v vodstvo. Primorje je tudi nadaljevalo v visokem ritmu, predvsem Milenković je povzročil kar nekaj sivih las domačim branilcem. Tako v 20. kot v 23. minuti jim je tudi pobegnil in se praktično sam znašel pred golom, a obakrat zgrešil. Gostitelji, ki dotlej niso pokazali veliko, so izenačili v 34. minuti. Po neodločni obrambi Primorja je zadel izkušeni Osterc z 18 metrov. Ajdovcev to ni zmedlo, bolj nebogljeno je delovala novogoriška obramba, ki je spet klonila že v 35. minuti, vnovič pa jo je izigral (domačini so zahtevali prepovedan položaj) Milenković. Svojo tretjo priložnost na tekmi je z diagonalnim strelom (spet je pomagala tudi desna vratnica) tudi izkoristil za novo ajdovsko vodstvo. Ob koncu polčasa so niti igre v svoje noge prevzeli Novogoričani, a na glavni odmor so vseeno odšli z zaostankom. Domačini so terensko premoč prenesli tudi v drugi polčas, dobra igra in želja po izenačenju pa se jim je hitro obrestovala. V 51. minuti je Kršić s prostega strela na kratko podal do Velikonje, ta pa je z več kot 25 metrov zadel desno stran vrat Primorja in vnovič poravnal izid v športnem parku. Čeprav je v nadaljevanju pritisk Novogoričanov nekoliko pojenjal, so bili vseeno domačini tisti, ki so večkrat poskusili s streli. Medtem ko njihovi niso bili dovolj natančni, pa je bil znova uspešen Milenković, po lepi akciji je v 69. minuti zadel s strelom "iz prve" ter Ajdovce spet popeljal v vodstvo. Velikonja je imel v 76. minuti na dlani novo izenačenje, toda ajdovska branilca sta ravno toliko ovirala mladega goriškega napadalca, da ta ni mogel sprožiti dovolj močnega strela. Na drugi strani je to v 82. minuti uspelo Teinoviću, vendar je njegov projektil od daleč končal v zanesljivih Pirihovih rokah. V končnici tekme bi Novogričanom točko lahko prinesel še Galešič, toda tudi njegova "bomba" je švignila mimo cilja. Na srečo domačinov pa so jim Ajdovci ponudili še eno priložnost, ki so jo v sodnikovem podaljšku prek Mladena Kovačevića iz bližine tudi izkoristili. * Športni park, gledalcev 700, sodniki: Skomina, Zirnstein in Košanc (vsi Koper). * Strelci: 0:1 Petran (13.), 1:1 Osterc (34.), 1:2 Milenković (35.), 2:2 Velikonja (51.), 2:3 Milenković (69.), 3:3 M. KOvačević (90.). * HIT Gorica: Pirih, Djukić, Drahno, Nikolić, Komel, G. Cvijanović (od 81. Galešič), N. Kovačević, Kršić, Demirović (od 72. M. Kovačević), Osterc, Velikonja. * Primorje: Milić, Kosmač (od 82. Selimi), Petran, M. Cvijanović, Džuzdanović (od 76. Ostojič), Teinović, Ogrič (od 66. Marijanovič), Škerjanc, Panikvar, Milenković, Blagus. * Rumeni kartoni: Demirović, Nikolić; Škerjanc, Teinović, Marijanovič. Mehiška nogometna zveza je odpustila selektorja reprezentance Erikssona Mehiška nogometna zveza je v četrtek zaradi slabih rezultatov v zadnjem obdobju odpustila selektorja reprezentance Šveda Svena-Gorana Erikssona.... Italijanski nogometaš Luca Toni je odpovedal svoj "goli tek" po münchenskih ulicah Italijanski nogometaš Luca Toni se je ustrašil in odpovedal svoj "tek v Adamovem kostimu" po münchenskih ulicah. Napadalec Bayerna iz Münchna je...


text: food | VIVI - Šola Okusov Vivi › Blog › food 7. SladoLent, od 23. junija do 1. julija, na 25. Festivalu Lent, z 31 chefi in 29 vini, na promenadi mariborskega Lenta Najdaljši degustacijski meni v najkrajšem času in za najnižjo ceno! Najboljši slovenski chefi pred vašimi očmi in posebej za vas. Ulična prehrana na vrhunski in kreativni način. Ko se lenta, se najboljše je. Začenja se SladoLent, ki bo ob Dravi na mariborskem Lentu ponovno zbral vrhunske slovenske chefe. Tokrat se jih bo sedmič na Festivalu Lent v devetih dneh predstavilo obiskovalcem kar 31! SladoLent je že zdavnaj prerasel okvirje festivala ulične prehrane in postal promenada vrhunske ustvarjalnosti slovenske...


text: hermionin literarni blog: Kurt Vonnegut: Klavnica pet Kar pomeni za roman Na Zahodu nič novega prva svetovna vojna, to je romanu Klavnica pet druga svetovna vojna. Tudi Vonnegutov roman bi Hitler prepovedal, če bi ga lahko, in tudi ta roman bi, tako kot na Zahodu nič novega, leta 1933 gorel v Berlinu, če bi bil že napisan. Oba romana sta namreč izrazito protivojna. Hitlerju pa Klavnica pet ne bi bila všeč tudi zaradi tega, ker je pisana v "degenerirani" obliki - če uporabim njegov lastni izraz za umetniška dela, ki mu niso bila všeč. V romanu imamo namreč tudi znanstveno fantastične prvine in prav nič realistično potovanje glavnega junaka skozi čas. V prvem poglavju - ki ni prolog ali pa uvod k romanu, pa bi se glede na vsebino spodobilo, da bi to bil - pisatelj razloži, kako je roman Klavnica pet sploh nastal. Kurt Vonnegut je bil v nočeh od 13. do 15. februarja 1945 priča ameriško-angleškemu bombardiranju nemškega mesta Dresden. Tam je bil kot ameriški vojni ujetnik in preko noči zaprt v klavnici, ki je nosila številko pet. Tragična doživetja tistega časa - ne samo tistih noči - so se mu za vse življenje globoko vtisnila v spomin in dolga leta je premišljeval ter se odločal, kako bi to svojo izkušnjo upodobil v romanu. Načrtoval je to in ono, obujal spomine z vojnimi tovariši in se na koncu odločil, da bo roman takšen, da v filmu, ki bi bil morebiti posnet po njem, ne bi mogla igrati ne Frank Sinatra in ne John Wayne. Podnaslov romana pa bo Otroška križarska vojna. V vojnah se namreč vedno bojujejo mladi fantje, ki so še skoraj otroci, ne pa postavni, pogumni in kar je še podobnega super moški, kakršne sta ponavadi upodabljala zgoraj omenjena holivudska igralca. Tako je nastala zgodba o Billyju Pilgrimu. Billy Pilgrim je - kot že njegovo ime pove - romar. A bolj kot po prostoru, roma po času. Billy Pilgrim se je iztaknil iz časa. Billy je šel spat kot senilen vdovec in se je prebudil na svoj poročni dan. Stopil je skozi vrata v letu 1955 in prišel ven skozi druga v letu 1941. Vrnil se je skozi ta vrata in se znašel v letu 1963. Velikokrat je videl svoje rojstvo in smrt, tako pravi, in križem kražem obiskuje vse, kar se dogaja vmes. Tako pravi. Billyja meče po času, ne more vplivati na to, kam pojde, in potovanja niso vedno zabavna. Nenehno ima nastopno tremo, tako pravi, ker nikoli ne ve, kateri del svojega življenja bo moral odigrati zdaj. Njegovo potovanje po času se lahko povsem logično razloži s štiridimenzionalnim pogledom na svet in življenje. Takšen pogled imajo prebivalci planeta Tralfamador - tudi zelo pomembni junaki romana, ki Billyju - na tridimenzionalni svet obsojenemu prebivalcu Zemlje, razložijo marsikaj, kar se mu sicer zdi sila nerazumljivo. Po pogovoru z njimi se marsikatere "pomembne" zemeljske stvari izkažejo za malenkostne. protestantska Frauenkirche leta 1945... ... in leta 2017 A fantastika z letečimi krožniki gor ali dol, jedro knjige, h kateremu vodijo vse pripovedne poti romana, je vendarle popolno uničenje Dresdna in vse nesmiselnosti, ki so vodile do njega in vsa tragika, ki je bila posledica tega dogodka. Bombardiranje Dresdna je bilo taktično natančno načrtovano in imelo za cilj ubiti čim več civilistov. Običajnim rušilnim bombam so sledile zažigalne bombe, ki so v mestu zanetile požare. Številna trupla, ki so jih pozneje izkopavali izpod ruševin, so bila zoglenela. Ena izmed nesmiselnih smrti vojne je - tako kot v Remarquejevem romanu smrt mladega Paula Bäumerja - tudi v Vonnegutovem romanu posebno jasno izpostavljena. Zaradi svoje individualnosti in tega, da se je dogodila že praktično po koncu vojne, je še posebej tragična. To je zgodba ameriškega vojaka, gimnazijskega učitelja Edgarja Derbyja, ki je bil obsojen na smrt pred strelskim vodom, ker je ukradel čajnik. Kako je ta nesrečnež ukradel čajnik, kako so mu sodili, kdo je streljal nanj in kako je umrl, pravzaprav sploh ne izvemo, a vendar je njegova nesmiselna smrt navzoča tekom celega romana in se bralca globoko dotakne. Druga stvar, ki prežema celoten roman in kaže na pisateljevo mojstrstvo, je prikaz navidezne brezbrižnosti in otopelosti - ne samo glavnega junaka romana, ampak tudi mnogih drugih nastopajočih in celo pisatelja samega. Zdi se, da so vsi brezbrižni celo do smrti. Ob vsakem smrtnem primeru, se Kurtu Vonnegutu v romanu zapiše en in isti, v usodo vdan stavek, ki ne zahteva nobene dodatne razlage: Tako gre to. (So it goes.) Tako gre to, ker popotnika skozi čas ali pa skozi vojno skoraj nimata možnosti, da bi postopala drugače kot bolj ali manj brezbrižno. Nobeden od njiju nima moči, da bi kar koli spremenil. Brezvoljno romata skozi čas in po prostoru, ob tem pa se vedno bolj zavedata tralfamadorske modrosti, da svobodna volja sploh ne obstaja. Takole pravi Tralfamadorec, ki je dolga leta preučeval Zemljane: Obiskal sem enaintrideset naseljenih planetov v vesolju in preučil poročila o še stotih. Samo na Zemlji nekaj govorijo o svobodni volji. A ta brezbrižnost in otopelost sta vendarle samo površinski. Bralec tragiko dogajanja še kako dobro čuti in še zdaleč ne more biti brezbrižen ali otopel. Tragičnost in nesmiselnost vojne prosevata iz vsakega stavka romana. Skoraj vedno sta zaviti v humor in ironijo, kar pa njuno grozljivost še poglablja. V romanu je polno simbolike in primerjav, izpeljav v nadrealistično. Vse je tako mojstrsko povezano med seboj, da bi bilo potrebno še eno branje knjige za njihovo popolno razumevanje in prepoznavanje. Skoraj ni stavka in dogodka v romanu, ki se ne bi navezoval na nek drug dogodek v drugem časovnem pasu Billyjevega življenja. Samo en primer, ki se mi je še posebno vtisnil v spomin. Ko so Trafalmodorci Billiyu poskušali razložiti, kako zgleda njim - vajenim življenja v štirih dimenzijah, življenje v tridimenzionalnem svetu, v katerem živimo Zemljani, so povedali, da je to približno tako, kot bi on sam, Billy, z vozečega vlaka skozi majhno luknjico gledal na mimobežečo pokrajino. Ne bi preveč dobro razumel, kaj se dogaja, kje in kam se pelje. In glej, namerilo se je, da je bil Billy v nekem drugem obdobju življenja prisiljen v ravno takšen, dvodimenzionalni pogled na svet. Bilo je to takrat, ko so ga kot vojnega ujetnika z vlakom vozili po Nemčiji. Čas ima v romanu pomembno vlogo. Ne samo to, da se Billy giblje po različnih trenutkih svojega življenja, ki si ne sledijo linearno po času; ampak se čas včasih tudi ustavi. Ali celo začne teči v nasprotno smer. Ganljiv je opis bombardiranja Dresdna v obrnjenem časovnem poteku: Formacija je ritensko priletela nad nemško mesto, ki je bilo v plamenih. Bombniki so odprli svoje bombne lopute in uporabili čudežni magnetizem, ki je pridušil ogenj, ga zbral v valjaste jeklene posode in jih vzdignil v letalske trebuhe. Posode so se lepo zložile po stojalih...Ko so se bombniki vrnili v oporišče, so ljudje pobrali s stojal jeklene valje in jih prepeljali nazaj v Združene države Amerike, tam pa so noč in dan delale tovarne, razstavljale valje in ločevale nevarno vsebino v rudnine... Kaj ni to eno najlepših protivojnih sporočil? Čeprav je ena izmed pomembnih misli knjige ta, da protivojni romani nimajo vpliva na mišljenje ljudi in ne zmanjšujejo števila vojn - tako kot protiledeniške knjige ne morejo ustaviti ledenikov, je vendarle prav, da imamo knjige, kot je roman Kurta Vonneguta, Klavnica pet. Prav je, da se spominjamo katastrof z zemljo zravnanih mest, človeških žrtev in njihovih brezsmiselnih smrti. A dobro je slediti tudi izredno dobronamernemu in modremu predlogu Tralfamodorcev: "Ne menite se za strašne čase in namenjajte pozornost dobrim." Ko so Dresdenčani obnavljali svoje razrušeno mesto, so prav gotovo imeli v mislih točno nekaj takega. Od kod bi sicer jemali voljo in moč, da ponovno zgradijo mesto in to v vsem njegovem predvojnem sijaju. katoliška Hofkirche Pogled od Zwinger-ja proti Semperoperi Jezdec je kralj Johann Saški (1801-1873) v nemščino je prevedel Božansko komedijo Vonnegut, Kurt : Klavnica pet iz angleščine prevedel Branko Gradišnik originalni naslov: Slaughterhouse five Ljubljana, Delo, 2004, Vrhunci stoletja; 42 ISBN 961-6332-51-1 O romanu Kurta Vonneguta, Klavnica pet, piše tudi F.Š. na svojem blogu Neusmiljeno berem. Oznake: ameriški roman, knjiga v slovenskem prevodu, vojni roman, Vrhunci stoletja, znanstvena fantastika


text: Ribe niso artikli Ribe niso artikli - zakaj in kaj vse gre lahko narobe, ko si omislite nove ribice Velikokrat nas zbode izjava kupcev v smislu "Oh, saj so samo ribe" ali pa "Če bo crkn'la bomo pa novo kupili". Dragi kupci, ni res. Tudi ribe so živa bitja in zaslužijo si, da jim za njihovo dobrobit izpolnite vse pogoje. To pomeni, da jih ne morete preprosto spustiti v akvarij in pričakovati, da bo z njimi vse v redu ter da bodo veselo plavale vam v veselje, temveč se morate o njihovih potrebah pred nakupom dobro informirati. Vi ste ali boste njihovi lastniki, in vaša odgovornost je, da jim ponudite vse, kar rabijo. Karkoli manj se smatra kot nedopustno in mučenje. Če tega niste pripravljeni sprejeti, potem so za vas primerne zgolj ribe na ohranjevalnikih zaslona. Ali pa robotske ribe. Vendar pozor, vseeno bo potrebno zamenjati baterije. Ste res prepričani, da si to želite? Vsi, ki ste se potrudili in vašim ribicam zagotavljate vse, kar potrebujejo, pa ste se zagotovo kdaj že srečali s smrtjo ribice. Se vam je že zgodilo, da ste v trgovini kupili ribico, ko pa ste jo spustili v vaš akvarij pa je v nekaj dneh poginila. Če ste popoln začetnik, ste morda za to krivili sebe. Ali pa ste poklicali v trgovino in jim sporočili žalostno novico, tam pa so vam povedali, da je z njihovimi ribami vse v redu. Kako? Če pa je vaša ravnokar odplavala v večna lovišča? Pa si poglejmo razloge, zakaj lahko pride do nenadnega pogina ribic po vnosu v novi akvarij in kaj storiti, da bo vaša naslednja izkušnja pri nakupu ribic kar se da prijetna. Obstaja veliko dejavnikov, ki lahko privedejo do tega neljubega dogodka. Med pogostejšimi vzroki sta stres in nezmožnost se prilagoditi na nove pogoje, zlasti če so ti preveč različni od tistih, na katere je bila ribica navajena in na katere je fiziološko prilagojena tekom dolge evolucije. Stres med transportom je poglaviten faktor, ki vpliva na preživetje rib v novem akvariju. Pozorni bodite, kako se ribe zapakirajo preden jih odnesete domov. Pravilen način pakiranja je pakiranje v mehke plastične vrečke s kisikovo atmosfero. Le tako bo v vrečki vedno dovolj kisika, ki prehaja v vodo in izpodriva ogljikov dioksid. Transport naj bo čim krajši, v posebni izolirni škatli iz stiropora ali priročni hladilni skrinji, da se čim bolj manjša vpliv temperature in raznih zunanjih sil. Pomembno je tudi prilagajanje ribic na novo okolje. To naj poteka kar se da postopoma, v obdobju ene ure ali več, če so pogoji v akvariju zelo drugačni od vode v vrečki, v kateri smo prinesli nove prebivalce. O pravilnem poteku prilagajanju ribic vas morajo informirati prodajalci. Pravilna oskrba akvarija pred naselitvijo novih ribic je pomembna. Redne menjave vode pripomorejo k ustrezno nizkim nivojem dušikovih in organskih spojin, ki lahko predstavljajo nevarnost za nove ribice. Pozorni bodite na ribice, ki jih že imate v akvariju. Te bi se lahko do novih rib agresivno obnašale, zaradi česar bodo nove ribice v stresu, stres pa lahko vodi v različna obolenja in če ga ne odpravimo in ribic pozdravimo, tudi v pogin. Tudi pregosto naseljen akvarij je lahko problematičen za nove ribe, saj lahko zaradi nenormalnih pogojev za življenje pride do spremembe obnašanja, pogosto pa to privede do povečane agresije med prebivalci akvarija. Tudi zaradi nepravilno izbrane dekoracije – predvsem preostrega peska ali ostrega kamenja, lahko prihaja do raznih poškodb in posredno celo do smrti. Rastline lahko pomembno vplivajo na dobrobit rib, saj vodo bogatijo s kisikom in ribam nudijo skrivališča, kjer si lahko malo oddahnejo pred sovrstnicami. Če ste preverili vse, o čemer smo se tule razpisali, pa še vedno niste prepričani, kaj bi lahko šlo narobe, je potrebno včasih tudi z grenkim priokusom sprejeti dejstvo, da včasih ne glede na to, kaj naredimo, nekatere ribe pač lahko poginejo. Ker so živa bitja in jih zaznamujejo življenjske situacije skozi celoten potek njihovega življenja, včasih tudi pri njih ne moremo ugotoviti, zakaj so poginile. Sami smo bili že večkrat priča nenadni smrti rib, ki so bile sicer v odlični kondiciji. Včasih že razburjenje ob hranjenju lahko predstavlja tisto kapljo čez rob, ki lahko sproži kaskado reakcij, ki privedejo do smrti ribice.


text: Googlova očala z laserskim projektorjem Google želi v svoja očala Google Glass integrirati tudi sistem laserskega projektorja. Virtualne tipkovnice niso nič novega, vendar pa je ideja o tem, da se takšen laserski projektor integrira kar v očala, nekaj povsem izvenzemeljskega. Ameriški patentni urad je namreč Googlu pod registrsko številko 20130016070 potrdil nov patent, ki natančno opisuje to vrsto tehnološke rešitve. Čeprav bi kaj takšnega prej pričakovali od Microsofta ali Appla, pa očitno želijo pri Googlu registrirati čim več patentov povezanih s projektom Google Glass (goo.gl/fYCXM). Zaenkrat še ni znano, ali bo zgoraj omenjena tehnologija na voljo že v modelu predvidenem za leto 2014, ali pa bo sistem laserske tipkovnice integriran v kakšne naslednje modele. V vsakem primeru je ideja precej zanimiva. Takšen laserski sistem bi bil pritrjen kar na okvir očal, s čemer bi se lahko Qwerty tipkovnica izrisala kar na uporabnikovo roko, preko te pa bi lahko uporabniki upravljali z različnimi aplikacijami. Takšen sistem bi bil odlična alternativa glasovnim ukatom, headtrackingu in ostalim sistemom, ki jih želi Google vključiti v omenjen projekt. Celoten opis patenta najdete na tej povezavi (goo.gl/56XGH).


text: Asteroid na poti proti Zemlji, približuje se nam čedalje hitreje - Slovenske novice Asteroid na poti proti Zemlji, približuje se nam čedalje hitreje Zaradi pojava Jarkovskega je pot asteroida nepredvidljiva. Ob trčenju Apepa z Zemljo bi se sprostila ogromna količina energije. FOTO: Youtube 05.11.2020 ob 21:12 Po vesolju drvi asteroid, poimenovan po egipčanskem bogu kaosa Apepu, in je vse bližje Zemlji. Ni izključeno, da bo trčil z našim planetom, a čeprav pridobiva hitrost, do bližnjega srečanja ne bo prišlo še nekaj časa. Leta 2004 so raziskovalci z Inštituta za astronomijo na univerzi Havaji odkrili 370 metrov velik asteroid in ga poimenovali Apep, po egipčanskem bogu, ki je skušal pogoltniti sonce. Vse odtlej so sledili asteroidu in ugotovili, da se bo Zemlji približal leta 2029. Skoraj 40 let kasneje pa, tako predvidevajo, obstaja možnost, da bi dejansko trčil v naš planet. Razlog za to, da čedalje bolj divja po vesolju je t. i. pojav Jarkovskega, poimenovan po rusko-poljskem gradbenem inženirju Ivanu Osipoviču Jarkovskem. Do pojava pride, ko se deli asteroida segrevajo hitreje kot drugi. Raziskovalci so sprva, sodeč po hitrosti asteroida, domnevali, da bo leta 2068 letel blizu mimo Zemlje, zaradi pojava Jarkovskega pa je zelo težko predvideti, kako se bo gibal v daljšem časovnem obdobju. Pot asteroida bi se lahko malenkostno spremenila, kar pa bi bilo lahko dovolj, da bi prišlo do trčenja. Možnost za to je 1 : 150.000, kot datum morebitnega trčenja pa se omenja 12. april 2068. Čeprav gre za zelo majhno verjetnost, pa so raziskovalci mnenja, da je treba asteroid opazovati oz. mu slediti. Decembra 2004 je nastala manjša panika, saj so tedaj izračunali 2,7-odstotno možnost trčenja Apepa z Zemljo 13. aprila 2029. Apep je trenutno na Nasinem seznamu asteroidov, za katere obstaja največja verjetnost trčenja z Zemljo, na tretjem mestu, pred njim sta asteroida DA (0,012 odstotka možnosti trčenja) in Bennu (0,037 odstotka). Če bi se najslabši scenarij uresničil in bi Apep, ki je poln niklja in železa, dejansko treščil na naš planet, bi se sprožila moč, enaka 1,151 megatonam TNT. Takšen dogodek se na našem planetu zgodi enkrat na približno 80.000 let.


text: Otroška pelerina črte Otroška pelerina črte Playshoes v št. 80, 86, 92, 98, 104, 116, 128, 140 PS408637-788 Otroška pelerina v skandinavskem stilu s črami. Vrečka za zloženo palerino priložena, primerna za izlete in potovanja. Snemljiva kapuca, spredaj kratka zadrga za lažje oblačenje preko glave. Na sprednji strani je tudi žepek. Odsevni trakovi za boljšo vidnost. 100% poliester s 100% poliuretanskim premazom. Rdeče-roza.


text: Nov direktor državnih reprezentanc | CZS Cheerleading zveza Slovenije je na razpis za izbor direktorja državnih reprezentanc prejela tri prijave. Izbran je bil kandidat Andrej Nedeljkovič, ki je že pričel z delom. Mladinska in članska reprezentanca bosta v novi sezoni skupaj šteli največ tekmovalcev do zdaj in ob tej priložnosti novem direktorju želimo čim več uspehov pri njihovem vodenju!


text: Moj mož / nagrajeno leposlovje / Knjige / Knjižni program / Knjižni program / Modrijan založba - Modrijan Rumena Bužarovska» modra cena: 13,00 € Poletna cena: 13,00 € Moj mož ima ljubico. To sem ugotovila takole: preden dam prat njegove hlače, vedno preverim, ali ima kaj v žepih. Po navadi iz notranjosti jemljem kovance, papirčke, v katere so zavite žvečilke, tobak, tistikrat pa sem naletela na zmečkan račun. Zravnala sem ga. Marlboro, Orbit, Duredž. Duredž? Kaj pa to pomeni, sem se vprašala. Izdelek je stal 114 dinarjev. In potem sem vsa zgrožena ugotovila, da gre prav gotovo za Durex. Se pravi, za kondome. Žvečilni gumiji znamke Durex ne obstajajo, sem si rekla. Cigarete tudi ne. Niti voda s takšnim imenom. Morala sem se vprašati, ali naj mu, da bi se prepričala, ali gre za kondome, račun pokažem. Znova sem si ogledala listek in prebrala lokacijo. Bencinska črpalka Makpetrol, Avtokomanda. Mi živimo v naselju Vlae. Oblačila sem dala prat, vžgala avto in se odpeljala na bencinsko črpalko Makpetrol v Avtokomandi. Preverit sem šla, ali imajo kondome. Malo me je bilo sram, toda strah pred tem, kaj lahko odkrijem, mi je vlil kanček poguma. Našla sem kondome Durex. Izročila sem jih blagajničarki. Plačala zanje. Dala mi je račun. Na njem je pisalo Durex. 114 dinarjev. Bencinska črpalka Makpetrol, Avtokomanda. Odpravila sem se domov. Stroj je opravil svoj cikel. Obesila sem oblačila svojega moža in otrok. Stokrat sem obžalovala, da mi ni padlo na pamet, da bi povohala njegove srajce, preverila, ali ni morda kje sled šminke, kot sem videla, da to počno v filmih. O tem sem razmišljala, ko sem obešala njegove srajce. Videla sem, da je ura že sedem. Rekel mi je, da gre po službi na poslovno večerjo, zato sem za otroke danes samo pogrela včerajšnje kosilo. Usedla sem se v dnevno sobo in čakala, da se vrne. Račun in kondome sem imela v žepu puloverja. Kmalu sem zaslišala vtikanje ključa v ključavnico, njegove korake, odlaganje torbe na hodniku, obešanje plašča na obešalnik. Ko sem razmišljala, kaj vse mu bom rekla, mi je začelo srce hitreje biti. In kaj, če ima res ljubico? »Tanja,« je zavpil s hodnika. »Pridi malo sem,« je jezno zakričal. Takoj sem pritekla. »Kaj pa je tole?« je s prstom pokazal na lužico zraven čevljev. »Ne vem,« sem se tudi sama čudila. »Morda je od Anetinega dežnika?« Potem sem pomislila, da je lužico morda pustil Sašev dežnik. »Pobriši že enkrat,« mi je rekel in šel v dnevno sobo. Usedel se je na kavč, v roke vzel daljinski upravljalnik in začel menjavati kanale, medtem ko sem jaz brisala vodo. Uničil je moj trenutek. Zamišljala sem si, kako se bo v dnevni sobi usedel nasproti mene. Jaz bi mu najprej rekla: »Zoran, usedi se, da se o nečem pogovoriva.« Potem naj bi z roko odločno na mizi zgladila račun in s prstom potrkala na mestu, kjer piše Durex, rekoč: »Kaj pa je tole?« Nisem pa vedela, kaj bo sledilo. Ko sem pobrisala lužo v hodniku, sem šla v dnevno sobo in se usedla v fotelj nasproti njega. »Zoran,« sem mu rekla, a se ni obrnil. »Zoran,« sem ponovila. »Hm?« je rekel, ne da bi odtegnil pogled od televizorja, in proti meni samo malo obrnil brado. »Tole sem našla v tvojem žepu,« sem mu rekla in na plano potegnila račun. Toda roke so se mi tako močno tresle, da sem jih obdržala v naročju, račun pa sem vrgla na mizo. »Kaj pa je to?« mi je rekel, potem ko si ga je na kratko ogledal, in se znova zatopil v televizor. »Račun,« sem mu rekla in poskušala umiriti glas. »Zakaj kupuješ kondome?« sem si drznila izustiti. Takrat mi je uspelo njegovo pozornost odtegniti od televizorja. »Kakšni kondomi neki?« je vstal in vzel račun v roke. Oddaljil ga je od oči, saj za gledanje od blizu potrebuje očala. »Na bencinski črpalki v Avtokomandi si kupil cigarete, žvečilke in Durex. Kaj si tam iskal? Zakaj kupuješ kondome?« »Kaj pa ti je? Da nisi slučajno zbolela?« mi je rekel in račun vrgel na mizo. Gledal me je prezirljivo. Nisem vedela, kaj naj mu rečem. Grizla sem si ustnice, da ne bi zajokala. »Kako, kurca, naj vem, od kod se je vzel ta račun? Kako pa sploh veš, da je moj?« »V tvojem žepu je bil!« »In kaj potem!? Morda sem ga v trgovini vzel po pomoti.« To je imelo nekakšno logiko, a sem se spomnila na cigarete in žvečilke. »Si pa kupil tudi cigarete in žvečilke?« »Trapa zmešana, ali samo jaz kadim takšne cigarete in žvečim takšne žvečilke? Ne teži mi s takšnimi bedarijami!« je rekel in se znova zleknil na kavč z daljincem v roki. Še vedno namrščen. Nisem vedela, kaj naj rečem, zato sem molčala. »Spet ti in tvoje bedarije,« je jezno zamrmral. »Izmišljuješ si, prisluškuješ, brskaš, preverjaš.« »Ni res,« sem mu odgovorila. »Kako da ne!« mi je prezirljivo ugovarjal. »Zdravnika rabiš. Po mojih žepih si brskala.« »Ni res. Samo preverila sem, ali imaš kaj po žepih, preden sem dala prat perilo ...« a mi ni dovolil dokončati stavka. »A res? Tudi mojega telefona ne preverjaš, kajne? Tudi moje elektronske pošte ne bereš, kaj?« »To se je zgodilo samo enkrat!« sem se zlagala in začela v obupu jokati. »Dovolj cmeranja, pacientka. Samo izmišljuješ si,« je rekel in vstal. Šel se je okopat. Čez pol ure me je poklical, da mu prinesem majico in hlačke in mu podam kopalni plašč.


text: DOMAČI KINO V CANNESU - KINO Film »Žerjavi letijo« ostaja edini sovjetski celovečerni film, ki je prejel glavno nagrado filmskega festivala v Cannesu. 1946 Velika nagrada filmskega festivala iz ZSSR je prejela film »Veliko obračanje« Friedricha Ermlerja; Nagrado Združenje filmskih avtorjev za režijo - Mikhail Romm za film »Človek N 217«, ki jo je podelil Aleksander Ptuško, je prejel nagrado za barvno odločitev. 1951 Umetnik Abram Wexler je bil nagrajen za dekoracijo filma "Mussorgsky"; Trakovi "Sovjetski Azerbajdžan" in "Sovjetska Estonija" Dadačova in Guidina so bili priznani kot zmagovalci na tekmovanju kratkih filmov. 1954 Režiser Sergej Yutkevich je prejel mednarodno festivalsko nagrado za film "Veliki bojevnik Albanije Scanderberg". 1955 Nagrado za najboljši lirski film »Za kinematografsko interpretacijo baleta in izjemno mojstrstvo Galine Ulanove« je prejel filmski balet Leo Arnshtam in Leonid Lavrovsky »Romeo in Julija«. Nagrado "Najboljši igralski ansambel" je prejel film "Velika družina" Josepha Heifitsa. "Velika družina" - najbolj "naslovljena" v celotni zgodovini Mednarodnega filmskega festivala v Cannesu - je osvojila 16 nagrad (v nominaciji "Najboljši ansambel za igro" - 16 ljudi). 1956 Direktor Sergej Yutkevich je prejel nagrado za najboljšega režiserja za film "Othello". Tengiz Abuladze in Rezo Chkheidze sta postala zmagovalca v tekmovanju kratkih filmov. 1957 Posebno nagrado (»Za originalni scenarij, humanizem in romanca«) je prejel film »Štirideset prvi« Gregoryja Chukhraija, slika Sergeja Kogana »Lovci južnih morij« - častna diploma natečaja za kratke filme. 1958 Glavna nagrada festivala "Zlata palma" je bila na sliki "Žerjavi letijo" Mihaila Kalatozova. To je edini doslej domači film, ki je prejel "Zlato palmo" Cannesovega mednarodnega finančnega sveta. Film je prejel tudi nagrado »Posebno priznanje« na filmskem festivalu v Cannesu. 1960 Nagrado za najboljši nacionalni program »Za humanizem in izjemne umetniške lastnosti« je prejel film »Dama s psom« Josepha Kheifitsa, vodilna igralka, igralka Iya Savvina pa je prejela posebno nagrado. Tudi film "Balada vojaka" Gregoryja Chukhraija je prejel nagrado za najboljši film za mlade na filmskem festivalu v Cannesu. 1961 Nagrado za najboljšo režijo in posebno nagrado Višje tehnične komisije je prejela Julia Solntseva za film »Zgodba o ognjenih letih«. 1963 Posebna nagrada žirije "Za najboljšo inkarnacijo revolucionarnega epa" je prejela režiser Samson Samsonov za film "Optimistična tragedija". 1966 Nagrado za najboljšega režiserja je zaznamovalo delo Sergeja Jutkeviča na filmu "Lenin na Poljskem". 1969 Nagrado Mednarodnega združenja filmskih kritikov (FIPRESCI) je prejel film Andrej Rublev Andreja Tarkovskega. 1972 "Grand Prix" je prejel film "Solaris" Andreja Tarkovskega. 1974 Zlato palčasto podružnico za najboljši kratki film je prejel animirani film »Otok« režiserja in scenarista Fyodorja Khitruka in umetnika Eduarda Nazarova in Vladimirja Zubkova. 1975 Nagrado žirije za kratki film je ponovno prevzel Fjodor Khitruk in njegov animirani film »Dal ti bom zvezdo«. 1979 "Grand Prix" je prejel film Andrei Konchalovsky "Siberiada". 1981 Lastnik nagrade za vlogo drugega načrta je bila Elena Nightingale. V filmu "Act" iz leta 1981 (scenarist Vytautas Zhalakevichus, režiser Almantas Grikevicius). Elena Solovey je edina sovjetska in ruska igralka s podeljeno palmovo vejo. 1983 Nagrado mednarodnega združenja filmskih kritikov (FIPRESCI), nagrado za najboljšo režijo in nagrado ekumenske (krščanske) žirije je prejel trak »Nostalgija« Andreja Tarkovskega. 1984 Med kratkimi filmi je zmagal film "Kuga" Dmitry Takaishvili. 1986 Grand Prix in nagrada FIPRESCI sta bila podeljena Andreju Tarkovskemu za film Sacrifice, med kratkimi filmi pa filmom Haiduk Leonida Gorokhova in Yurija Kotsapa. 1987 "Grand Prix" in nagrada FIPRESCI je prejela nagrado Tengiz Abuladze za film "Kesanje". 1990 Nagrado za najboljšega režiserja je dobil Pavel Lungin za film Taxi Blues; nagrado za izjemne umetniške dosežke je podelila slika "Mati" Gleba Panfilova; »Zlata kamera« je prejel Vitaly Kanevsky za prvenec filma »Stop, Die, Resurrect«. 1992 Nagrado žirije je prejel film "Neodvisno življenje" Vitalija Kanevskega. 1994 Glavno nagrado žirije in nagrado ekumenske (krščanske) žirije je Nikita Mikhalkov prejel za film "Zažgano sonce". 1999 Nagrado za najboljši scenarij je prejel Yuri Arabov in Marina Koreneva za njegovo delo v filmu Molok, režiserja Aleksandra Sokurova. 2000 Nagrado za najboljši igralski ansambel je prejel film "Poroka" režiserja Pavla Lungina. 2001 V mladinskem programu »Filmski sklad« je zmagal film »Portret« Sergeja Luchishina. 2003 Nagrada Mednarodne zveze filmskih kritikov (FIPRESCI) je prejela režijsko delo Aleksandra Sokurova za film "Oče in sin". 2007 Nagrado za najboljšo moško vlogo je prejel ruski igralec Konstantin Lavronenko, ki je igral v filmu »izgnanstvo« v režiji Andreja Zvjagincev. Edini ruski igralec, ki je prejel nagrado filmskega festivala v Cannesu za najboljšega igralca. 2008 Nagrado »Zlata kamera« je prejel film »Vsak bo umrl, jaz pa bom ostal« v režiji Valeria Gai Germanika. 2011 Posebno nagrado žirije na natečaju »Poseben pogled« je podelila slika »Elena« Andreja Zvjagincev. 2012 Nagrado Mednarodne zveze filmskih kritikov FIPRESCI je prejel film Sergeja Loznitsa "V megli", ki je sodeloval na glavnem tekmovanju filmskega festivala v Cannesu. 2012 Prvo nagrado natečaja Cinefondation je bil nagrajen s kratkim filmom moskovske Taisiya Igumentseve "Cesta proti". 2014 Film »Levijatan« ruskega režiserja Andreja Zvyagintseva je prejel nagrado za najboljši scenarij. 2017 Nagrada žirije prejela film "Dislike" Andreja Zvyagintsev. Nagrado Mednarodne federacije filmskih kritikov FIPRESCI je prejel Kesarja Kantemirja Balashova "Tesna".


text: Redni zbor članstva NSi – krščanskih demokratov Ajdovščina | Občina Ajdovščina | MojaObčina.si Redni zbor članstva NSi – krščanskih ...... Redni zbor članstva NSi – krščanskih demokratov Ajdovščina Občinski odbor NSi Ajdovščina je 15. januarja 2016 pripravil redni zbor članstva. Srečanje sta s svojo prisotnostjo počastila predsednica stranke Ljudmila Novak in poslanec Jernej Vrtovec; poleg članov so se ga udeležili tudi strankini funkcionarji iz naše regije. Prejemnica zlatega priznanja Marta Kravos z Ljudmilo Novak in Nadjo Ušaj Pregeljc Po uvodni izvolitvi delovnega predsedstva je delo občinskega odbora v letu 2015 predstavila predsednica Nadja Ušaj Pregeljc. Občinski odbor je samostojno ali v sodelovanju z vipavskim odborom pripravil tri odmevne pogovorne večere na temo privatizacije, družine in kmetijstva v Vipavski dolini, mašo za domovino in predstavitev zakona o dostojnem pokopu žrtev, gostil strokovnjake in pisce zakonov ter štiri strankine in dva evropska poslanca. Praznovali smo strankino 15. obletnico delovanja v Ajdovščini in Ljubljani. Udeležili smo se številnih dogodkov, posebej tabora v Beltincih in programskega kongresa v Dravogradu. V sodelovanju s koalicijo Za otroke gre smo pripravili dve referendumski soočenji v Ajdovščini in Vipavi. Pri sv. maši v Šturjah smo se spomnili pokojnih članov NSi. Vodja svetniške skupine, Dušan Mikuž, je podal poročilo o delu štirih svetnikov NSi in sedmih članov delovnih teles občine. Izpostavil je najpomembnejše predloge naših svetnikov v občinskem svetu pod novim županskim vodstvom. NSi je zastopana v nadzornem odboru, občinski volilni komisiji, v osmih svetih zavodov, imamo tri sodnike porotnike. Predsednica stranke Ljudmila Novak in poslanec Jernej Vrtovec sta govorila o delu v parlamentu in pomembnih temah, ki jih stranka izpostavlja v svojem političnem delovanju (davčna in zdravstvena reforma, družinski zakonik, migrantska kriza ...) ter pohvalila delo ajdovskega odbora. Asistent evropskega poslanca, Andrej Černigoj, je pozdravil v imenu Lojzeta Peterleta in povabil mlade k stažiranju v Bruslju. Na letošnjem zboru sta priznanje občinskega odbora prejela zakonca Ivana in Franc Bratina iz Dolge Poljane. Zlato priznanje občinskega odbora si je za zvesto delo zaslužila Marta Kravos s Ceste.


text: Kolekcija Nectar Pur | mastna koža | naravna kozmetika | Melvita Certificirano ekološka kolekcija za mastno kožo z dišavo poprove mete: ta čarobna sestavina uravnava nastajanje sebuma in omejuje pojav nečistoč, ne da bi škodovala koži. Koža je očiščena, matirana ... Ker si mešana do mastna koža zasluži nežnost in pozornost, poskrbite zanjo z izdelki Nectar Pur! Nič več neželenega leska, tu je brezhibna polt! NOŠNJA MASKE = POJAV NEPRAVILNOSTI? Ali so se vam zaradi nošenja maske pojavile nepravilnosti? Srbečica, akne, ekcem, sebum ... Se tudi vaša koža sooča s temi problemi? Ste nagnjeni k »masknam«? To je nov izraz in je pravi kožni pojav in opisuje vse težave z aknami, ki so povezane z nošnjo maske. Da bi preprečili ponavljajoči se pojav nepravilnosti, uporabljajte naše izdelke Nectar Pur, ki nežno očistijo mešano do mastno kožo.


text: Predavanje kot plačilo za molk | MLADINA.si Dogodila se je največja vladna kriza, Desus odhaja iz vlade, šef Zaresa Gregor Golobič predlaga odstop vladnega vrha, poslanci SD so kot eden stopili v bran premieru Borutu Pahorju. Kaj pa je bil povod velike zaostritve? Odstopila je ministrica za lokalno samoupravo Duša Trobec Bučan, ki je dejala, da nima več podpore predsednika vlade. Slednji je jadrno protestiral, rekoč, da ima vso njegovo podporo. Toda zakaj je potem gospa ministrica sploh odšla? Ko je njeno ministrstvo odločilo, da je bila dodelitev evropskih novcev za projekt Stožice nepravilna, je zarobantil ljubljanski župan Zoran Janković in ministrici očital nestrokovnost. Ko kdo izreče žaljive besede zoper delo »Protikorupcijske komisije«, je njen predsednik Goran Klemenčič oster: »To je nedopusten odnos do komisije!!!« Kaj je storil premier Pahor, ko je ljubljanski glavar bril norce iz ministrice? - Nič, kot da to ni njegova vlada. Še zlasti v situaciji, ko se je porogal župan, katerega uprava je bila v postopku ministrstva. Vendar pa je ministrica Trobec Bučanova odstopila, ne da bi razkrila, kaj je bil v resnici spor, kaj so bila zakulisja. Zato je racionalno videti v odstopu le potrebni povod za umik Desusa iz vlade. Tu pa ne preseneča toliko Karl Erjavec s svojimi predvolilnimi načrti kot histerizacija iskanja rešitev. Predlog SDS o razpisu predčasnih volitev je kajpak razumljiv; katera opozicijska stranka pa v taki situaciji tega ne bi predlagala? Zahteva Zaresa po menjavi Pahorja, Golobiča in Kresalove in postavitvi novega mandatarja, pa se sliši kakor puč. Če je vladni trojček skupaj na oblasti in če ga je motil nepredvidljivi Erjavec, bi pričakovali, da bo odslej deloval enotno, da bo torej prišel z usklajenim načrtom »post Desus«. Toda po odhodu Erjavca je z Golobičem takoj vzniknil novi erjavec. A hkrati s političnimi idejami je pljusknil val zahtev po tehnični vladi in drugem mandatarju. Bivši politiki, kulturniki, gospodarstveniki zahtevajo novega predsednika vlade!??? V imenu česa? Naj imamo še tako slabo mnenje o kompetencah predsednika Pahorja in njegovih pahorizmih, on je izvoljeni šef vlade. In medtem ko je vladni trojček celo zadovoljen z umikom Desusa, se iz tega izpeljuje nerazumljiva enačba: če je odšel Erjavec, mora oditi še Pahor!????? Tudi ni sporno zamenjati prvega moža vlade, vendar ne na prevratniški način. In celo Slovenija ima v kratki zgodovini parlamentarizma enostavni zgled v letu 1992, ko so odstavljali tedanjega premiera Lojzeta Peterleta. Reč je potekala proceduralno čisto: del upornih poslancev je zahteval glasovanje o nezaupnici tako, da je predlagal za novega mandatarja Igorja Bavčarja in Marka Voljča, vendar kandidata nista dobila dovolj glasov. To je uspelo šele tretjemu Janezu Drnovšku. Če torej večina poslancev ne zahteva glasovanja o Pahorjevem odstopu, je njihovo bentenje ustvarjanje politične histerije. Država je namreč močnejša od Pahorja. Njegova okrnjena vlada lahko deluje naprej, le da odslej ne bo več mogla vsiljevati zakonov s svojim glasovalnim strojem. Za zakonski predlog bo potrebna podpora opozicije, kar pomeni, da bodo zakoni sprejemani le konsenzualno. Je to konec demokracije ali zlom države, če parlament izglasuje takšne predloge, ki so sprejemljivi za večino??? To je sicer politična kultura, ki jo aktualna vlada doslej ni premogla. Pred dnevi je pravosodni minister Aleš Zalar rotil opozicijske poslance, naj vendar podprejo spremembe delovanja Ustavnega sodišča. Brez uspeha. Toda mož je v resnici politični analfabet, če pričakuje sodelovanje od nasprotnikov, ki jih sam vsakič ignorira. Opozicija je glasno nasprotovala njegovim predlogom za predsednika Vrhovnega sodišča in generalnega tožilca, a minister Zalar jim ni prisluhnil. Lahko bi naredil koncesijo, umaknil predlog spornih kandidatov in potem skupaj z opozicijo iskal sprejemljivi konsenz zakona o Ustavnem sodišču. Toda ne, on je kot avtomatska sablja, ki slepo seka, dokler je pač sila nasprotnikov ne ustavi. A osrednji problem Pahorjeve vlade ni število podpornih poslancev, temveč njena moralna kredibilnost. Leto, dve in več številna podjetja izigravajo delavske pravice, vlada pa gleda to kot čudo narave. Ko je pod pritiski minister Ivan Svetlik le odstavil prvega inšpektorja Brezovarja in izbral njegovega nadomestnika, se je izkazalo, da se je tudi ta proslavil s predavanji podjetjem. Naenkrat se je razkrilo, da je osnovni modus inšpektorata za delo to, da inšpektorji za lepe honorarje pripovedujejo podjetjem, kako je treba spoštovati delavske pravice. Pozor, beseda predavanje je tu zloraba. To je evfemistični izraz za korupcijo. Postavite si samo enačaj, če bi sodniki strankam v postopkih predavali o spoštovanju zakonov!?? Konec koncev je bil zaslužek inšpektorja Brezovarja za popoldansko rutino nesramno glomazen. Kdo od najboljših pisateljev pa je dobil za roman ali esej 20.000 evrov? Za delo, ki se je zapisalo v zgodovino, ki so ga vneto brali tisoči, ni dobil niti približno toliko kot Brezigarjevi inšpektorji, ki z večjo strastjo predavajo poslovnežem, kot pa branijo delavce pred njihovo samovoljo. Novinarka nacionalke Jelena Aščić je v svojem službenem času naredila presunljivo dokumentarno oddajo »Gradimo suženjstvo«, s katero je razkrila več kot celotni Brezovarjev inšpektorat, ki je na full-time plačah. Toda vlada problema sploh ne vidi. Na drugo delovno mesto bo prestavila samo prvega inšpektorja, a po Svetliku le zato, ker zadnja afera krni ugled inšpektorata!???? Videz lepega, ne pa vsebina, je to, kar na sploh dominira. Ob izteku termina Ljubljane kot »Svetovne prestolnice kulture« je politična nomenklatura hitela naštevati velike uspehe. Zdaj izhaja kulturni štirinajstdnevnik, nekaj knjig so izdali po ceni 5 evrov, obnovili so Trubarjevo hišo«, v kateri potekajo pogovori o knjigah. Pri Homerju, kaj ima to s širjenjem bralne kulture? Kot da po knjižnicah in knjigarnah ter cafejih doslej niso predstavljali knjig? Kot da o knjigah ne piše »Bukla« ter druge revije ter marsikateri časniki? Kot da subvencionirano izdajanje parih knjig pomeni vznik pisateljevanja? Ne, v Sloveniji praktično noben pisatelj ne živi od pisanja knjig. Da preživi, je zaposlen kot knjižni urednik, režiser, učitelj in vrag vedi kaj še. Nisem še bral, da bi SCT, Vegrad in drugi veliki kdaj najeli pisatelja, da bi med delovnim časom prišel med delavce ter jim prebral kakšen odlomek iz svojega dela. Zakaj neki so torej z denarji zapisali inšpektorje za besede, ki jih sploh niso nameravali poslušati?


text: HDK Maribor vs. HK Slavija (3-0) - Brez zadetkov in discipline v obrambi pač ne gre - HKSlavija.si - Vse o hokejskem klubu Slavija HDK Maribor vs. HK Slavija (3-0) - Brez zadetkov in discipline v obrambi pač ne gre 9' [1:0] – Rakanovič (Terlikar) (EQ) 15' [2:0] – Terlikar (Sotlar, Pihler) (PP1) 42' [3:0] – Ferlež (Pihler, Sotlar) (PP1) Izključitve: Maribor 12, Slavija 14 Streli: Maribor 20, Slavija 30 Kljub poškodbam (Šimunovič, Peterca) in obolelim (Cerar) ter številnim prehladom v moštvu, je Slavija včeraj odšla v Maribor z namenom, da po slabem mesecu dni brez tekme, odigra dobro tekmo in osvoji točke, ki lahko ekipo pripeljejo do uvrstvitve v tako želeno polfinale DP 2012. Žal smo v Mariboru ostali brez točk, a velika želja ostaja. 1.tretjina Začetek prve tretjine je minil v previdnem tonu, ko sta moštvi iskali pravi ritem. Že v 8. minuti pa je neposredno po sodniškem metu v obrambni tretjni HK Slavije in (pre)počasnem posredovanju gostov prvi mrežo zatresel Davor Rakanovič po podaji zadnje okrepitve Mariborčanov, Anžeta Terlikarja. V nadaljevanju je sledilo nekaj poskusov z obeh strani, a sta vratarja Aljoša Pilko pri Slaviji in Jure Verlič pri Mariboru vse poskuse zlahka odbila. V 13. minuti je nato prišlo do prerivanja med Javornikom in Kuzmanom, kar je sodnik Fajdiga kaznoval z objestransko izključitvijo zaradi pretirane grobosti. Kmalu potem pa je Fajdiga na kazensko klop poslal še Slavijinega Pesjaka za prekršek nad hitro prodirajočem in padajočim Ferležem. Slavija se je na vso moč trudila obraniti svoja vrata nedotaknjena, kljub številčni premoči, a žal je Mariborčani uspelo izvesti hitro akcijo, ko je plošček prek Pihlerja in Sotlarja prišel do razpoloženega Terlikarja, ki je s strelom ''na prvo'' zatresel desni spodnji kot Slavijinega gola. V drugi tretjini je Slavija prikazala odločnejšo igro in si priigrala kar nekaj priložnosti, ki jih naši igralci niso znali izkoristiti. Med drugim je Verlič fantastično ustavil poskus Črta Snoja, ki se je v trenutku nezbranosti domačih pred njim znašel popolnoma sam. Tretjina je minila z nekaj pol priložnostmi na obeh straneh, a brez zadetkov, zato so igralci na premor odšli z enakim rezultatom kot po prvi tretjini, torej z prednostjo dveh zadetkov ekipe HDK Maribor. Igralci Slavije so v tretjo krenili še odločneje, nanizali še nekaj priložnosti, a brez uspeha. Nekajkrat je dobro prodrl najboljši včerajšnji napdalec pri Slaviji Rober Pesjak, ki so ga Mariborčani ustavljali tudi na nedovoljene načine, a Fajdiga tega ni kaznoval. Po dobrem začetku je krila Slaviji odrezala izključitev Goršeta za prekršek nad Ferležem, kar so Mariborčani izkoristil za svoj tretji zadetek na tekmi, ko je ta isti igralec zadel po podaji Sotlarja, na sila podoben način kot je to v prvi tretjini to storil Terlikar. Kljub zaostanku s 3:0 je Slavija še naprej iskala svoje priložnosti za zadetek, ki pa ga ni bilo. Še najbližje zadetku je bil Črt Snoj, ki je slabih 10 min Verliča že premagal, a je njegov strel ustavila prečka. V zadnjih minutah je Slavija poskusila doseči vsaj častni zadetek tudi s 6-im igralcem na ledu, a je Verličeva mreža ostala nedotaknjena vse do konca. Kljub dobrim poskusom in veliki želji nam tokrat v Mariboru ni uspelo zatresti mreže nasprotnika (prvič letos), zato bo temu vidiku naše igre v naslednjih dneh potrebno posvetiti še več pozornosti in na tekmu proti HDD Bled v petek dodati več discipline v obrambi, če želimo ohraniti upanje na uvrstitev v nadaljnje tekmovanje. Ob tem upamo, da bodo naši igralci okrevali po boleznih in si uspeli povrniti moči za naslednjo tekmo na kateri ne bo več prostora za napake.


text: PROJEKT – POVEZANI NA DALJAVO – ADRA Slovenija POVEZANI NA DALJAVO – TOGETHER IN DISTANCE (TID) PROJEKT ZDRUŽUJE V ČASU COVID-19 Namen projekta je povrniti občutek povezanosti med posamezniki in skupnostmi za skupno premagovanje ovir ob širjenju COVID-19. Situacija v zadnjem obdobju povezana s COVID-19 je resnično vplivala na naša življenja. LJudje se vsak dan soočajo z različnimi izzivi, posebaj se je situacija dotaknila šoloobveznih otrok in mladih. Številne informacije, ki krožijo po spletu in med posamezniki so za mnoge preobremenjujoče. Od teorij zarote, do sprememb o številu obolelih s koronavirusom SARS-CoV-2 vsako uro. Določila in ukrepi iz strani uradnih teles se spreminjajo iz dneva v dan. Situacija je na splošno polna izzivov, mnoge osebe so zaradi tega obremenjene in zmedene, saj morajo uravnotežiti družinsko, družbeno življenje, delo in šolanje na čisto drugačen način, kot so ga bili navajeni. Velikokrat prihaja do občutka, da je vsega preveč obenem pa se ljudje počutijo odtujene in osamljene. Potrebujejo druge ljudi, s katerimi se o situaciji lahko pogovorijo. Povezovati ljudi med to krizo je glavni cilj projekta Together in Distance oz. Povezani na daljavo. Projekt združuje zabavne, interaktivne in izobraževalne delavnice ter video prispevke namenjene skupnemu premagovanju težkih časov. Humanitarno društvo skupaj s Krščansko adventistično cerkvijo, podjetji, prostovoljci in strokovnjaki skozi projekt omogočamo dostop do relevantnih in praktičnih informacij tako za posameznike, javnost, skupnosti in še več. Skozi projekt posameznikom pomagamo na privajanje na splet, virtualno komunikacijo in prinesti občutek normalnosti v vsakodnevno življenje. Skupaj želimo sporočiti, da lahko skupaj premagamo bremena te krize in tudi omiliti posledice stresa, ki jih povzroča širjenje s COVID-19. GLAVNI UČINKI PROJEKTA: 1. Serija dejavnosti za skupnosti 2. Izobraževalni video prispevki 3. Spletni pogovori, druženja in delavnice. Predvideni učinki bodo pomagali splošni javnosti, skupšnostim in posameznikom, da lažje prebrodijo trenutno zdravstveno in socialno stisko. Projekt je sestavljen iz dveh delov, ki ju sestavlja praktični in teoretični del. Prvi in najpomembnejši del je opolnomočenje posameznikov, da lahko uporabljajo tehnologijo in uspešno virtualno komunicirajo. Drugi del nudi strokovne informacije in izobraževanja na področju: Psiho-socialna podpora (PSS) Preventiva in podpora zdravju Podpora mladim in otrokom Vabljeni, da spremljate aktivnosti v okviru projekta na naših socialnih omrežjih – FB, Instagram, Twitter: ADRA Slovenija. Marjanca Hari, dr. dent.med, stokovnjakinja za zdrav življenski slog Vsebina: Dr. Marjanca Hari, ki že več desetletij predava o zdravem načinu življenja, bo spregovorila o smotrni uporabi prehranskih dopolnil ter nevarnostih prekomernega uživanja umetnih suplementov. Poudarek pogovora bo tudi na tem, kako povečati naravno odpornost z uživanjem hranilno bogate prehrane. Adam Kotnik, IT strokovnjak Vsebina: Izobraževanje na temo 'Kako komunicirati virtualno' bo potekalo 21.6. ob 18.00 preko ZOOM-a. Pogovarjali se bomo o orodjih ZOOM, Skype, Viber, WhatsApp, kako jih uporabljati in kakšni so vaši največji izzivi pri tem. Delavnica spletne komunikacije se bo dotaknila tudi bontona in nekaj osnovnih napotkov pri virtualni komunikaciji. Postavili boste lahko tudi vprašanja glede izzivov, s katerimi se srečujete pri uporabi omenjenih orodij.


text: Vodna solata, vodna ločika | Vrt in narava Vodna solata, vodna ločika Vodna solata je plavajoča trajnica, ki pa uspeva tudi kot močvirna rastlina. Svetlo zeleni listi izraščajo iz rozete in nimajo peclja. Dolgi so 14 cm, mehki in debeli, narobe srčasti. Listne žile so vzporedne in dobro vidne. Beli cvetovi so skriti med listi. Iz njih se razvijejo majhne zelene jagode. Vodna solata potrebuje s hranili bogato vodo. Lahko jo posadimo tudi v močvirni del vodnega vrta, kjer pa zahteva s hranili bogato zemljo in stalno namočenost. Potrebuje polsenco ali polno sonce in temperaturo vode poleti nad 21 stopinj Celzija. Nezahtevna rastlina. Če jo gojimo v močvirju, skrbimo, da so tla vedno prepojena z vodo. S pritlikami. Če so pogoji ugodni, se sama hitro razmnožuje. Vodna solata je primerna za manjše ribnike in manjše okrasne bazene. Je priljubljena akvarijska rastlina. Z njo lahko zmanjšujemo preveliko količino hranil v vodi. Vodna solata je zelo invazivna vrsta, ki se zelo hitro širi. Ne smemo je spustiti v naravo. Leta 2000 se je pojavila v mrtvici Save pri Prilipah. Zelo dobro tekmuje z lokalnim rastlinstvom in živalstvom, ki ga močno ogroža in spreminja okolje.


text: Ali bo rekla DA? - #to sem jaz Ali bo rekla DA? DeeJay::tsj ObjavaNapisal DeeJay::tsj » 12 Jul 2001 23:22 Imam majčken problemček. Zaljubil sem se v punco, ki jo poznam že 2 leti. Že dalj časa mi je všeč. Včeraj sva šla v kino (KOLOSEJ ma je to dobr kino) sva gledala DRAKULo Fajn film obema je bil všeč men še posebi, k sm meu tak dobr spremstvo. Po kinu je sva šla domov (ona k seb, jz pa k seb) Po tem sem ji napisal SMS po mobiteli in sm ji kr direktno povedu da jo mam rad. Danes sva se še slišala po telefonu in ni nič omenjala SMSja. Zanima me a se spodobi da jo vprašam če bi hodila z mano po SMS ali po telefonu al je najbolš da sva skupi k jo uprašam? Pa kaj nj nardim če bo rekla NE? Re: Ali bo rekla DA? ObjavaNapisal odgovor prof.soc.ped.::tsj » 13 Jul 2001 12:44 Če dekle že dobro poznaš in bi želel z njo preživeti več časa, je dobro, da jo povprašaš o njenem mnenju. Seveda je to najbolje storiti osebno, kar pomeni, da se z njo nekje srečaš, preživita nekaj časa skupaj. Mogoče je dobro, da nisi preveč direkten z vprašanjem, ampak spregovoriš o svojih občutkih do nje... in ko boš začutil, da je primeren trenutek, jo vprašaj. Tvoj strah pred zavrnitvijo zlahka razumem, kjati za večino ljudi je takšno dejanje precej pogumno. Saj s tem, ko se "izpostaviš", odkriješ delček svoje zasebnosti nekomu drugemu, tvegaš zavrnitev, ki zelo boli ali pa tudi sprejem, ki ti bo pričaral veliko ugodja. Možnosti zavrnitve ali sprejema so vedno enake. Pri tem ti svetujem, da najprej sam premisliš, koliko si želiš biti s tem dekletom, kaj ti pomeni in poskusi se spomniti njenega vedenja, ko sta bila skupaj. Morda ti je že naklonila malo simpatije in tudi sama podobno čuti kot ti. Če boš našel kakšne namige, ti bo verjetno lažje narediti prvi korak. banana::tsj ObjavaNapisal banana::tsj » 17 Jul 2001 11:32 ves kak je...lahk da ona gleda na tebe sam kt prjatla in zato ni omenjala unga sms-a....mozno pa je, da ji je bilo samo nerodno... vseen ...go for it... sam definitivno OSEBNo in ne prek teh neumnih smsov al pa telefona.. bod moski! )) mah sej....v najslabsem primeru...lahko rece.."jst te mam tud rada - ampak sam kt prjatla".. na to mors racunat...in ce se to zgodi...da ne bo slucajno deklica potem (kot se pri tipih rado zgodi) postala iz objekta pozelenja degradirana v vrsto zivali ki ponavadi domuje v kakem hlevu na kmetiji.... Drgac pa...probat ni greh,a ne? Velik srece! *-*::tsj ObjavaNapisal *-*::tsj » 26 Jul 2001 21:45 vsaka punca ima raje, da jo fant vpraša osebno. Tudi če reče ne-prijatelja bosta še vedno... Nič ne moraš izgubiti, le pridobiš lahko...


text: Zanesljiva na poved za vreme Baška | Topstrani.si Zanesljiva na poved za vreme Baška julij 7, 2015 Turizem in prosti čas Že je tukaj poletni čas in poletna vročina, zato vsi načrtujemo prijetne oddihe in počitnice na morju, da se malo ohladimo. Vsi se množično odpravljamo na more, pakiramo še zadnje stvari in skrbimo, da ja ne bi kaj pozabili, skrbimo o polnih cestah in če bomo pravočasno prispeli, o avtu, ustavljamo se na poti da natočimo gorivo... Ampak najpomembnejše, kar nas skrbi, ko gremo na dopust je kakšno vreme bomo imeli. Zato so vse priprave in organiziranje za morje ter kakšen dopust bomo imeli, odvisne od vremena. Prvo, kar naredimo, ko se odpravljamo na morje je seveda to, da preverimo kakšno vreme bomo imeli in na podlagi njega se sploh odločimo, če bomo odšli na morje in kaj bomo vzeli s sabo. Če se letos vi z vašo družino ali vašimi prijatelji odpravljate na morje na Baško, k našim sosedom na Hrvaško, je potem prav, da preverite vreme Baška. Zanesljive informacije za vreme baška najdete na spletni strani http://www.vremekrk.si/baska. Vreme Baška vam nudi zanesljive informacije o vremenu, vetru in padavinah ter o možnih vremenskih nevšečnostih. Na njihovi spletni strani si poleg vreme Baška lahko ogledate še vremensko napoved za ostale kraje na Hrvaškem, kot so otok Krk in Malinska. Poleg vremenske napovedi so vam na voljo za ogled še spletna kamera za vreme na otoku Krk, lahko si preberete prispevke o mestu Omišalj na otoku Krk ter o vilam Haya in Mare. Vreme Baška vam je na njihovi spletni strani na voljo za ogled za tri dni. Pomembnega pomena je vreme Baška zato, če se imate namen odpraviti na raziskovati mesto, njegovo staro mestno jedro in za aktivnost tako v mestu kot v morju. Če si želite ogledati vremensko napoved za vreme baška ali ostala mesta, potem obiščite njihovo spletno stran na www.vremekrk.si.


text: Volanske letve | Turbo-Tec Slovenia TT Slovenija » Ponudba » Volanske letve Volanski servo sistemi za osebna in tovorna vozila Naša najnovejša ponudba vključuje obnovo volanskih letev za osebna in tovorna vozila. V celoti obnovimo mehanske ali elektro črpalke na hidravličnih ali električno podprtih volanskih letvah. Obnova hidravlično podprte volanske letve. Popravilo volanske letve temelji na popolni obnovi vseh sestavnih delov letve, vključno z zamenjavo vseh tesnil. Vsi sestavni deli volanske letve se razdrejo in skrbno pregledajo. Preverimo obrabo teh delov in mehanske poškodbe, kot so odrgnine in razpoke. Pregled zobnika in zobate letve je odvisen od stopnje obrabe. Na zobati letvi preverimo njeno morebitno ukrivljenost. Praksa je, da vse te dele nežno površinsko obdelamo, natančno fino brušenje. S tem postopkom odpravimo sledi korozije in mikro razpok na površini zobate letve. Čista in poravnana površina omogoča dobro tesnjenje. Zamenjamo vse ležaje, ki so problematični. Vsi sestavni deli volanske letve so temeljito očiščeni in preverjeni. Poškodovani in obrabljeni deli so zamenjani z novimi. Po končanem popravilu vsako volansko letev preverimo na testni mizi. Med preizkusom preverimo enakomernost delovanja in potisno silo zobate letve v obe smeri. Obnova volanskih črpalk. Naša oprema nam omogoča tudi preverjanje delovanja mehansko in električno gnanih črpalk, ki so sestavni del hidravličnih in elektro-hidravličnih volanskih letev (EHPS / EPHS). Večina problemov na volanskih letvah je posledica puščanja hidravlične tekočine iz sistema. Zaradi tega se zmanjša hidravlična podpora sistemu, poveča se šum med uporabo in seveda same mehanske poškodbe letve. V večini primerov zadostuje popravilo črpalke, ki ga opravimo tako, da zamenjamo tesnila, ležaje in ostale potrošne mehanske dele. Enako obnovo opravimo na električno gnanih črpalkah, le da so tu lahko poškodovane še električne in elektronske komponente (el. motor, kontrola motorja, itd.). Po zamenjavi potrebnih delov opravimo zmogljivostni test črpalke na testni mizi. Postopek preverjanja črpalke na testni mizi obsega tudi simulacijo delovanja črpalke ne vožnjo v vozilu pri različnih hitrostih. Obnova volanskih letev in električnih volanskih drogov (EPS). Pri popravilu EPS sistemov (električno gnanih volanskih letev in volanskih drogov) je pomemben temeljiti pregled. Vsi poškodovani ali obrabljeni mehanski in električni deli ter elektronske komponente se zamenjajo. Po navadi je poškodovan vedno krmilni senzor. Zamenjava senzorja zahteva natančnost in pravilno testno opremo, ki je potrebna za natančno nastavitev senzorja. Težave EPS sistema so tudi na elektronskem nadzornem sistemu, ki nadzira delovanje krmilne enote servo volana ali volanskega droga. Z zamenjavo elektronskega krmilnega sistema na servo krmiljenju odstranimo te napake. Vedno se po vsakem popravilu ali obnovi preveri delovanje volanskega sistema na testni mizi. Testiranje ima več stopenj ali korakov. Med testiranjem simuliramo delovne pogoje v katerih deluje servo volan – manevriranje na parkirišču, promet v mestu, vožnja po avtocesti. Na vse obnovljene volanske letve montiramo nove končnike in gumijaste manšete. S tem povečamo funkcionalnost izdelka in zmanjšamo zračnost v volanski letvi.


text: Ker ni vstopnin so dohodki manjši | Žurnal24 8 ogledov 20. Julij 2013, ob 9:31 Ker ni vstopnin so dohodki manjši 20. Julij 2013, ob 9:31 Na plažah pod okriljem Hotelov Bernardin v skladu z odločbo pristojnih državnih organov v letošnji sezoni ne pobirajo vstopnine, iz tega naslova pa je predviden izpad dohodka, so pojasnili v portoroški družba. Zakon o vodah posebej določa poseben pravni režim priobalnemu zemljišču morja. Ta sega najmanj 25 metrov od meje obale v notranjost. Status priobalnega zemljišča ima tako zemljiščene glede na to, ali je v javni ali zasebni lasti. V obeh primerih je treba omogočiti prost dostop do vode za kopanje, obenem pa je treba tudi dopustiti vsakomur, da se zaradi kopanja zadržuje na priobalnem zemljišču morja. Zakon o vodah izrecno določa, da je raba priobalnega zemljišča, ki je neposredno povezana s splošno rabo dovoljena, če se s tako rabo lastniku ne povzroča škoda. Prepoved pobiranja vstopnine Tako so inšpekcijske službe že lani nekaterim upravljavcem kopališč, med njimi tudi Hotelom Bernardin, odredile prenehanje neupravičenega zaračunavanja in pobiranja vstopnine. V skladu s prejeto odločbo pristojnih državnih organov v omenjeni družbi tako vstopnine v letošnji poletni sezoni ne zaračunavajo. Glede na to je iz tega naslova predviden izpad dohodka, vendar bodo končne analize jasne po zaključeni kopalni sezoni, so pojasnili za STA. Na spremenjen režim so se, kot pravijo, ustrezno organizirali, pri čemer so veliko pozornosti letos namenili varnosti, ki so je deležni vsi obiskovalci njihovih plaž. Glede informacij, da so se na račun prostega vstopa podražile druge storitve, v Hotelih Bernardin priznavajo, da so na nekaterih plažah "res nekoliko spremenili cenovno politiko glede najema plažnih artiklov. Vzporedno s tem pa smo nadgradili samo kakovost kulinarične in gostinske ponudbe na naših plažah ter izvedli nekatere prenove". Na plaži Grand hotela Bernardin so prenovili dva lokala in na novo uredili desni predel plaže za vse obiskovalce, ki si želijo nadstandardnih plažnih storitev. V novi podobi pa je obiskovalcem na voljo tudi bazen Metropol, kjer so med drugim prenovili bazensko ploščad. Ponudbo so obogatili tudi na nekaterih drugih plažah, vse s ciljem izboljšanja ponudbe v korist gostom. Gost na plažah v lasti Hotelov Bernardin sme sicer proti plačilu koristiti ležalnik, senčnik, uporabljati tuš in gostinske storitve.


text: Petru Čeferinu odškodnina | Žurnal24 1227 ogledov 16. Januar 2018, ob 17:06 Petru Čeferinu odškodnina 16. Januar 2018, ob 17:06 V Sloveniji je bil dvakrat kaznovan zaradi žaljenja sodišča. Petru Čeferinu je zato sodišče v Strasbourgu prisodilo odškodnino. Evropsko sodišče za človekove pravice v Strasbourgu ugotavlja, da je bila Petru Čeferinu zaradi omenjene kazni kršena pravica do svobode izražanja, poroča Dnevnik. Tožba, ki jo je Čeferin vložil na sodišče v Strasbourgu zadeva dvakratno denarno kazen, ki jo je prejel zaradi žaljenja sodišča, zlasti sodnih izvedencev, med sodnim procesom proti moškemu, ki ga je branil obtožb trojnega umora. Čeferin je prvo kazen dobil zaradi izjav, ki jih je izrekel med obravnavo na okrožnem sodišču marca leta 2004. Psihologu in psihiatru je med drugim očital neosmišljeno nakladanje«, »umotvore« in »strokovno šibkost«. Kot je še dejal, si je »psihiater pomagal s psihološkimi metodami, ki jih absolutno ne razume«, psiholog pa »z zastarelimi psihološkimi metodami iz kamene psihološke dobe ter neznanstvenim psihodinamskim konceptom«. Postopek Slovenija Cerkvi bomo plačali milijonsko odškodnino Drugo kazen je prejel s strani višjega sodišča, ker naj bi bil žaljiv v svojih kritičnih izjavah na račun sodnih izvedencev, tožilca in sodišča prve stopnje. Za prvo kazen je Peter Čeferin odštel 150.000 slovenskih tolarjev, kar znaša dobrih 600 evrov, za drugo pa 400.000 slovenskih tolarjev, dobrih 1.600 evrov. V Sloveniji so vse inštance Čeferinove pritožbe zavrnile, sodišče v Strasbourgu pa je po drugi strani pritrdilo, da je prišlo do kršitve 10. člena konvencije o človekovih pravicah, ki zagotavlja svobodo izražanja.


text: Boštjan Zupanič | Zvezdna dolina Nateg v obraz in odpuščanje »Kultura je bila mnogokrat razlog za spore in vojskovanja in je bila povod za plenjenje in krajo. Umetnost tega nikoli ne počne.« je dejal slikar Bogdan Čobal. Slednja izjava se me je v včerajšnjem častniku Večer ravno prav dotaknila, da sem ob treh ponoči začel razmišljati, da napišem nekaj malega o svoji izkušnji in zmleti usodi našega kulturno umetniškega društva v lokalnem, javnem prostoru. Februarja 2015 je KUD Nika na Zvezo kulturnih društev občine Kidričevo poslalo vlogo za sprejetje z namenom sodelovanja na kulturno umetniškem področju v občini. Kljub neodvisnim pozivom nekaterim članov omenjene zveze, ki so pri polni kulturni zavesti zahtevali, da nam odgovorni iz ZKD občine Kidričevo vsaj pošljejo odgovor, odgovora do danes še nismo prejeli. Odnos Zveze kulturnih društev do KUD Nika sem kot gost, pesnik, na Radia Ptuj, oktobra 2015 tudi javno izpostavil. Potem sem novembra 2015 šel na občino Kidričevo. Gospodu Županu sem nesel dokumentacijo o porabljenih upravičenih sredstvih za projekt, že tradicionalno lep dogodek – »Kidričevo teče 2015«, lani tudi »S humanitarnimi koraki«, ter se mu zahvalil za podporo in sodelovanje. Seveda nisem mogel mimo tega, da županu, kot človeku, ki naj bi slišal kaj se posameznikom in društvom v njegovi občini dogaja, povem nekaj o marginalnem položaju Kulturno umetniško društvo Nika v občini. Spregovoril sem tudi nekaj besed o rezultatih KUD Nika (Nika pomeni boginja zmage), o založništvu društva v Lovrencu na Dr. polju in nekaj dogodkih KUD Nika širom po Sloveniji; o pravljici Kiti plavajo počasi, Esad Babačić, nominacija za najlepšo slovensko knjigo – slikanico, Prihodi Odhodi, Esad Babačić – nominacija za Jenkovo nagrado, Banda, E. Babačić, knjiga o zgodovini hokeja in poklon Slovenskim hokejistom, Jagode ne gledajo na linijo, pesniški prvenec – Boštjan Zupanič, izid plošče kultnega benda V.I.A. Ofenziva z naslovom Bele rože, omenil pesniško zbirko Kitula. V slednji pesnik skozi poezijo spregovori o lepem slovenskem nategu, pa tudi o nesmrtnem Messiju. Županu dam pobudo in omenim kulturne vsebine, delavnice za otroke itn., ki bi lahko prinesle doprinos skupnosti. Potem sem župana vprašal, če lahko on, ki gotovo ve, kaj je dobro za razvoj kulturnega dialoga ter umetnosti v občini, spomni pristojne v ZKD občine, da KUD Nika končno le odgovorijo glede naše poslane vloge. Župan mi reče, da je v ZKD občine Kidričevo za to najbolj pristojna »alfa in omega«, gospa tajnica in naj grem do nje kar sam, saj se on ne rad krega s svojimi sodelavci, oziroma se rad dobro razume z njimi. Tako me občinski oče v imenu občinske kulture pribije na križ. Šok, v imenu enakih možnosti, vam rečem. Komu se lahko pritožiš? se takoj spomnim preroških besed Ivana Krambergerja. Nikomur, v prvi vrsti pa ne tistim, ki so plačani v imenu ljudstva. »Pusti poezijo sine, ni tu denarja nobenega, naj jo pišejo Slovenci, oni tako nimajo kaj izgubiti.« se mi glavi vrti Babačićeva, še vedno zgovorna in aktualna Tranzicijska pesem. Spokojno odnesem svoj križ daleč od enakih kulturnih možnosti do gospe v občinsko pisarno in jo spomnim, da še v KUD Nika po 9. mesecih nismo dobili njihovega odgovora. »Alfa in omega« gospa iz zveze kulturnih društev občine Kidričevo mi pove, da lahko v roku enega tedna pričakujem odgovor in pomenljivo doda, da je bila Zveza kulturnih društev občine Kidričevo ustanovljena z namenom petja in folklore. Takoj začutim, da se ji jebe za kulturni dialog, kaj šele za umetnost in morebitno kulturno sodelovanje, in da gre v tem primeru le za suvereno izključevanje, pred njo na križ pribitega pesnika & KUD Nika. Fino se me je rešila, si mislim. Vidim, da so res uigrani toti naši Občinarji, in da se jim v resnici sladko jebe za neuvrščene kulturnike, ki so utrujeni od iluzije enakih možnosti nehali trkati na zaprta vrata, ki so rezervirana le še za ustaljeno kulturno elito in preverjeno Severino. Naj omenim, da pa zgledno in odlično sodelujemo s Športno zvezo občine Kidričevo, kar je prava poezija. Ko zapustim vrata občine, parafraziram, kaj mi je »alfa in omega« občinske kulture povedala o namenu ustanovitve ZKD v naši prelepi občini. Kaj je že rekla, samo za petje in folkloro smo bili ustanovljeni. Torej; tako kot mi tukaj pojemo, tak lahko vi plešete, kaj ti tu ni jasno, mi odzvanja v glavi in še kje... Ni čudno, da smo že leta 2014, lani in tudi letos iz zanesljivih virov izvedeli, da Zveza kulturnih društev občine Kidričevo celo ne uspe porabiti sredstev namenjenih za kulturo in umetnost, ki naj bi bila poslednjo zatočišče svobode izražanja slovanske duše...Tako neporabljena sredstva v imenu širjenja poslanstva in kulture v občini, za zaprtimi vrati odgovorni prenašajo iz leta v naslednjo leto. Te ugotovitve kažejo na to, kar je v uvodu tega teksta, o kulturnem plenjenju in kraji, povedal moj trenutni prvi kandidat za »Bob leta 2016«, slikar Bogdan Čobal. Vse to zagotavlja, da imajo pesniki v 21. stoletju še naprej svojo zatočišče v »cukrarnah«. Iz lokalne percepcije se zdi, da ustvarjalci dobijo svojo minuto slave v prav v hipu smrti, saj se po izkušnji sodeč v lokalni kulturi vedno znova časti smrt kulture, da o rojstvu novega, ki se lahko v okolju razraste kot drevo, sploh ne izgubljamo besed, kaj šele iluzij. V marčevskem Ravnem polju (reviji, ki izhaja v občini Kidričevo) je gospod župan v intervjuju na vprašanje: »kako bi po 6 letih županovanja ocenili svoje delo in razvoj občine Kidričevo?«, odgovoril. Citiram: »Ocenjujem, da vsi skupaj zmoremo veliko. Podpora ljudi pri aktivnostih za razvoj naše občine je ključnega pomena. Namreč, naši občani želijo več, in kar je najpomembneje, pri tem želijo tudi aktivno sodelovati, dajejo pobude in predloge ter se povezujejo. Društvena aktivnost naših ljudi daje projektom dodano vrednost, zato aktivnim, željnim in pogumnim, tudi posameznikom vedno stopimo naproti. Društva občine Kidričevo so gonilo k izboljšanju kvalitete življenja, tudi jim je potrebno dati pohvalo. Tako se piše kvaliteta življenja in oni so dokaz za to.« Kakšno leporečenje neki, lahko o prebranem samo dodam. Prezir in sprenevedanje, vrženo v obraz, ter ponižanje, ki sem ga kot član kvazi kulturne skupnosti 21. stoletja lahko doživel tudi preko občinskega medija, od ljudi, ki imajo vpliv, zavzemajo pozicije moči in odločanja ter s svojimi potezami brez občutka neposredno hodijo po usodi ustvarjalcev, mi je dalo vedeti, da je dobro ohraniti božansko iskro v sebi in iz križa ustvarjati nove vsebine. Na vprašanje: »kaj je novega?«, lahko odgovorim; vse je isto kot pred vojno, na zahodu nič novega, šofer naprej, potniki za njim, kot mi je večkrat dejal prijatelj Damir, kar lahko zdaj neposredno povežem tudi z bivšim vojnim taboriščem v Kidričevem in aktualnim taboriščem izbrisanih kulturnikov v imenu lokalne institucije kulture. Pred dnevi sva z velikim človekom, vsestranskim ustvarjalcem, umetnikom Esadom Babačićem, predsednikom KUD Nika, ki je septembra 2014 v Velenju na Lirikonfestu prejel tudi nagrado za 10 letni vrhunski pesniški opus, Čaša nesmrtnosti, malo komunicirala o tem kaj v teh dneh delava. Babačić mi je dejal, saj mi smo vedno bili pridni... Njemu so tisti na pozicijah moči na RTV-ju, ki naj bi delali v imenu naroda, leta 2013 ukinili izjemno radijsko oddajo »Hotel Romantika«, v katero je prinašal multikulturni dialog in bogate kulturne vsebine, zavzemal se je za ranljive, iz vrha družbe odpisane skupine ljudi in na senzibilen, subtilen način postavljal ogledalo dogajanju, času, prostoru, sistemu, kar je zmotilo tiste, ki so imeli moč ukiniti vse, ki so jim preveč dobro postavili ogledalo. Od takrat naprej so v Sloveniji ukinili še nekaj dobrih medijev, ki so odpirali in krepili dimenzije človekove svobode in povezovanja. »Ja, ukinili nas bodo, še preden bomo dokončno odšli,« mi pravi. Zdi se, da so nas že ukinili, še preden so nam dali sploh besedo. Zato je prav, da si jo vzamemo sami. In jaz sem si jo vzel. Ima dana za »megdana«, bi v tem kontekstu optimistično rekli naši južni bratje in sestre, gostje »Hotela Romantika«. Pisanje je zame močno zdravilo, ki ima izjemno terapevtsko moč, s katerim poskušam razbijati strahove pred kulturnim dialogom in opozoriti na to, kar se dejansko dogaja tudi na področju kulture pri nas. Danes ponoči, nekje ob štirih zjutraj, ko nisem mogel spati in me je preganjal ustvarjalni nemir, in sem o svojem in Kristusovem križu razmišljal po tihem, sem se vprašal, zakaj se na zemlji dogaja izključevanje ljudi iz božjega kraljestva. Takrat sem zaslišal Njegov tihi glas: »odpusti jim, saj ne vedo kaj delajo«. Boštjan Zupanič Izvirno objavljeno 28. marca 2016, na osebnem Facebook profilu Boštjana Zupaniča http://www.esadbabacic.si/kontakt/ 1 komentar | Izobraževanje, Javno pismo, Kultura, Lovrenc na Dravskem polju, Občina Kidričevo, Ravno polje, RTV Slovenija, Slovenija, Šport, Župan | Tagged: Boštjan Zupanič, Esad Babačić, Facebook, Javno pismo, KUD Nika, Kultura, Lovrenc na Dravskem polju, Občina Kidričevo, Ravno polje, Večer, Šport, Župan | Trajna povezava


text: Erjavec jeseni ne pričakuje politične krize | Reporter.si Nahajate se tukajDomov > Slovenija > Erjavec jeseni ne pričakuje politične krize Erjavec jeseni ne pričakuje politične krize 24 Julij, 2012 - 15:45 Tweet Tekst: STA | Foto: arhiv Reporterja Predsednik stranke DeSUS Karl Erjavec septembra zaradi zapisa fiskalnega pravila v ustavo ne pričakuje politične krize v Sloveniji, saj meni, da se vse parlamentarne stranke zavedajo resnosti finančnih in gospodarskih razmer. Z zapisom fiskalnega pravila v ustavo naj bi se hitelo, ker naj bi Slovenija novembra potrebovala okoli 1,3 milijarde evrov. "Mislim, da je zadnji sestanek vseh parlamentarnih strank pokazal zrelost, kar se tiče vprašanj, povezanih s fiskalnim pravilom in sanacijo bank," je Erjavec odgovoril na vprašanje, ali meni, da je Slovenija s preložitvijo glasovanja o zapisu fiskalnega pravila v ustavo na september zgolj preložila politično krizo. Minister ocenjuje, da je bila na tem sestanku izražena "iskrena volja in želja vseh parlamentarnih strank, da pridemo do ustreznih rešitev, ki bi omogočale, da bi Slovenija lažje izšla iz krize, in zapis fiskalnega pravila v ustavo gotovo je eden od pomembnih korakov". Če je bila ta želja iskrena, po njegovih besedah ni nobene bojazni, da bi lahko septembra izbruhnila neka politična kriza, če so pa bile te želje "s figo v žepu", se boji, da se lahko septembra ta situacija ponovi. "Ampak moje osebno mnenje je, da so vse parlamentarne stranke, zlasti predsedniki, v nekem trenutku ugotovile, da je situacija resna in da mora slovenska politika glede zlatega pravila stopiti skupaj in najti ustrezno rešitev. Tako da ne pričakujem, da bi septembra lahko prišlo do neke politične krize," je ocenil minister. Po neuradnih informacijah naj bi se sicer z zapisom fiskalnega pravila v ustavo hitelo, ker se ocenjuje, da bi bil to pomemben signal finančnim trgom. Slovenija naj bi namreč novembra potrebovala okoli 1,3 milijarde evrov. Trenutno je zahtevana donosnost na slovenske obveznice 6,66 odstotka, kar je zelo blizu meje sedmih odstotkov, ki velja za nevzdržno in na kateri so morali Grčija, Irska, Portugalska, Španija in Ciper zaprositi za pomoč. STAarhiv Reporterja Komentarji Število komentarjev: 6 Napisal Gretta (24 Julij, 2012 - 16:40) Se pravi, da se bo Erjavec do jeseni ohladil,ter ne bo več sam iskal nove koalicije? Dobro, da so šli vsi na dopust . Napisal dmjn (24 Julij, 2012 - 17:36) Levica pa še vedno sanja in bluzi! Potrebujemo samo še kak, Stožicam podoben projekt rešitve države! Napisal amon (24 Julij, 2012 - 20:04) Erjavec, pa kdo bo tebe volil? Toliko demence pa tudi ni med slovenskimi upokojenci! Napisal maja (24 Julij, 2012 - 21:15) Erjavec, največji politični luzer, to je sedaj več ali manj jasno že vsem. Se je naveličal zunanjega ministrstva zakar tako ali tako ni zrel in sedaj se že spogleduje z levico. marš. Napisal ksantipa (24 Julij, 2012 - 22:17) Problem ni Janša ampak Karel in Virant.Oba sta nekaj pozabila,kako in zakaj je nastala ta koalicija.Sedaj pa mislita,da bosta solirala.Po drugi strani pa govorita ,da mora biti koalicija enotna.Če bomo v jeseni še v večjih težavah,jih bosta povzročila ravno ona dva.Kjer so težave je Erjavec,kjer pa je hinavščina in sprenevedanje pa Virant. Napisal msx (25 Julij, 2012 - 09:23) Kriza v vladi bo, ker je OECD ta teden na mehko opozorila Janšo da naj ne vzpostavlja političnega nadzora vodenja državnih podjetij. Skrivnostna vila Gašparja Gašparja Mišiča z najlepšim razgledom v Piranu JBTZ: Kako je Kučanova zabeležka postavila Dolanca na laž SDS po kongresu: Posadka za krizne razmere »Vladi je lažje uvesti nove davke, kot se potruditi znotraj sebe.« ZNP: Politično kaznovanje na RTVS Aktualno na Twitterju


text: 5027. Sklep o zavrženju pobude za odpravo uredbe, stran 13637. Številka: U-I-330/05-10 U-I-331/05-9 U-I-337/05-9 Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobud Roberta Somensarya, Kočevje, in Konrada Kraška ter Roberta Pračka, Ljubljana, na seji 18. oktobra 2007 Pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 12. točke 58. člena Uredbe o notranji organizaciji, sistemizaciji, delovnih mestih in nazivih v organih javne uprave in v pravosodnih organih (Uradni list RS, št. 58/03, 81/03, 109/03, 43/04, 58/04, 138/04, 35/05, 60/05, 72/05, 112/05, 49/06, 140/06 in 9/07) se zavržejo. 1. Pobudniki, zaposleni na položajnih uradniških delovnih mestih, izpodbijajo 12. točko 58. člena Uredbe o notranji organizaciji, sistemizaciji, delovnih mestih in nazivih v organih javne uprave in v pravosodnih organih. Navajajo, da so bili z Aktom o notranji organizaciji, sistemizaciji, delovnih mestih in nazivih v Policiji položaji, na katerih so bili zaposleni pred uveljavitvijo nove sistemizacije, preimenovani in da je ta akt določil, da se delo na novih položajih opravlja v višjih nazivih ter da zaposlenim na teh položajih pripadajo višji količniki za določitev osnovne plače, kot so jim pripadali za delo na vsebinsko istovrstnih položajih pred spremembo sistemizacije. Zatrjujejo, da zaradi izpodbijane določbe ob prvi razporeditvi na položaj v skladu z novo sistemizacijo kljub izpolnjevanju pogojev niso bili imenovani v nazive, določene za nove položaje, temveč so delo še naprej opravljali v nižjih nazivih, v katerih so ga pred spremembo sistemizacije opravljali na vsebinsko istovrstnih položajih. Izpodbijani določbi očitajo neskladje z drugim odstavkom 3. člena (načelo delitve oblasti), drugim odstavkom 14. člena (načelo enakosti), drugim odstavkom 120. člena (načelo legalitete) in s tretjim odstavkom 153. člena Ustave ter s prvim in z drugim odstavkom 21. člena Zakona o Vladi Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 4/93 in nasl. – ZVRS). Predlagajo, naj Ustavno sodišče izpodbijano določbo odpravi. 2. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa lahko da vsak, če izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – ur. b. b..– v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. 3. Pobudnika Konrad Krašek in Robert Praček se v zvezi z utemeljitvijo pravnega interesa sklicujeta na odprte sodne postopke v zvezi z njunim imenovanjem v višji naziv ob razporeditvi na položaj po določbah nove sistemizacije. Iz navedb v njunih pobudah namreč izhaja, da očitata izpodbijani določbi neskladje z Ustavo zlasti zato, ker naj bi pomenila oviro za takšno imenovanje. 4. Ustavno sodišče je v zadnjih letih že sprejelo več odločitev, ki so nakazovale uporabo strožje razlage drugega odstavka 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 14/94 – ZUstS/94). Takšni so bili npr. primeri, ko je Ustavno sodišče ugotovilo, da je izpodbijano zakonsko določbo mogoče razlagati na več načinov, in pobude zavrglo z utemeljitvijo, da bodo lahko pobudniki pravni interes izkazovali šele, če bodo tudi pristojna sodišča izpodbijano določbo razlagala na način, ki je po njihovem mnenju v neskladju z Ustavo (glej npr. sklep št. U-I-151/01 z dne 20. 3. 2003, Uradni list RS, št. 33/03 in OdlUS XII, 21). Takšno stališče v zvezi s priznavanjem pravnega interesa je Ustavno sodišče zavzelo tudi v sklepu št. U-I-74/03 z dne 23. 10. 2003 (Uradni list RS, št. 108/03 in OdlUS XII, 84), ko je šlo za primer, v katerem je pobudnica izpodbijala zakonsko ureditev, ki določa prekrška, in zatrjevala, da je predpisana denarna kazen v neskladju s splošnim načelom sorazmernosti. Ustavno sodišče je njeno pobudo zavrglo z utemeljitvijo, da bo pravni interes za pobudo izkazovala šele, če bo spoznana za odgovorno za storitev prekrška. Pri tem je izrecno navedlo, da v primerih, v katerih lahko pobudnik namen, ki ga zasleduje s pobudo, zavaruje v posamičnem postopku pred pristojnim sodiščem in nato z ustavno pritožbo pred Ustavnim sodiščem, ne izkazuje pravnega interesa za pobudo. 5. Stališče, da sklicevanje pobudnika na udeležbo v postopku, v katerem naj bi bila uporabljena izpodbijana zakonska določba, ne zadošča za priznanje pravnega interesa, in da lahko pobudnik pravni interes za vložitev pobude izkazuje šele hkrati z vložitvijo ustavne pritožbe, če bo njegova tožba v postopku pred pristojnimi sodišči, na podlagi razlage izpodbijanih določb, za katero trdi, da je ustavno sporna, zavrnilo, je Ustavno sodišče ponovno potrdilo tudi v svojih novejših odločitvah. Sklep št. U-I-325/05 z dne 27. 9. 2007 (Uradni list RS, št. 91/07) pomeni utrditev stališča Ustavnega sodišča, da se lahko v primerih, ko izpodbijani predpis ne učinkuje neposredno, pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt hkrati z ustavno pritožbo. Predpostavka za vložitev ustavne pritožbe in pobude v takšnih primerih je tudi pogoj izčrpanosti takšnih pravnih sredstev po vsebini, kar pomeni, da mora pobudnik trditve o domnevni neustavnosti ureditve, na podlagi katere temelji odločitev v njegovem primeru, uveljavljati že v postopku pred pristojnimi sodišči. 6. Navedeno stališče pobudnikom ne onemogoča dostopa do Ustavnega sodišča, temveč pomeni le njegovo odložitev na čas po izčrpanju pravnih sredstev pred pristojnimi sodišči, če ne bo pobudnik svojih pravic uspešno zavaroval že v teh postopkih. To stališče hkrati pristojnim sodiščem omogoča, da opravijo svojo vlogo, kot jim je zaupana po Ustavi in zakonih. Sodišča so v zadevah, v katerih odločajo o pravicah in obveznostih posameznikov ali pravnih oseb, prva poklicana, naj zakone in druge predpise razlagajo v skladu z ustaljenimi metodami razlage pravnih pravil. Ko Ustavno sodišče odloča o ustavnosti takšnih predpisov, mora imeti tudi zaradi kvalitetne in argumentirane ustavnosodne presoje na razpolago razlage, ki so jih že sprejela pristojna sodišča pri odločanju. Poleg tega bo lahko pobudnik svoje ugovore v zvezi z neustavnostjo predpisov naslovil že na sodišča, ki so pri odločanju vezana na Ustavo in zakon (125. člen Ustave). Skladno z 22. členom Ustave mora sodišče takšne ugovore strank bodisi argumentirano zavrniti, bodisi, če se z njimi strinja in gre za zakon, po 156. členu Ustave prekiniti postopek ter začeti postopek za oceno njegove ustavnosti pred Ustavnim sodiščem. V primerih, kot je obravnavani, v katerem je izpodbijan podzakonski predpis, imajo sodišča poleg možnosti vložitve zahteve na podlagi 125. člena Ustave tudi pooblastilo, da pri odločanju o pravicah in obveznostih sama izločijo nezakonite oziroma neustavne podzakonske predpise. 7. Glede na navedeno bosta lahko pobudnika Konrad Krašek in Robert Praček pravni interes za oceno ustavnosti izpodbijanega predpisa izkazovala šele po izčrpanju vseh pravnih sredstev v postopkih pred pristojnimi sodišči hkrati z vložitvijo ustavne pritožbe. Zato je Ustavno sodišče njuni pobudi zavrglo. 8. Pobudnik Robert Somensary je Ustavnemu sodišču sporočil, da je bil med postopkom pred Ustavnim sodiščem imenovan v naziv, v katerega bi moral biti po njegovem mnenju imenovan ob razporeditvi v skladu z novo sistemizacijo. Navedel je tudi, da je umaknil tožbo, ki jo je v zvezi s tem vložil na sodišče. Glede na to pravnega interesa ni izkazal. Upoštevaje pogoj predhodne izčrpanosti pravnih sredstev v postopku pred pristojnimi sodišči (točka 6 te obrazložitve) pa pobudnik pravnega interesa tudi ne more izkazati s sklicevanjem na 46. člen ZUstS. Zato je Ustavno sodišče zavrglo tudi njegovo pobudo. 9. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Janez Čebulj ter sodnice in sodniki dr. Franc Grad, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk in Jože Tratnik. Sklep je sprejelo soglasno.


text: Krim Mercator ekipa leta 2021 - RK Krim Mercator Krim Mercator ekipa leta 2021 Mestna občina Ljubljana tradicionalno nagradi najboljše športnike, športnice, športnike invalide, ekipe in trenerje za dosežke v iztekajočem se letu. Priznanje za najboljšo žensko ekipo je tudi tokrat šlo v roke našega rokometnega kolektiva. Krim Mercator že 26. zaporednih sezon nastopa v Ligi prvakinj, poleg tekmovanja v evropski konkurenci uspešno krmari tudi v državnem prvenstvu. Ženski rokometni klub je tudi okostje slovenske državne reprezentance. V letošnjem letu smo obeležili tudi jubilej, 20. obletnico osvojitve prvega evropskega naslova najboljših, kjer se je na kupu zbrala vsa rokometna smetana našega kluba – zlate in aktualne igralke, sponzorji, podporniki, navijači. Za svoj doprinos v športni konkurenci prestolnice smo tudi serijski prejemnik nagrade Mestne občine Ljubljana. Nagradno najboljše ženske ekipe v Mestni občini Ljubljana sta na dogodku, ki se je odvil v dvorani Športnega centra Triglav, prevzeli Nataša Derepasko in Valentina Klemenčič. Deja Ivanović, športna direktorica RK Krim Mercator:»Vsekakor nam to, da smo cenjeni kot kolektiv, ki dela dobro, na dolgi rok, s športnimi vrednotami in ponosno zastopa Slovenijo v Evropi, veliko pomeni. Vseskozi se trudimo, da k športu spodbudimo tudi čim več mladih. Imamo zdrave temelje in vizijo, ki ji sledimo. Zahvaljujemo se MOL in Športni zvezi Ljubljane, ki v konkurenci številnih športnih sredin v prestolnici prepozna naš doprinos k športu ne le na lokalni, temveč tudi na državni in mednarodni ravni. Čestitke tudi ostalim nagrajencem.«