text: Raziskovalni projekti Razpisi in pozivi Javna agencija za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije, Tivolska cesta 30, Ljubljana na podlagi 5. člena Pravilnika o usposabljanju in financiranju mladih raziskovalcev v raziskovalnih organizacijah (Uradni list RS, št. 24/06, 5/07 in 39/07), 10. člena Pravilnika o (so)financiranju temeljnih, aplikativnih in podoktorskih raziskovalnih projektov (Uradni list RS, št. 73/06), v zvezi z 12. členom Zakona o raziskovalni in razvojni dejavnosti (Uradni list RS, št. 22/06 - UPB1, 61/06 -ZDru-1 in 112/07), na podlagi Usmeritev Ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo za dodelitev proračunskih sredstev za (so)financiranje raziskovalnih projektov in mladih raziskovalcev v okviru poziva in razpisa v letu 2008 za sofinanciranje v letu 2009 z dne 16. 7. 2008, št. 430-49/2008/5 ter na podlagi Metodologije ocenjevanja prijav za (so)financiranje raziskovalne dejavnosti v letu 2009 - poglavje Č, št. 6319-5/2008-1, z dne 3.3.2008, objavlja Javni poziv za predlaganje kandidatov za mentorje novim mladim raziskovalcem za leto 2009 in Javni razpis za (so)financiranje raziskovalnih projektov za leto 2009 - razpis in poziv v 2008 - Naziv in naslov uporabnika proračunskih sredstev: Javna agencija za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije, Tivolska cesta 30, 1000 Ljubljana (v nadaljnjem besedilu: agencija) - Predmet javnega poziva in javnega razpisa: Predmet Javnega poziva za predlaganje kandidatov za mentorje novim mladim raziskovalcem za leto 2009 in Javnega razpisa za (so)financiranje raziskovalnih projektov za leto 2009 (v nadaljnjem besedilu: javni poziv/razpis) je: 2.1. izbira mentorjev za nove mlade raziskovalce1, ki bodo začeli z usposabljanjem v letu 2009 na posameznih izbranih raziskovalnih področjih. Število novih mladih raziskovalcev po vedah je določeno iz Usmeritev Ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo za dodelitev proračunskih sredstev za (so)financiranje raziskovalnih projektov in mladih raziskovalcev v okviru poziva in razpisa v letu 2008 za sofinanciranje v letu 2009 (v nadaljnjem besedilu: Usmeritve MVZT): |Znanstveno področje ||Število MR ||% |Naravoslovne vede ||87 ||29 |Tehniške vede ||84 ||28 |Medicinske vede ||27 ||9 |Biotehniške vede ||30 ||9 |Družboslovne vede ||27 ||10 |Humanistične vede ||27 ||9 |Interdisciplinarna področja ||18 ||6 |SKUPAJ ||300 ||100 Agencija bo poleg tega upoštevala naslednje Usmeritve MVZT: - za področje farmacije se ob upoštevanju vseh pogojev, navedenih v javnem pozivu, odobri najmanj tako število mentorjev, kot je število programskih skupin na tem področju; - eno mentorsko mesto se izbere med predlogi umetniških akademij v okviru interdisciplinarne kvote. 2.2. (so)financiranje izvajanja raziskovalnih projektov: - temeljnih in večjih in manjših aplikativnih raziskovalnih projektov. Prioritetni sklopi in področja za raziskovalne projekte so definirani v Usmeritvah MVZT; - podoktorskih temeljnih in aplikativnih raziskovalnih projektov ter podoktorskih projektov za gospodarstvo. Znanstvena področja razpisa za (so)financiranje raziskovalnih projektov in okvirna letna sredstva: |Znanstveno področje ||Okvirna sredstva (EUR) ||(%) |Naravoslovne vede ||2.160.000 ||24 |Tehniške vede ||2.610.000 ||29 |Medicinske vede ||990.000 ||11 |Biotehniške vede ||900.000 ||10 |Družboslovne vede ||1.080.000 ||12 |Humanistične vede ||900.000 ||10 |Interdisciplinarna področja ||360.000 ||4 |SKUPAJ ||9.000.000 ||100 Prioritetna področja raziskav so del usmeritev MVZT in jih pri svoji odločitvi upošteva Znanstveni svet agencije ( v nadaljnjem besedilu: ZSA). Agencija bo v skladu z Usmeritvami MVZT izbrala: - najmanj en projekt s področja energetike (alternativni viri energije, bio goriva, vodikova energija, povezava z okolji, novi materiali, pretvarjanje in shranjevanje energije); - najmanj en projekt, povezan z raziskovanjem polimerov; - najmanj en projekt, povezan z osmim prioritetnim sklopom Usmeritev MVZT; - en projekt med predlogi umetniških akademij v okviru interdisciplinarne kvote. - Subjekti, ki se lahko prijavijo na javni poziv/razpis: 3.1. Za izbor mentorjev: Agencija poziva raziskovalne organizacije, ki so vpisane v evidenco raziskovalnih organizacij na agenciji in imajo statusno obliko "zavod", da prijavijo kandidate za mentorje. Na javni poziv se lahko prijavijo tudi kandidati za mentorje kot posamezniki, ki imajo delovno razmerje sklenjeno v raziskovalni organizaciji iz prejšnjega stavka te točke. 3.2. Za izbor raziskovalnih projektov: Na javni razpis se lahko prijavi pravna ali fizična oseba, ki je vpisana v evidenco raziskovalnih organizacij na agenciji ter izpolnjuje pogoje, predpisane z Zakonom o raziskovalni in razvojni dejavnosti (Uradni list RS, št. 22/06 - UPB1, 61/06-ZDru-1 in 112/07 v nadaljnjem besedilu: zakon) in s Pravilnikom o (so)financiranju temeljnih, aplikativnih in podoktorskih raziskovalnih projektov (Uradni list RS, št. 73/06). Raziskovalni projekti, ki jih (so)financira agencija ter ustrezajo okvirnim programom raziskovalnih in tehnološko-razvojnih aktivnosti EU, so odprti za raziskovalne subjekte iz EU, s tem da ti subjekti financirajo svoj del raziskav iz lastnih sredstev. Prijavitelji te subjekte lahko prijavijo kot sodelujoče raziskovalne skupine. - Cilji javnega poziva/razpisa: 4.1. Cilj javnega poziva za predlaganje kandidatov za mentorje mladim raziskovalcem je izbrati kakovostne mentorje mladim raziskovalcem. 4.2. Cilj javnega razpisa za (so)financiranje raziskovalnih projektov je izvedba: - večjih (aplikativnih) raziskovalnih projektov; - manjših (temeljnih in aplikativnih) raziskovalnih projektov; - podoktorskih temeljnih in aplikativnih raziskovalnih projektov ter - podoktorskih projektov za gospodarstvo, kot so opredeljeni v 2. členu Pravilnika o (so)financiranju temeljnih, aplikativnih in podoktorskih raziskovalnih projektov in v Usmeritvah MVZT. - Pogoji Pogoji za izbor kandidatov za mentorja mlademu raziskovalcu oziroma za izbor raziskovalnih projektov so določeni v Metodologiji ocenjevanja prijav za (so)financiranje raziskovalne dejavnosti v letu 2009 - poglavje Č, št. 6319-5/2008-1, z dne 3.3.2008 (v nadaljnjem besedilu: Metodologija), v Pravilniku o usposabljanju in financiranju mladih raziskovalcev v raziskovalnih organizacijah (Uradni list RS, št. 24/06, 5/07 in 39/07 - v nadaljnjem besedilu: Pravilnik o MR), v Pravilniku o (so)financiranju temeljnih, aplikativnih in podoktorskih raziskovalnih projektov (Uradni list RS, št. 73/06 - v nadaljnjem besedilu: Pravilnik o projektih) in v Pravilniku o kazalcih in merilih znanstvene in strokovne uspešnosti (Uradni list RS, št. 39/06, 106/06 in 39/07). Vsi navedeni dokumenti so sestavni del pozivne/razpisne dokumentacije ter so objavljeni v Uradnem listu RS in na spletni strani agencije. 5.1. Pogoji za kandidata za mentorja mlademu raziskovalcu Pogoji, ki jih mora izpolnjevati kandidat za mentorja mlademu raziskovalcu, so: - da izpolnjuje pogoje za vodjo temeljnega ali aplikativnega raziskovalnega projekta; - da aktivno sodeluje v raziskovalnem programu ali vsaj v enem raziskovalno-razvojnem projektu; - da je v delovnem razmerju v raziskovalni organizaciji; - da je od zagovora njegovega doktorata minilo najmanj štiri leta (kandidat je doktoriral leta 2004 ali prej); - da usposablja manj kot tri mlade raziskovalce hkrati; - da v preteklem letu ni dobil novega mladega raziskovalca v usposabljanje, pri čemer se navedeni pogoj ne upošteva pri kandidatu za mentorja, ki je bil v preteklem letu uvrščen na listo mentorjev in po številu točk sega v zgornjih 10% izbranih mentorjev v posamezni vedi ter je v vrhu na raziskovalnem področju. Mentor ne more usposabljati več kot treh mladih raziskovalcev hkrati, pri čemer se upoštevajo tudi mladi raziskovalci, ki jim status miruje oziroma tisti, ki jim je pogodba o financiranju in usposabljanju mladega raziskovalca potekla, niso pa še uspešno zaključili programa - slednje se upošteva še dve leti po zaključku programa, kot je definirano v pogodbi, razen v primeru, da so bila sredstva, zaradi neizpolnjenega programa, vrnjena. Pogoj iz drugega odstavka te točke mora biti izpolnjen ob podpisu pogodbe za novega mladega raziskovalca. 5.2. Pogoji za izbor raziskovalnih projektov Raziskovalni projekt izvaja projektna skupina (v nadaljnjem besedilu: izvajalci), ki jo sestavljajo vodja projekta, raziskovalci, ter strokovni in tehnični sodelavci. Podoktorski projekt izvaja samo en raziskovalec - podoktorand, ki izpolnjuje pogoje za izvajanje takega projekta. Vodja projekta in izvajalci morajo imeti za izvajanje raziskovalnih projektov proste kapacitete (celotna dovoljena kapaciteta je 1700 ur ali 1 FTE) in morajo biti kot raziskovalci zaposleni v raziskovalni organizaciji, izvajalki projekta ali imeti status zasebnega raziskovalca. Vodja projekta mora imeti najmanj 170 prostih raziskovalnih ur, razen direktorjev javnih raziskovalnih zavodov. Vodja projekta je lahko tudi upokojen raziskovalec z 0 urami, ki izpolnjuje vse ostale pogoje za vodjo projekta in ima hkrati izjemne znanstvene dosežke. Projekt, ki ga vodi upokojeni raziskovalec, ima letni obseg največ okvirno 25.000 EUR. Navedeni pogoji se preverijo ob podpisu pogodbe. Pogodba mora biti podpisana najkasneje v treh mesecih od sklepa Upravnega odbora agencije o izboru projektov. V okviru razpisa lahko posamezen raziskovalec kandidira kot vodja le enega raziskovalnega projekta. Posamezen raziskovalec ne more kandidirati kot vodja novega projekta, če je na dan 30. 9. 2008 že vodja treh raziskovalnih projektov, ki jih neposredno sofinancira agencija (temeljnih, aplikativnih, CRP). Vodja raziskovalnega projekta in ena tretjina raziskovalcev v projektni skupini morajo izpolnjevati pogoje za vodjo v skladu z 29. členom zakona. Projektna skupina raziskovalnega projekta mora izpolnjevati pogoje, opredeljene v Pravilniku o kazalcih in merilih znanstvene in strokovne uspešnosti. Za podoktorande velja: V primeru, da je podoktorand izkoristil porodniški oziroma starševski dopust - pri čemer se za enega otroka upošteva 1 leto - se starostna meja dvigne nad 35 let za čas dejansko izrabljenega dopusta. Enako velja za daljšo (dokumentirano) bolezensko odsotnost kandidata. Podoktorand mora imeti opravljen zagovor doktorata do dne 30. 9. 2008. Podoktorand mora biti zaposlen v organizaciji prijaviteljici ali pa se mora zaposliti v organizaciji prijaviteljici do podpisa pogodbe o izvajanju projekta najmanj za čas trajanja podoktorskega projekta. V okviru razpisa sta določeni dve velikosti projektov, in sicer: - manjši projekti v letnem finančnem obsegu okvirno 50.000 EUR. Prijavitelji s področja klinične medicine imajo možnost, da kot manjši projekt prijavijo projekt v vrednosti 25.000 EUR. Preračunano v raziskovalne ure projekta to pomeni okvirno 1990 letnih ur cenovnega razreda A (995 na področju medicine), 1770 letnih ur cenovnega razreda B (885), 1550 letnih ur cenovnega razreda C (775) ali 1390 letnih ur cenovnega razreda D (695) ter - večji projekti v letnem finančnem obsegu okvirno 100.000 EUR. Prijavitelji s področja medicine imajo možnost, da kot večji projekt prijavijo projekt v vrednosti 50.000 EUR. Preračunano v raziskovalne ure projekta to pomeni okvirno 3980 letnih ur cenovnega razreda A (1990 na področju medicine), 3540 letnih ur cenovnega razreda B (1770), 3100 letnih ur cenovnega razreda C (1550) ali 2780 letnih ur cenovnega razreda D (1390). Večji projekti so lahko samo aplikativni in morajo obvezno izkazovati sofinanciranje ter morajo vključevati najmanj dve po tipu (glede na status) različni slovenski raziskovalni organizaciji (javni sektor, visokošolski sektor, poslovni sektor). Poleg tega morajo izkazovati mednarodno sodelovanje (npr. sodelovanje s kakovostno tujo univerzo ali vključenost v mednarodni projekt). Obseg temeljnega podoktorskega projekta in podoktorskega projekta za gospodarstvo je 1700 letnih raziskovalnih ur (1FTE) cenovne kategorije B, aplikativnega podoktorskega projekta pa 1275 letnih raziskovalnih ur (0,75 FTE) cenovne kategorije B. Če je projektna skupina sestavljena iz več projektnih podskupin na različnih raziskovalnih organizacijah, je prijavitelj lahko le tista raziskovalna organizacija, v kateri je zaposlen vodja raziskovalnega projekta. Prijavitelj mora imeti z drugimi sodelujočimi raziskovalnimi organizacijami podpisan dogovor o ureditvi medsebojnih pravic in obveznosti. Kvantitativne ocene za posamezne elemente ocenjevanja (oceni A1 in A2) in za posamezno znanstveno vedo, ki so opredeljene v Metodologiji, pridobi in izračuna agencija. Agencija bo za izračun kvantitativne ocene uporabila podatke, ki bodo vpisani v bazah SICRIS (COBISS) in evidencah agencije na dan zaključka javnega poziva/razpisa (oceni A1 in A2). Podatke za izračun sredstev drugih uporabnikov na podlagi Metodologije (ocena A3) je agencija pridobila neposredno od raziskovalnih organizacij (v nadaljnjem besedilu: RO) za vse tiste kandidate za mentorje oziroma vodje projektov, ki so člani programskih raziskovalnih skupin. Agencija bo za člane programskih skupin upoštevala samo podatke, ki so vpisani v obrazec ARRS-ZV-RPROG-VPETOST/2007, na katerem so odgovorne osebe s podpisom jamčile za točnost podatkov. Tisti kandidati za mentorje oziroma vodje raziskovalnih projektov, ki niso člani nobene programske skupine, izpolnijo podatke o sredstvih drugih uporabnikov v obrazec ARRS-ZV-RPROJ-VPETOST-D/2008, objavljen na spletni strani agencije in ga do 30. 9. 2008 do 12.00 ure oddajo po elektronski pošti na naslov email@example.com. Natisnjen in podpisan obrazec oddajo tudi po običajni pošti na naslov Javna agencija za raziskovalno dejavnost RS, Tivolska 30, 1000 Ljubljana, ravno tako do 30. 9. 2008 do 12.00 ure. Agencija bo upoštevala podatke iz teh obrazcev samo v primeru, če kandidat ni član programske skupine. - Prijava na javni poziv/razpis Poziv/razpis bo potekal v dveh fazah. Vsi prijavitelji se na poziv/razpis prijavijo v I. fazi s kratko prijavo z obrazcem ARRS-MR-ZV-JR-Prijava/2008-I. Prijava na javni poziv/razpis se kot Prijavna vloga (Application form) na obrazcu ARRS-MR-ZV-JR-Prijava/2008-I izpolnjuje na spletnem portalu ARRS eObrazci http://www.arrs.gov.si/eObrazci/. Portal lahko uporabljajo raziskovalci, vpisani v evidenco raziskovalcev agencije, skrbniki spletnega portala eObrazci v RO, zastopniki RO, pooblaščenci zastopnikov RO in dodatni uporabniki. Prijava na spletni portal eObrazci je možna na dva načina: - z digitalnim potrdilom (SIGEN-CA, SIGOV-CA, NLB-CA ali POSTArCA), - z uporabniškim imenom in geslom (raziskovalci lahko geslo za prijavo pridobijo sami s portala eObrazci, ostalim uporabnikom geslo dodeli skrbnik eObrazcev v RO ali agencija). Podrobna obrazložitev postopka prijave in pridobitve gesla je v prilogi poziva/razpisa. Prijavni obrazec se istočasno izpolnjuje v slovenskem in angleškem jeziku - izpolnjen mora biti v obeh jezikih. Za posameznega kandidata za mentorja je lahko vložena le ena prijavna vloga (izpolnjena v obeh jezikih) ne glede na to, ali kandidata za mentorja prijavlja RO ali se kandidat za mentorja prijavlja sam. Kratka prijava raziskovalnega projekta je skupna s prijavo kandidata za mentorja mlademu raziskovalcu, lahko pa prijavitelj prijavi na javni poziv/razpis samo raziskovalni projekt ali samo kandidata za mentorja mlademu raziskovalcu (mentorstvo in projekt se prijavljata hkrati na enem skupnem obrazcu - ena prijava). - Merila za ocenjevanje 7.1. Merila za ocenjevanje kandidatov za mentorje so: - znanstvena kakovost kandidata za mentorja; - povezanost raziskovalnega dela kandidata za mentorja z domačimi in tujimi uporabniki; - relevantnost predloga programa usposabljanja mladega raziskovalca in njegova povezanost s predvidenim podiplomskim študijem; - vpetost v mednarodni prostor. - dosedanji mentorski uspehi kandidata za mentorja. Merila za ocenjevanje kandidatov za mentorje so podrobneje opredeljena v Metodologiji in v Pravilniku o MR. Postopek izbora kandidatov za mentorje bo zaključen v I. fazi na podlagi ocenjenih kratkih prijav. 7.2. Merila za ocenjevanje raziskovalnih projektov Evalvacijski pogoji, kriteriji, kazalci in merila za ocenjevanje predlogov projektov so definirani v Pravilniku o kazalcih in merilih znanstvene in strokovne uspešnosti, metoda ocenjevanja pa v Metodologiji. Postopek ocenjevanja predlogov projektov bo potekal v dveh fazah: Faza I. Agencija bo na podlagi ocen, pridobljenih v ocenjevalnem postopku, projekte uvrstila v tri kategorije, A, B in C: Kategorija A: Projekti, uvrščeni v kategorijo A so tisti projekti, ki so na vrhu seznama po skupni oceni (A1+A2+A3+B1+B2+B3), hkrati pa imajo dobro ocenjeno vsebino projekta (B2 v zgornji polovici). V kategoriji A je do največ 10% od skupno odobrenih projektov. Projekti iz skupine A bodo direktno predlagani za financiranje. Kategorija B: Projekti, uvrščeni v kategorijo B, se določijo iz dveh enako velikih skupin, in sicer: iz projektov na vrhu seznama skupne ocene (A1+A2+A3+B1+B2+B3) in projektov z dobro ocenjeno vsebino projekta (B2 v zgornji polovici). Projekti B kategorije še niso izbrani za financiranje. V kategorijo B se uvrsti približno dvakratno število projektov glede na predvideno število odobrenih projektov po vedah in posebej za področje interdisciplinarnosti. Kategorija C: Projekti, uvrščeni v kategorijo C so projekti, ki niso bili uvrščeni v kategorijo A ali B. Projekti kategorije C se zavrnejo. Faza II. Prijavitelje, katerih projekti so uvrščeni v kategoriji A in B, agencija pozove, da v roku, ki ga določi agencija, in ni krajši od treh tednov, na posebnem obrazcu (Obrazec: ARRS-MR-ZV-JR-Prijava/2008-II) na spletnem portalu eObrazci oddajo: - podroben opis vsebine in programa dela raziskovalnega projekta (razširjena prijava) z navedbo, v katerih delih raziskovalnega projekta je obseg projekta povečan v primeru, da gre za večji aplikativni projekt; - sestavni del prijave za II. fazo je tudi projektna sestava. Projektne sestave iz prijavne vloge za II. fazo ob podpisu pogodbe ni mogoče spreminjati. - Okvirna višina sredstev javnega poziva/razpisa in (so)financiranje projektov 8.1. Javni poziv za mentorje mladim raziskovalcem Obseg razpoložljivih sredstev je opredeljen s proračunom Republike Slovenije in s finančnim načrtom agencije. Realizacija tega poziva za leto 2009 je predvidena v okvirnem obsegu 2.100.000 EUR, v skladu s proračunskimi možnostmi. Okvirni razrez sredstev po znanstvenih vedah za financiranje mladih raziskovalcev v letu 2009 je definiran v Usmeritvah MVZT . 8.2. Javni razpis za (so)financiranje raziskovalnih projektov Predvideni obseg sredstev za realizacije tega razpisa v letu 2009 znaša okvirno 9.000.000 EUR. Okvirni razrez sredstev po znanstvenih vedah je definiran v Usmeritvah MVZT. Razpis bo realiziran glede na razpoložljiva sredstva v Proračunu RS in finančnem načrtu agencije. V primeru, da bo s proračunom zagotovljeni obseg sredstev višji, bodo pri izboru upoštevane za ta namen določene prioritete v okviru programa dela in finančnega načrta agencije 8.2.1. Temeljne projekte bo agencija financirala do 100% utemeljenih stroškov projekta. Aplikativne projekte bo agencija sofinancirala do 75% utemeljenih stroškov projekta. Prijavitelj aplikativnega projekta mora zagotoviti pokritje vsaj 25% utemeljenih stroškov projekta s strani drugih zainteresiranih uporabnikov in predložiti dokazila o sofinanciranju projekta (pogodba o sofinanciranju), in sicer za celotno obdobje izvajanja projekta glede na vrednost cene raziskovalne ure ob začetku financiranja. Če gospodarska(e) družba(e) samostojno prijavlja(jo) aplikativni projekt ali projekt na področju industrijskih raziskav (brez raziskovalnih organizacij soizvajalk iz vrst javnih raziskovalnih organizacij), ne potrebuje(jo) dokazila o sofinanciranju projekta, mora(jo) pa svoj delež sofinanciranja izkazati v finančnem predračunu ob prijavi projekta ter v finančnih poročilih. Glede na obremenitve raziskovalcev z raziskovalnimi urami, ki so financirane iz proračuna Republike Slovenije, bo agencija, v skladu z določili Uredbe o normativih in standardih za določanje sredstev za izvajanje nacionalnega raziskovalnega in razvojnega programa (Uradni list RS, št. 74/04, 32/05, 26/06 in 80/07), financirala posameznega raziskovalca glede na delež zaposlitve za raziskovanje, vendar največ 1700 raziskovalnih ur letno. Minimalna letna obremenitev raziskovalca je 17 ur, minimalni letni obseg sodelujoče RO je 170 ur. Med izvajanjem projekta je lahko število ur sodelujoče RO v posameznem letu tudi 0 ur. - Čas trajanja usposabljanja mladih raziskovalcev in raziskovalnih projektov 9.1 Čas trajanja usposabljanja mladih raziskovalcev Čas trajanja usposabljanja mladih raziskovalcev bo potekal skladno z določili Pravilnika o MR. Predvideni začetek financiranja usposabljanja mladih raziskovalcev je jesen 2009. 9.2 Čas trajanja raziskovalnih projektov Predvideni začetek (so)financiranja (izvajanja) projektov je 1. 3. 2009. Izbrane projekte bo agencija (so)financirala do treh let, razen podoktorskih raziskovalnih projektov, ki bodo (so)financirani dve leti. - Izbor mentorjev in raziskovalnih projektov 10.1. Sklep o izboru mentorjev Prijave bodo ocenjene po postopku in na način, kot ga določata Pravilnik o MR in Metodologija. Strokovno telo pripravi predlog prednostne liste mentorjev in ga posreduje ZSA. Sklep o izboru mentorjev sprejme Upravni odbor agencije na predlog ZSA. Upravni odbor agencije odloči tudi o pritožbi zoper sklep o izboru mentorjev. 10.2. Sklep o izboru raziskovalnih projektov 10.2.1 I. faza Prijave bodo ocenjene po postopku in na način, kot ga določata Pravilnik o projektih in Metodologija. Strokovno telo pripravi predlog liste projektov, ki gredo v II. fazo evalvacije (kategoriji A in B; glej točko 7.2 javnega poziva/razpisa) ter predlog liste projektov, ki se zavrnejo po I. fazi ocenjevanja (kategorija C) in ju posreduje v obravnavo ZSA. ZSA sprejme predlog sklepa o projektih kategorije C, ki se zavrnejo po I. fazi ocenjevanja in ga posreduje v odločitev Upravnemu odboru agencije. 10.2.2 II. faza Strokovno telo pripravi predlog prednostne liste projektov in ga posreduje v obravnavo ZSA, ki predlog sklepa o izboru raziskovalnih projektov po II. fazi ocenjevanja posreduje v odločitev Upravnemu odbor agencije. Upravni odbor agencije odloči tudi o pritožbi zoper sklep o izboru raziskovalnih projektov. - Način, oblika in rok za predložitev prijav - I. faza 11.1. Oddaja prijavne vloge z digitalnim podpisom Prijava na javni poziv/razpis se izpolni in odda kot Prijavna vloga na obrazcu ARRS-MR-ZV-JR-Prijava/2008-I na spletni portal ARRS eObrazci. Oddana prijava je popolna, če je opremljena z obema digitalnima podpisoma (zastopnik oz. pooblaščena oseba RO in kandidat za mentorja/vodjo raziskovalnega projekta). Če se kandidat za mentorja prijavlja kot posameznik, je oddana prijava popolna, če je opremljena z njegovim digitalnim podpisom. Prijave morajo biti oddane do vključno 30. 9. 2008 (torek) do 12.00 ure. Prijaviteljem svetujemo, da prijavnih vlog ne oddajajo zadnji dan razpisnega roka, ker lahko pride do preobremenjenosti strežnika. 11.2. Oddaja prijavne vloge brez digitalnega podpisa V primeru, ko prijavitelj in/ali kandidat za mentorja/vodja raziskovalnega projekta nimata digitalnega potrdila, se prijavna vloga odda v elektronski obliki kot nepodpisana (na spletni portal ARRS eObrazci) in v pisni obliki, ki mora biti opremljena z lastnoročnim podpisom zastopnika oz. pooblaščene osebe RO in kandidata za mentorja/vodje raziskovalnega projekta in žigom RO. Če se kandidat za mentorja prijavlja kot posameznik, podpis zastopnika oz. pooblaščene osebe ter žig nista potrebna. Obe obliki prijave, elektronska in pisna, morati biti vsebinsko popolnoma enaki. Pisne prijave je treba dostaviti v zaprtih ovojnicah z oznako "NE ODPIRAJ-POZIV/RAZPIS ZA MENTORJE/PROJEKTE" in obvezno oznako prijave (ARRS-MR-ZV-JR/2008-I .../...) in z oznako vede na ovojnici (prepišite vedo iz točke 9. prijavnega obrazca), na naslov: Javna agencija za raziskovalno dejavnost RS, Tivolska 30, 1000 Ljubljana. Za pravočasne se štejejo prijave, ki so v roku oddane v pisni ali elektronski obliki. Prijava je oddana pravočasno, če je oddana na spletni portal ARRS eObrazci oz. prispe v vložišče Javne agencije za raziskovalno dejavnost RS do 30.9.2008 (torek) do 12. ure. Kot pravočasne se štejejo tudi prijave, oddane priporočeno po pošti iz Slovenije do 30.9.2008 do 12. ure (poštni žig). 11.3. Prijava se šteje za popolno, če je oddana na predpisanem obrazcu in v predpisani obliki (točka 11.1. - elektronska; točka 11.2. - elektronska in pisna;) ter vsebuje vse zahtevane podatke, kot jih določa ta javni poziv/razpis. Nepopolne prijave bodo obravnavane v skladu s Pravilnikom o MR in pravilnikom o projektih. Nepravočasnih in nepravilno označenih prijav komisija za odpiranje prijav ne bo obravnavala in bodo neodprte vrnjene prijaviteljem. - Datum odpiranja prijav Komisija za odpiranje prijav bo v ponedeljek, dne 2. 10. 2008, ob 10.00 uri na sedežu agencije, Tivolska cesta 30, 1000 Ljubljana, odprla vse v roku dostavljene in pravilno označene prijave. - Rok, v katerem bodo prijavitelji obveščeni o izidu javnega razpisa Prijavitelji bodo obveščeni o izboru mentorjev mladim raziskovalcem in o projektih, ki se zavrnejo po I. fazi ocenjevanja, predvidoma do konca decembra 2008. Prijavitelji bodo obveščeni o izboru projektov po zaključku II. faze ocenjevanja, predvidoma v marcu 2009. - Način, oblika in rok za predložitev prijav - II. faza Postopek oddaje prijav bo primerljiv postopku I. faze. Prijavitelji, ki se bodo uvrstili v II. fazo, bodo o načinu, obliki in roku predložitve pisno obveščeni. - Kraj, čas in oseba, pri kateri lahko zainteresirani dvignejo pozivno/razpisno dokumentacijo 15.1. Pozivna/razpisna dokumentacija je dostopna na spletni strani agencije (http://www.arrs.gov.si/sl/razpisi/). 15.2. Vse dodatne informacije v zvezi s pozivom/razpisom dobijo interesenti na spletnih straneh agencije http://www.arrs.gov.si oziroma na Javni agenciji za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije, Tivolska cesta 30, Ljubljana oziroma na telefonskih številkah: za mentorje mladim raziskovalcem (01/400-5934 - ga. Bodanec Silva; 01/400-5938 - ga. Dremota Nataša in 01/400-5936 - ga. Ahčin Mateja) in za raziskovalne projekte na telefonski številki 4005 910 (ga. Vanja Rodič, ga. Almira Bremec, g. Marko Belavič, mag. Stojan Pečlin, ga. Mojca Slak in ga. Mateja Gašpirc). Številka: 430-63/2008/2 Datum: 24. 7. 2008 Javna agencija za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije dr. Franci Demšar direktor Objavljeno v Ur.l. RS, št. 79/2008, z dne 01.08.2008. Razpisna dokumentacija: - Navodila za uporabo spletnega portala ARRS eObrazci: - Vzorec prijavne vloge (obrazec ARRS-MR-ZV-JR-Prijava/2008-I):


source: fineweb

text: - - - - 40 dni brez alkohola Za zdravje Lipostop – naravna pomoč za vezavo maščob Poskrbite, da pregrehe ne bodo pustile sledi! Preverite na kakšen način lahko poskrbite, da bo presnova maščob čim hitrejša in intenzivnejša. Učinkovita pomoč pri brazgotinah Koža vsebuje kolagenska vlakna, ki pomagajo ohranjati njeno moč in elastičnost. Energija za pustolovščine Gibanje v naravi je sestavni del zdravega načina življenja, zato so v Petrolu pripravili, v svojem že znanem sistemu zbiranja nalepk, mamljivo akcijo opreme za prosti čas HI-TEC. Otroški bazar 2014 v Mariboru od 25. do 27. aprila Otroški bazar in Festival za tretje življenjsko obdobje se bosta odvijala v Mariboru od 25. do 27. aprila. Nagradna igra: Argeta Junior Blagovni znamki Argeta Junior se je to pomlad pridružil nov okus – Argeta Junior Ketchup. Argeta Junior Ketchup je pripravljena iz skrbno izbranega kokošjega mesa z dodanim paradižnikom. Aktualno Z nakupi v Skupini Tuš zbirajte zvezdice in si izdelke ter storitve iz Kataloga želja Skupine Tuš zagotovite tudi do 70 % ceneje. Z odgovorom na nagradno vprašanje sodelujete v nagradni igri, v kateri bo izžrebanih 5 uporabnikov portala Med.Over.Net, ki bodo dobili praktično nagrado. Ženska lahko že v nosečnosti ali pa celo pred njo pripravi telo, da bo porod čim bolj optimalen in neboleč. Za vse, tako družinske člane kot prijatelje je na začetku veliko presenečenje, ko spoznajo, da imajo med svojo družbo nekoga s stomo. Izjava članov strokovnega sveta UKC Ljubljana s katero pozivajo varuhinjo človekovih pravic za večjo zaščito otrok. Humanitarno društvo Lions klub Brnik vabi na dobrodelno druženje “Hodim, da pomagam ” v soboto, 24. maja 2014 z začetkom ob 9.00 uri. V Slovenijo prihaja izjemno poučna, sodobna in interaktivna razstava »Možgani – zgodba od znotraj«, ki predstavlja, kako možgani delujejo. Danes, ko imamo vsi polno vsakodnevnih opravkov, je še posebaj pomebno, da smo dobro organizirani in opremljeni. Pri Petrolu si dom prihodnosti lahko omislite že danes. Pripravili so celovito ponudbo [...] V času od 1. aprila do 30. aprila 2014 bo tako v stotih izbranih Mercatorjevih trgovinah po celi Sloveniji potekalo prav posebno glasovanje. Prosti čas Naslednji teden si bom pripravila čaj iz listov drevesa ginko, izmerila, kako velike so moje tri breze, ki sem jih zasadila 19. marca in kako spoštljivo bom zasadila sibirsko cedro z Altaja. Zgodaj spomladi, ko sem začela po zemljici z največjim veseljem z obdelovanjem, sem si zamislila na našem vrtu tudi slastne jagode. V Mercatorjevem vrtnem centru sem kupila sadike in upam, da [...] Med.Over.Net ima telefonsko številko, posebej namenjeno podpori uporabnikom.


text: R Suites & Cafe se nahaja na mesto Mandaue in tako uživa na izjemno ugodni poziciji za restavracije, posel, nakupovanje v Cebu. Hotel je oddaljen samo 2.00 Km od centra mesta, zato je obiskovalcem dostopnih veliko najpopularnejših krajev. Ta sodoben hotel se nahaja v bližini popularnih znamenitosti, kot so Sedež azijske Fashion TV, Golf klub otoka Mactan, Muzej Casa Gorordo. R Suites & Cafe nudi svojim gostom najboljše usluge in storitve ter tako zagotavlja, da je bivanje pri njih resnično prijetno in udobno. Z sobna postrežba, Wi-Fi na javnih mestih, parkirišče, kavarna, 24-urna sobna strežba ponuja hotel največje možno udobje bivanja. Pridite v eno od 28 prijetnih sob in se za nekaj časa izognite vsakodnevnemu stresu. V njih so na voljo tudi dostop do brezžičnega interneta (brezplačen), satelitska/kabelska TV, tuš, klimatska naprava, brezplačna ustekleničena voda. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Kakšen je že vaš razlog za obisk Cebu, boste v R Suites & Cafe našli idealno mesto za razburljive in zanimive počitnice.


text: Oddelek za Hispaniola Silva prejme mladinsko nagrado SGS Nemčija GmbH Mladinski projekt "Silva International Sailing Team" zmagal letošnji SGS-jadranje nagrado v uradnem sprejemu v mestni dvorani senata. Posadka je Flensburg za odlično Amit čast za svoje delo in svoje izjemne proizvodnjo junior regate uspehe lanske sezone - med drugim za zmago v prvenstvu Orci 2011 v norveškem Hanko. Mladinska nagrada je del senata svobodnega mesta nagrado v Hamburgu, obišče vsako leto v nemškem morju Združenja lastnikov najboljšega nemškega jahte ocean oddano dirke. Na letošnji prireditvi je na 23.03.2012 v veliki dvorani mestne hiše Hamburg je bilo več kot 350 Gostje iz nemškega in mednarodni sceni jadranje predstavi. Ustanovil Mladinski nagrado SGS Group Nemčiji ("SGS"), ki vključuje med drugim SGS Inštitut Fresenius in SGS-TÜV Saarland GmbH. Podjetje je svetovno vodilno podjetje za visoko tehnoloških metod in podporo let za jadranje, tako finančno kot tudi s svojim tehničnim znanjem. Del Förderpreis Jadrnica je torej tudi ček za čoln na zmagovalca. Ti tehniki analizirati, med drugim so SGS, , ali po drogu in trup visoke zahteve in ekstremne obremenitve, ki spremlja dirke pogoji, kot. S pomočjo sodobne tehnologije,, včasih segajo do 3-D računalniško podprto tomografijo, lastnikom motornih vozil- ali odkrili jadranje tako težko slediti materialno škodo in zagotoviti maksimalno varnost na morju. Storitve za jahte Zagon testa je bil prvotno razvit za ekipe Alinghi na America Cup. Z istim strokovnim znanjem, SGS je trenutno nemški olimpijski jadralci v Sailing Team Audi Nemčiji na stran. Na zmagovalce letošnjih, dem "Silva International Sailing Team", To je mladinski projekt, kratkoročne nacionalni in mednarodni ravni- in srednje razdalje dirke odplula. Lastni ladje Heinz Peter Schmidt podprli ministrstvo s predanostjo, Srce in duša. Njegov cilj, Nemški znanstveniki v prihodnosti in odpluli, da bi uspeh, ima v sezoni 2011 več kot dosežen. Silva Hispaniola ne le zmagal evropskem prvenstvu Orci, Mlada ekipa tudi končal v Flensburg Orci IDM Obalne Maior in kobilice pred prvo mesto. SGS Nemčija GmbH Torsten Laub Rödingsmarkt 16 20459 Hamburg torsten.laub @ sgs.com 040-30101-298 http://www.sgsgroup.de


text: 21.01.2011 Slovenija nastopila na odprti razpravi VS OZN o post-konfliktni izgradnji miru in institucij New York, 21. januarja 2011 ÔÇô V okviru predsedovanja Bosne in Hercegovine Varnostnemu svetu OZN je potekala odprta razprava o post-konfliktni izgradnji miru s poudarkom na izgradnji institucij. Na razpravi je med drugimi nastopila tudi Evropska unija, z govorom v nacionalnem svojstvu pa tudi Slovenija. Razprava o post-konfliktni izgradnji miru in institucij je bila usmerjena na vlogo Varnostnega sveta pri na─Źrtovanju izgradnje institucij; zagotavljanje u─Źinkovite in ustrezne pomo─Źi OZN in mednarodne skupnosti pri vzpodbujanju nacionalnega lastni┼ítva in izgradnje kapacitet; spodbujanje u─Źinkovitega partnerskega odnosa med mednarodnimi akterji na terenu; integriran in usklajen pristop sistema OZN pri izgradnji institucij v post-konfliktnih dr┼żavah; ter na vlogo Komisije za izgradnjo miru in izku┼íenj pridobljenih v procesu tranzicij post-konfliktnih dru┼żb. Varnosti svet je v zaklju─Źku razprave sprejel predsedni┼íko izjavo. Slovenija je izpostavila pomembno vlogo mirovnih operacij v post-konfliktnih dru┼żbah, ter poudarila potrebo po izgradnji nacionalnih struktur in kapacitet ter vzpostavitvi legitimnega in dobrega vladanja s poudarkom na glavnih vladnih strukturah ter krepitvi nacionalnega lastni┼ítva. Izpostavila je, da je za dolgoro─Źno stabilizacijo razmer in prepre─Źevanje ponovnega konflikta klju─Źnega pomena tudi podpora mednarodne skupnosti in izpostavila potrebo po krepitvi partnerstva med varnostnimi in razvojnimi elementi na terenu ter vklju─Źitvi globalnih, mednarodnih, regionalnih in lokalnih dejavnikov in predvsem civilne dru┼żbe v procese post-konfliktne obnove. V svojem govoru je Slovenija velik poudarek namenila za┼í─Źiti civilistov v oboro┼żenih spopadih in vlogi ┼żensk pri ohranjanju in zagotavljanju miru, kakor tudi v po-konfliktnih aktivnostih. Stali┼í─Źe glede slednjega je Slovenija izpostavila ┼że nekajkrat na odprtih razpravah Varnostnega sveta OZN v letu 2010, in sicer na odprti razpravi o otrocih v oboro┼żenih spopadih (junij, 2010), ob 10. obletnici sprejetja resolucije 1325 o ┼żenskah, miru in varnosti (oktober, 2010), na odprti razpravi o za┼í─Źiti civilistov v oboro┼żenih spopadih (november, 2010) in v zvezi s spolnim nasiljem v oboro┼żenih konfliktih (december, 2010). Preberi govor


text: Če iščete dobro pozicioniran hotel v Surabaya, potem bo pravšnji za vas Sandra Homestay. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Ta sodoben hotel se nahaja v bližini popularnih znamenitosti, kot so Veleposlaništvo Kitajske, Nakupovalni center Golden City Mall, Muzej 45. Sandra Homestay nudi gostom brezhibne storitve z vsem udobjem za prijeten in poživljajoč dopust. Med najboljšo dodatno ponudbo hotela sodi: pralnica, parkirišče, hotelski/letališki prevoz, Wi-Fi na javnih mestih. Deležni boste najboljše sobne strežbe, vključno z sobe za nekadilce, klimatska naprava, televizor LCD/plazma, sprejemni pult, tuš, kar vam bo nedvomno pomagalo napolniti baterije po napornem dnevu. Hotel ponuja obsežne možnosti za rekreacijo, med drugimi tudi park. Zaradi svoje idealne lege je hotel Sandra Homestay kraj, kjer boste našli vse potrebno za prijetno bivanje.


text: Imate vprašanje na katerega potrebujete odgovor? Imate komentar ali mnenje, ki ga želite deliti s svetom? Zakaj ne bi vprašali Durex...radi pravimo, da »smo strokovnjaki«... zato bo nekdo pri Durexu znal odgovoriti na vaše vprašanje. Pogosto zastavljena vprašanja (FAQ) Razbijalec mitov Kontaktirajte nas Navdušujoče poživi Pogreje! Kliknite tukaj Durex kvaliteta Dosegamo in celo presegamo mednarodne standarde Izberite Durex Durex po svetu Kaj delamo zato, da bi bil vaš svet boljši? Odkrijte tukaj


text: lezeca-kolesa Že res, da se tudi s tricikli da peljati nadvse hitro. Obstajajo celo dirkalniki na treh kolesih, ampak dirkanje vsekakor ni osnovni namen takšne konstrukcije. Tretje kolo lezikolesu doda sproščenost in še večje udobje. Predvsem novinci bodo kar hitro znali ceniti prisotnost tretjega kolesa, ker ne bo težav z ravnotežjem, predvsem pri štartu. Tricikli so idealna izbira za vse, ki radi uživate v naravi in se vam nikamor ne mudi. Kot že rečeno, se da s triciklom tudi dirkati, ampak so bolj primerni za uživanje v zmerni vožnji in na daljšem potovanju. Nikoli vam ne bo potrebno iskati klopce v senci, saj imate kavč zmeraj pri sebi. Samo krošnjo si poiščete in že lahko zadremate. Pa brez skrbi, med kolesarjenjem tudi na triciklu ne boste zaspali Kot pravi Jane Talbot, je najpomembneje odkriti čar pohajkovanja: Šele takrat, ko tudi na ravninskih cestah uporabljaš najlažje prestave na kolesu, resnično uživaš v doživetjih. Zakaj bi hiteli v neznano, ko pa vas vsak trenutek obdaja toliko zanimivega in vrednega vaše pozornosti. Ne bi se mogel bolj strinjati z Jane in sam kar prepogosto prehitro vrtim pedala. Od kolesarjenja s triciklom boste največ odnesli ravno, če si boste vzeli čas. Če imate težave z ravnotežjem, je pa tricikel tako ali tako idealna izbira. Ležeči tricikli se bistveno razlikujejo od klasičnih, kjer gre v bistvu zgolj za prilagojeno navadno kolo, ki že izgleda okorno in nestabilno. Zakaj bi morali že na daleč dajati vtis, da imate zdravstvene težave? In zakaj bi morali kolesariti počasi in previdno, če vam ležeč tricikel omogoča svobodno in brezskrbno kolesarjenje. Ležeči tricikli so definitivno igrače za odrasle Obstaja več tipov triciklov, ki se tudi cenovno precej razlikujejo. Glede na osnovno konstrukcijo delimo tricikle na: - tadpole in - delta Tadpole oblika ovirja je precej bolj razširjena in jo enostavno prepoznate po tem, da ima eno zadnje in dve prednji kolesi. V večini primerov je zgolj zadnje kolo pogonsko, krmili pa se s prednjima kolesoma. Obstajajo pa seveda tudi izjeme – saj smo v ležečem svetu. Skoraj vsi proizvajalci ležečih koles imajo v svojem programu tudi kak primerek tadpole tricikla. Delta oblika ima dve kolesi zadaj in za optimalen pogon potrebuje diferencial. Samo z diferencialom lahko namreč poganjate obe kolesi, kar pa izredno pozitivno vpliva na vozne razmere po makedamu. Pogon zgolj na eno zadnje kolo – osnovna oprema – je primeren zgolj za asfalt. Najbolj poznani proizvajalec delta triciklov z dolgo medosno razdaljo je Hase iz Nemčije. Druga dva proizvajalca sta Greenspeed (Avstralija) in ameriški Rans, ki ima hkrati tudi edini dirkalni primerek delta tricikla: Trizard – najnižji delta tricikel v redni prodaji. Ti tricikli imajo izredno majhen obračalni krog. Pravzaprav najmanjšega v ležečem svetu in se z njimi lahko obrnete praktično na mestu. Zaradi težišča na zadnji pogonski osi, so z diferencialom primerni tudi za vzpone po slabši podlagi. Zadnji menjalnik je nekoliko bolj izpostavljen, kar zahteva dodatno pozornost na podlagi z večjim kamenjem ali luknjami. Lahko pa ga seveda nadomestite z internim, ki so vedno bolj razširjeni in tudi že dovolj vzdržljivi. Potencialni problem je dvigovanje prednjega kolesa pri večjem naklonu in neenakomernem poganjanju. So pa nekoliko lažji za sestopanje in zato tudi bolj primerni za starejše. Tadpole modeli se med sabo nekoliko bolj razlikujejo in jih lahko delimo v več podskupin: - potovalni – višje sedišče - nevtralni – univerzalni tricikli za vsak dan - dirkalni – nižje podvozje in večji naklon sedeža Razlika je predvsem v višini podvozja in v naklonu sedeža. Evropski modeli imajo v večini indirektno krmiljenje, ki bi ga lahko primerjali s servo volanom v avtomobilu, ameriški pa direktno, kjer je krmilna ročica pritrjena neposredno na os posameznega kolesa. Večinoma imajo vzmetenje zgolj na zadnjem kolesu, obstajajo pa tudi polno vzmetene različice. Za ležerno potovanje pa vzmetenja dejansko ne potrebujete, saj niste tako hitri, da bi vam slabša podlaga povzročala težave. Vedno več je zložljivih okvirjev, ki omogočajo lažji prevoz tricikla na štartno mesto, če se s kolesom ne odpeljete izpred vašega doma. A tudi nezložljiv model lahko peljete z osebnim avtomobilom, če na streho zmontirate tri vodila, kamor pritrdite vsako od treh koles tricikla. To je pravzaprav še najhitrejši postopek, če to počnete dnevno. Pa še avto bo znotraj ostal čist Vsako leto se pojavi kak nov model nagibajočega tricikla, a se do sedaj še nobeden ni resnično “prijel”. Težava je poleg kompleksnejše konstrukcije tudi v izvedbi nagibanja. Po mojem prepričanju je edini ustrezen način izvedbe uporabljen na prototipu FastFWD, ki ga sedaj povzema tudi Raptobike in bo po vsej verjetnosti kmalu ugledal luč sveta. Edina slabost tega principa je pogon na prednje kolo... Cenovno najugodnejši tadpole tricikel je Azub ECOtrike, ki vam omogoča vstop v svet ležečega kolesarjenja brez prevelike luknje v žepu. Razlog številka 428, zakaj je tricikel super izbira: Pa si oglejmo seznam najbolj popularnih triciklov srednjega cenovnega razreda: - Azub ECO trike – za vstop v ležeči svet - Azub T-Tris – zložljiv tricikel - HPvelotechnik Gekko – zložljiv tricikel Višji cenovni razred:


text: We are migrating the content of this website during the first semester of 2014 into the new EUR-Lex web-portal. We apologise if some content is out of date before the migration. We will publish all updates and corrections in the new version of the portal. Do you have any questions? Contact us. Detergenti Želena informacija ni na voljo v izbranem jeziku. Za informacijo v enem od jezikov, ki so na voljo, izberite eno od naslednjih povezav


text: Tower of London Iz Wikipedije, proste enciklopedije Tower of London je utrdba, ki stoji ob reki Temzi v Londonu. Zgraditi ga je dal Viljem Osvajalec. Predstavlja bogato zgodovinsko izročilo kraljeve družine. Del stalne razstave so tudi znameniti kronski dragulji. Galerija[uredi | uredi kodo] Glej tudi[uredi | uredi kodo] Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Tower of London|


text: S plesom in petjem se bodo ekipi prostovoljcev Odprimo srce pridružili tudi Ekologi brez meja in se tako 'uprli' stereotipiziranju in etiketiranju ljudi. Pridruži se, še je čas! Dejstvo je, da je tudi med mladimi v Sloveniji še zmeraj preveč nestrpnosti do drugačnosti, zato je prav, da se mladina začne tega zavedati in jih družno razbije. In namen sredinega flashmoba Razbijmo stereotipe je prav to: - družno razbijati stereotipe, ki so eden od virov sovraštva in jeze ljudi. Organizatorji flashmoba, ekipa Odprimo srca, s tovrstno manifestacijo želi dokazati, da je raznolikost med ljudmi, kulturami, verami, rasami, subkulturamo, poklici in narodi dobrodošla, ter da se moramo zgolj priučiti sprejemati in ceniti ljudi okoli sebe, prav takšne kot so - t.j. edinstveni, kar družbo lahko samo obogati. Flashmob na Prešercu! Flashmob Razbijmo stereotipe se bo odvil na Prešernovem trgu, udeleženci pa bodo razdeljeni v 7 skupin stereotipov. Skupine bodo na Prešernov trg korakale iz 7 različnih ulic oz. smeri, kar bo vsekakor prizor, ki ga bo vredno videti, Rok Trkaj pa bo iz posnetega videomateriala pripravil nov videospot. Za več informacij o dogodku obišči Facebook stran Razbit Stereotip. Da bi flashmob res uspel in da bi se miselnost ljudi vsaj malo spremenila, pa je ekipa Odprimo srca na Facebook strani Razbit stereotip odprla tudi natečaj z naslovom 'S kreativnostjo razbijmo stereotipe', kjer so zbirali kreativne ideje in izdelke (fotografije, risbe, slike, kiparske umetnine, filmčke s skeči in plesom, poezijo in prozo) na temo razbijmo stereotipe. Prispevek sodelujočih si lahko tam tudi ogledaš.


text: Na visoki gorski planoti, od koder se odpirajo brezmejni razgledi na Kamniško-Savinjske Alpe, doživetja nimajo meja. V osrčju gora je vsak dan, ne glede na letni čas, lahko prav takšen, kakršnega si želite. Turistično rekreacijski center Golte je znal združiti naravne danosti s sodobno in živahno turistično ponudbo. Počitnice ali enodnevna potepanja po čudoviti kraški planoti so doživetje, ki si ga boste zaželeli znova in znova.V novem hotelu Golte****, imajo gosti imajo na voljo 54 prečudovitih sob z izjemnim razgledom na krajinski park. Hotel Golte ima dve jedilnici (samopostrežno in A la cart), bar Ledenica, kongresni dvorani, gorsko knjižnico, wellness center (4 savne, 2 bazena), fitnes studio in masažni salon. Golte imajo 42-letno turistično tradicijo. Gondolsko žičnico so postavili že leta 1969. Smučarski standard na Golteh je v zadnjih letih precej zrasel. Danes delujejo tri sedežnice, dve vlečnici in tekoči trak za najmlajše smučarje. V najboljši sezoni je smučalo na Golteh 80.000 smučarjev, v sezoni 2010/2011 se je smučalo okoli 57.000 ljudi, ki so z glasovanjem pripomogli, da je Golte prejelo laskavi naslov za Naj smučišče v sezoni 2010/2011. Golte so visoka kraška planota na vzhodnem obrobju Savinjskih Alp. Golte ali kot jim pravijo domačini, Mozirske planine, po višinah sodijo v sredogorje. Med kraškimi pojavi je najbolj znana jama Ledenica v kateri se tudi poleti zadržuje led. Najvišji vrh planote je Boskovec (1578m), zaradi privlačnih in lepo urejenih smučišč in krasnih razgledov je najbolj poznan Medvedjak (1573m). Novi večinski lastnik, hčerinsko premogovniško podjetje PV Invest se skupaj z zaposlenimi v centru smelo loteva velikih naložbenih aktivnosti: izgradnje cestne povezave, posodobitve žičnice, izgradnja novih depandans na Golteh. Cilj je jasen: Golte kot gorsko turistični center, ki je danes znan predvsem po lepo urejenih smučarskih strminah, približati obiskovalcem skozi vse dni v letu.Izkoristi dan – to je moto gorskega turističnega centra Golte. KAKO DO NAS? V primeru, da se boste proti Goltem peljali po avtocesti A1 (Ljubljana – Maribor), uporabite izvoz Šentrupert, smer Mozirje. Od tod je do spodnje postaje nihalke samo še 16 km do. Cesta vodi mimo Preserij, Letuša in Mozirja. V Mozirju v krožnem križišču sledite smerokazu Golte. V primeru prihoda po drugih cestah, sledite smerokazom za kraj Mozirje in nato v krožnem križišču smerokazu Golte. Na koncu poti vas čaka 500 urejenih parkirnih mest v neposredni bližini spodnje postaje nihalke Žekovec. Dostop do hotela Golte Dostop do hotela Golte je mogoč z nihalko (pripelje vas neposredno v hotel) ali po cesti. V času zimskih voznih razmer vam priporočamo dostop z nihalko. Dostop do hotela z nihalno žičnico - gondolo Spodnja postaja nihalke se nahaja v vasi Žekovec, ki je od Mozirja oddaljena 4 km. V Mozirju v krožnem križišču sledite smerokazu Golte, nato vozite naravnost približno 2,5 km do gostilne Vid, kjer zavijete levo (smerokaz GOLTE - nihalka). Od tam je do spodnje postaje nihalke še dober kilometer. Ob spodnji postaji nihalke je urejeno parkirišče. Hotelskim gostom je namenjeno zgornje, najbližje parkirišče, ki je v času zimske sezone zaprto z zapornico. Ob prihodu se javite pri blagajni ali sprevodniku nihalke – portirju, da vam omogoči dostop na parkirišče. Nihalka bo obratovala vsak dan od 8.00 do 22.00 in bo peljala vsako polno uro. Po potrebi vozi tudi pogosteje. Vso prtljago lahko v spremstvu sprevodnika naložite v kabino gondole, ki lahko naenkrat sprejme 50 oseb. Nihalka vas pripelje neposredno v hotel v 8 minutah. Ob prihodu na zgornjo postajo se za nadaljnje informacije in prijavo zglasite na recepciji hotela. Če imate v paket vključene smučarske vozovnice, lahko le-te prevzamete na blagajni na spodnji postaji nihalke, ki je odprta vsak dan od 8.00 do 16.00 ali na recepciji hotela, ki je odprta 24 ur dnevno. Naslov spodnje postaje nihalke: Radegunda 19 c, Mozirje GPS koordinate spodnje postaje nihalke: N46°21'22.01" E14°55'54.15" Dostop do hotela po cesti Do hotela Golte se lahko pripeljete tudi po cesti. Hotel se nahaja tik ob zgornji postaji nihalke. Od Mozirja do hotela je po cesti 16 km. V Mozirju v krožnem križišču sledite smerokazu Golte, nato vozite naravnost približno 2,5 km do gostilne Vid, kjer vozite naravnost-desno – sledite smerokazu za Golte – krajinski park in vas Šmihel. Od tu je do hotela še dobrih 13 km. Vozite po asfaltirani cesti naravnost. Po približno 5 km zavijete levo (sledite smerokazom Golte). Nato ves čas vozite naravnost po asfaltni cesti in sledite smerokazom za Golte. Tik pod vrhom sledi nekoliko strmejši odsek ceste, kjer se peljete pod nihalno žičnico. Na koncu asfaltne ceste je večje parkirišče ob Alpskem vrtu Golte. Od Alpskega vrta do hotela je nato še cca. 700 m makadamske ceste. Tik ob hotelu in zgornji postaji nihalke je manjše parkirišče. Vhod v hotel je z manjšega parkirišča, pridete v 1. nadstropje. Za nadaljnje informacije in prijavo se nato zglasite v recepciji hotela, ki je v pritličju. Recepcija je odprta 24 ur dnevno. Smučarske vozovnice lahko kupite oziroma prevzamete na recepciji hotela. Naslov zgornje postaje nihalke – hotela Golte: Radegunda 58, Mozirje GPS koordinate zgornje postaje nihalke – hotela Golte: N46°22'7.36" E14°53'41.82" Alpsko smučanjeCarvingSnowboard Na voljo v sledečih jezikih:slovenščina, angleščina, nemščina, italijanščina, francoščina, hrvaščina, srbščina, španščina Dodatna ponudba : Fitnes z različnimi vadbenimi napravami Savna: vroča finska parna turška infra rdeča aromatična zeliščna savna Kneipova kopel Notranji, zunanji bazen Spletna stran : http://www.golte.si/site/slo/home/golte-se-predstavi/video-golte GPS Northing (N) : 46,3561 GPS Easting (E) : 14,9317 Smučišče Lokalne informacije MOZIRJE


text: Citroën 2CV Citroën 2CV (bolje znan kot spáček) je avtomobil modelske skupine 2CV (Deux Chevaux (Vapeur) - »dva konja«) francoskega izdelovalca Citroën. V Sloveniji je bilo teh avtomobilov precej, med drugim zaradi sodelovanja med francosko firmo in koprskim podjetjem Cimos, oziroma prvotnim Tomosom. |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Citroën 2CV|


text: Včeraj ste nas malo presentili z odzivom :) in ste prej kot v enem dnevu pograbili vsa mesta za pregledno predavanje o Windows Serverju 2008 v Ljubljani. Razpisali smo že drug termin in sicer 5. decembra 2007 v Ljubljani. Lokacija je še vedno na Šmartinski 140. Prijavite se lahko tukaj. V primeru, da bo potreba po dodatnem terminu bomo naknadno objavili še enega. Več o predavnaju pa je v prejšnji objavi. Tomaž


text: Vroče zgodbice! Sms-seks.com je prvi slovenski erotični sex portal ki ima hot line sms chat v živo kjer ti potrebne in pohotne pičke, ter nage in gole slečene slovenke lahko pošljejo tudi svoj mms, ti pa ga pošlješ njim. Pogovarjaj se z njimi preko sms klepet sistema 24 ur na dan. Lahko ti pošljejo tudi svoj fuk film. Na strani sms-seks.com te čakajo prave pohotne sex ženske, sex babice, prave perverzne in razuzdane mačke, ki si želijo sex v Ljubljani, sex v Mariboru, sex v Celju, sex v Novem mestu ali sex na obali. Rajca jih pravi živlaski sex ali sex v vodi, sex v šoli in sex v pisarni, tudi sex na prostem jim ni tuj. Tukaj je pravi slovenski porno in slovenija porno stran po naročilu, stokrat boljše kot latoya sex porno film, ali porno ines juranovič. Uživaj v pogovoru s seksi mačkami na naši strani, one te zadovoljijo in potešijo, so najboljše in najbolj seksi slovenke, domača erotika in pornografija ena a, dobiš vse kar želiš, najstnice, študentke, mamice, žene in babice vse one si želijo samo eno in to je dober fuk, pošlji jim sms, če pa bi jih rad poklical na telefon obišči stran www.ringarajca.com. Tukaj so prave bejbe iz facebook a, na sex in slovenia ali sex in slovenija jih ni, ker tam ni nobene slovenke. Lahko greš mimovrste in si privoščiš kakšne escort dame, prostitucija sicer laufa vendar ni varno to je pa zelo varen sex portal, bolj kot mali oglasi www.salomon.si zasebni stiki in avanture, tukaj ne rabiš kondom sam svoj gsm in akcija se lahko začne. Seks in video ter seks v živo porno posnetki in vroča linija, sex sms chat najbolj vroče do sedaj. Kar si doživel do sedaj še ni bilo nič, zadrži dih erotika special in porno total, vroča linija, ki gate trga, imamo tudi prave domače seks zgodbe, napeto in doživeto, poizkusi ne bo ti žal. Naj bo to tvoja prava seks avantura. Zakaj bi iskal porno filme po porn tube kanalih ali na partis ali na blink torrent, če te tukaj čakajo seksi dekleta, ki ustrežejo vsem tvojim potrebam, privatni porno posnetki iz domače spalnice, slovenske amaterke v živo govorijo extremno vulgarne zasebne izpovedi, tega ne zna niti prva slovenska porno zvezda cassandra gotovo si že pogledal kak njen video. Sms-seks.com porno stran kot je še ni bilo. Uresniči svoje sexualne fantazije, veliki joški in velike riti te čakajo pošlji ta sms ne boš verjel svojim očem in tega res ne smeš zamuditi. www.sms-seks.com


text: • Nastanitev v apartmajih na kmetiji Čebelji Gradič v Serdici pri Rogašovcih, kjer lahko kupite medene izdelke iz ekološke pridelave. • Ogled Copekovega mlina, v Mali Polani pri Lendavi. • Možnost nakupa ekoloških pridelkov na kmetiji Suhi Hrast v Odrancih, kjer boste lahko kupili različne vrste kaše in bučnega olja. • Dan odprtih vrat na nekaterih ekoloških kmetijah, vsako leto v mesecu septembru; v organizaciji Zveze ekoloških kmetij Slovenije. • Ko boste v Prekmurju, ne pozabite na domače izdelke blagovne znamke »Diši po Prekmurju«. Lahko si privoščite tudi degustacijo izbranih prekmurskih jedi, ki vam jo po predhodni najavi pripravi Društvo za promocijo in zaščito prekmurskih dobrot, kjer je izdelke mogoče tudi kupiti.


text: Josip Murn - Aleksandrov |Josip Murn| |Rojstvo:||4. marec 1879 Ljubljana |Smrt:||18. junij 1901 Ljubljana |Poznan/a po:||pesnik| |“||Škrjančki, polja, cvet, to bil je vaš poet. Oton Župančič ob Murnovi prerani smrti |”| Življenje[uredi | uredi kodo] Rodil se je kot nezakonski otrok Mariji Murn in Ignacu Cankarju. Mati je prišla z Gorenjske služit k družini Mayer v Ljubljano, kjer je il njegov oče hlapec. Ta zanj ni skrbel, kmalu po njegovem rojstvu se je poročil z drugo, štiri leta kasneje pa umrl za tuberkolozo. Mati ga je v duševni stiski dala v rejo v Zadobrovo, sama pa je šla služit v Trst, od koder se ni vrnila. Bil je tudi v reji pri Sv. Krištofu, nazadnje pa pri materi Kalanovi na Poljanski cesti. Leta 1885 je bil sprejet v cerkveni šolski zavod Marijanišče v Ljubljani . Od leta 1890 do 1895 je obiskoval nižjo gimnazijo v Ljubljani in objavljal rokopise svojih pesmi v literarnem časopisu Dijaške vaje. Po ljubljanskem potresu leta 1895 se je vrnil k materi Kalanovi, s katero sta se preselila v Cukrarno, kjer je preživel zadnji del svojega življenja. Tam se je spoprijateljil z Ivanom Cankarjem, Dragotinom Kettejem in Otonom Župančičem. Vpisal se je na višjo gimnazijo v Ljubljani in postal sošolec Ivana Prijatelja. Bil je sprejet v dijaško literarno društvo Zadruga, iz katerega je kasneje izstopil. Zaljubil se je v Almo Souvan in ji v zborniku ljubljanskih maturantov posvetil cikel pesmi Noči. Po maturi leta 1898 je s štipendijo Trgovsko obrtniške zbornice odšel na Dunaj. S študijem na eksportni akademiji ni uspel, zato se je želel prepisati na pravo na Dunaj in v Prago, a ker ni bil sprejet, je s tem izgubil štipendijo in se znašel v pomanjkanju. Poleg tega je bil čedalje bolj bolan, na oddih je odhajal na kmete na Gorenjsko, v Zalog pri Cerkljah ter v Zasip pri Bledu. Tu se je začel družiti s pesnico Vido Jeraj. Nekajkrat je preživljal svoje šolske počitnice v Vipavski dolini na domačiji pri Aleksandrovih, od tod psevdonim Aleksandrov. Leta 1899 se je vrnil v Ljubljano, kjer se je zaposlil kot stenograf, leta 1900 pa kot pisar pri Trgovski zbornici. Kmalu zaradi bolezni tudi tega ni več zmogel in je ostal brez sredstev za življenje. Denarno ga je še najbolj podpirala materina sestra Marjana, od prej pa je imel skromne prihranke od poučevanja in pisateljevanja. Junija je v Cukrarni umrl za jetiko na isti postelji kot dve leti prej Kette. Pokopali so ga pri Sv. Krištofu, pozneje pa prenesli v grob pesnikov slovenske moderne na ljubljanskih Žalah, kjer je pokopan skupaj s Cankarjem, Kettejem in Župančičem. Delo[uredi | uredi kodo] Murn je eden glavnih predstavnikov moderne ter sodobnik Cankarja, Ketteja in Župančiča. Za časa svojega življenja ni bil poznan, danes pa njegova dela štejemo med najpomembnejše stvaritve slovenske književnosti. Pesmi je objavljal v mladinskem časopisu Dijaške vaje, kasneje pa v Angelčku, Vrtcu, Slovenskem narodu, Slovencu in Ljubljanskem zvonu. Objavljal je pod psevdonimi Lucijan, Anton Jek, Jurij Klas, Kres, Igorjevič, Jaroslav, Pintev in Aleksandrov. Njegove pesmi so bivanjske, osebno izpovedne, razpoloženjske, le malo je ljubezenskih oz. erotičnih - namenjene so bile Almi Souvan. Tematika je pogosto kmečka, motivi pa so iz narave. Poleg pesmi je pisal tudi razpoloženjske črtice, pripovedne spise, pripovedne in priložnostne pesmi, fragmente in nemške pesmi, opeval pa je tudi svetnike. Nekaj pesmi je prevedel iz nemščine (Goethe, Mickiewicz). Pesmi zaznamuje brezdomstvo, tujstvo, hrepenenje, melanholija, revščina, duševna osamljenost, odtujenost in slutnja smrti, kar odraža njegovo nagnjenje k pesimizmu, duševni nemir - težilo ga je dejstvo, da je nezakonski otrok, za katerega se mati ni brigala. Leta 1898 se je predstavil v almanahu osmošolcev Na razstanku pod naslovom Mlade pesmi, zbirka z naslovom Pesmi in romance pa je izšla šele po njegovi smrti leta 1903; pesmi zanjo je zbral in napisal uvod Ivan Prijatelj in s tem prvi določil pesnikovo vrednost. Zbirki Pesmi in romance, Lirske pesmi in Pisma pa je leta 1967 zbral in uredil Dušan Pirjevec v zbirki Topol samujoč. Pred Pirjevcem so se z Murnom ukvarjali še Oton Župančič, ki je po njegovi smrti spesnil cikel z naslovom Manom Josipa Murna Aleksandrova, Nikolaj Omersa - objavil dve njegovi pesmi, Silva Trdina je leta 1933 iz njega doktorirala, kasneje pa so se mu še posvečali Jože Snoj, Irena Novak Popov, Marko Juvan in Mimi Malenšek, ki je v poklon Ketteju in Murnu napisala biografski roman Pojoči labodi. Benjamin Ipavec je uglasbil kar nekaj njegovih pesmi. Poimenovanja[uredi | uredi kodo] Po njem se imenujejo: - Murnova cesta, Grosuplje; Murnova cesta, Šmarje - Sap, - Murnova ulica, Domžale; Murnova ulica, Ljubečna; Murnova ulica, Ljubljana; Murnova ulica, Mengeš; Murnova ulica, Murska Sobota - Osnovna šola Ketteja in Murna, Ljubljana-Kodeljevo. Viri in literatura[uredi | uredi kodo] - Pesmi in romance. Ljubljana: L. Schwentner, 1903. (COBISS) - Topol samujoč. Ljubljana: Mladinska knjiga, 1996. (COBISS) - Zbrano delo, 1-2. Ur. Dušan Pirjevec. Ljubljana: DZS, 1954. (COBISS) - Jože Snoj: Znameniti Slovenci: Josip Murn. Ljubljana: Založba Jaroslav Skrušny, 1978. (COBISS) - Mimi Malenšek: Pojoči labodi. Ljubljana: DZS, 1970-71. [1] Glej tudi[uredi | uredi kodo] - seznam slovenskih pesnikov - slovenska književnost - seznam slovenskih mladinskih pisateljev - seznam slovenskih mladinskih avtorjev Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikivir vsebuje izvorna besedila avtorja: Josip Murn - Aleksandrov| |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Josip Murn - Aleksandrov| - Josip Murn - Aleksandrov. Slovenski biografski leksikon 1925–1991. Elektronska izdaja. Ljubljana: SAZU, 2009. - Josip Murn – avtorjeva dela v zbirki Digitalne knjižnice Slovenije - Doprsni kip Josipa Murna v Knafljevem prehodu v Ljubljani, kjer se je rodil, Geopedia.si: Josip Murn - Aleksandrov - Bivališče Josipa Murna, Cukrarna v Ljubljani, Geopedia.si: Josip Murn - Aleksandrov - Grob slovenske moderne na ljubljanskih Žalah, Geopedia.si: Josip Murn - Aleksandrov - Diplomske naloge na temo Josip Murn - Murn-Aleksandrov.net


text: Zgodovinska občina Piran obsega tudi katastrski občini Savudrija in Kaštel Odlok o razdelitvi Istrskega okrožja na okraje in občine iz leta 1952, ki nima značaja republiške ali meddržavne pogodbe o meji, zmanjša občino Piran za Kaštel in Savudrijo. Začasno ureditev je določila vojaška uprava: »Na podlagi ukaza komandanta Odreda JLA za STO z dne 15. septembra 1947, v zvezi z odlokom Poverjeništva PNOO za Slovensko Primorje in Oblastnega NO za Istro z dne 20. februarja 1947«. 25. oktobra 1954 je sprejet Zakon o veljavi ustave, zakonov in drugih zveznih pravnih predpisov na ozemlju, na katerega se je z mednarodnim sporazumom razširila civilna uprava Federativne Ljudske republike Jugoslavije, ki v 4. členu določa, da »Z dnem, ko začne veljati ta zakon, začne veljati tudi specialni statut, ki je sestavni del memoranduma o soglasju«... V posebnem Statutu pa je bilo v 7. členu navedeno, «Na področjih, ki pridejo pod civilno upravo Italije ali Jugoslavije, niso dovoljene nobene spremembe meje osnovnih administrativnih enot z namenom, da bi ogrožali etnično sestavo ustreznih enot«. Za piransko občino to pomeni, da obsega tudi Kaštel in Savudrijo in teče meja po sredini Savudrijskega polotoka. Zakon o veljavi ustave, zakonov in drugih zveznih pravnih predpisov na ozemlju, na katero se je z mednarodnim sporazumom razširila civilna uprava FLR Jugoslavije z dne 25. oktobra 1954, tudi ni določal poteka medrepubliške meje. Po vseh zveznih in republiških ustavah bivše SFRJ so lahko o spremembi meja pravnomočno odločale le republiške in zvezna skupščina. Le-te nikoli niso sprejele odločitve, da se Hrvaški prepusti Savudrijo in Kaštel. Faksimile karte zgodovinske občine Piran, ki je do sredine 20. stoletja vključevala tudi katastrski občini Savudrija in Kaštel. Zmanjšanje Piranske občine za območji katastrskih občin Kaštel in Savudrija je mednarodno-pravno nično.


text: Redni zakonodajni postopek daje enako težo Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije na številnih področjih (npr. gospodarsko upravljanje, priseljevanje, energija, promet, okolje in varstvo potrošnikov). Veliko večino evropskih zakonov sprejmeta skupaj Evropski parlament in Svet. Postopek soodločanja je bil uveden z Maastrichtsko pogodbo o Evropski uniji (1992), Amsterdamska pogodba (1999) pa ga je razširila in okrepila njegovo učinkovitost. Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je preimenovani redni zakonodajni postopek postal glavni zakonodajni postopek v sistemu odločanja EU. V skladu s členom 289 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je posvetovanje posebni zakonodajni postopek, pri katerem je Parlament zaprošen za mnenje o predlagani zakonodaji, preden jo Svet sprejme. Evropski parlament lahko sprejme zakonodajni predlog, ga zavrne ali pa predlaga spremembe k njemu. Svet sicer ni pravno zavezan upoštevati mnenja Parlamenta, vendar v skladu s sodno prakso Sodišča ne sme sprejeti sklepa, dokler ga ne prejme. Na začetku je bila v Rimski pogodbi iz leta 1957 Parlamentu dodeljena posvetovalna vloga v zakonodajnem postopku; Komisija je predlagala zakone, Svet pa jih je sprejemal. Enotni evropski akt (1986), Maastrichtska in Amsterdamska pogodba, Pogodba iz Nice ter Lizbonska pogodba so drug za drugim razširili pristojnosti Parlamenta. Sedaj ima Parlament pri veliki večini področij enako zakonodajno vlogo kot Svet (glej redni zakonodajni postopek), posvetovanje pa je postalo posebni zakonodajni postopek (ali celo nezakonodajni postopek), ki se uporablja le v redkih primerih. Postopek se sedaj uporablja za omejeno število zakonodajnih področij, na primer za notranji trg in konkurenčno pravo. Posvetovanje s Parlamentom kot nezakonodajni postopek se zahteva tudi pri sprejemanju mednarodnih sporazumov v okviru skupne zunanje in varnostne politike (SZVP). Za nekatera zakonodajna področja se Parlament zaprosi za odobritev. Gre za posebni zakonodajni postopek, ki ga določa člen 289(2) Pogodbe o delovanju Eropske unije. Postopek odobritve daje Parlamentu pravico veta. Naloga Parlamenta je, da zakonodajni predlog potrdi ali zavrne brez nadaljnjih sprememb, Svet pa njegovega mnenja ne more ovreči. Odobritev kot nezakonodajni postopek se zahteva tudi takrat, ko Svet sprejema nekatere mednarodne sporazume. Postopek, ki se je prej imenoval postopek privolitve, je bil uveden leta 1986 z Enotnim evropskim aktom, in sicer za dve področji: pridružitvene sporazume in sporazume, ki urejajo pristop k Evropski uniji. Področje uporabe postopka so vse poznejše spremembe pogodb dodatno razširile. Postopek odobritve se kot nezakonodajni postopek običajno uporablja pri ratifikaciji nekaterih sporazumov, ki jih sklene Evropska unija, največkrat pa v primerih resne kršitve temeljnih pravic skladno s členom 7 Pogodbe o Evropski uniji oziroma, za pristop novih članic EU ter za ureditev izstopa iz EU. Kot zakonodajni postopek pa se mora odobritev uporabljati tudi pri sprejemanju nove zakonodaje o preprečevanju diskriminacije, Evropski parlament pa ima možnost veta tudi takrat, ko se skladno s členom 352 PDEU uporablja dopolnilna splošna pravna podlaga. Poleg štirih glavnih zakonodajnih postopkov obstajajo še drugi postopki, ki jih Evropski parlament (EP) izvaja na posebnih podrocjih. Komisija in Evropska centralna banka pripravita poročila za Svet o napredku, ki so ga države članice z odstopanjem dosegle pri izpolnjevanju svojih obveznosti v zvezi z ekonomsko in monetarno unijo. Ko Parlament posreduje mnenje, Svet na predlog Komisije odloči, katere države članice z odstopanjem na podlagi meril iz člena 140(1) PDEU izpolnjujejo pogoje za uvedbo enotne valute in odstopanja odpravi. Parlament v tem postopku glasuje v paketu in ne sme predlagati sprememb. Med cilji Unije je tudi spodbujanje dialoga med socialnimi partnerji, zlasti z namenom omogočanja sklepanja sporazumov ali konvencij. Komisija ima skladno s členom 154 PDEU nalogo, da spodbuja posvetovanje z delodajalci in delojemalci na ravni Unije in da Parlamentu po posvetovanju z obema socialnima partnerjema predlaga možne smernice za ukrepanje Unije. Vsi dokumenti Komisije in vsi sporazumi med delodajalci in delojemalci se pošljejo odgovornemu parlamentarnemu odboru. Kadar socialni partnerji dosežejo sporazum in skupaj zahtevajo, da se ta začne izvajati s sklepom Sveta na predlog Komisije skladno sčlenom 155(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, pristojni odbor vloži predlog resolucije, s katerim priporoča sprejetje ali zavrnitev zahteve. Komisija obvesti Evropski parlament, če namerava namesto zakonodaje uporabiti prostovoljne sporazume. Pristojni parlamentarni odbor lahko pripravi samoiniciativno poročilo v skladu s členom 48. Komisija obvesti Evropski parlament, če namerava skleniti prostovoljni sporazum. Pristojni parlamentarni odbor lahko pripravi predlog resolucije, ki priporoča sprejetje ali zavrnitev predloga in opisuje pogoje, na podlagi katerih je bila odločitev sklenjena. Uradna kodifikacija je postopek za razveljavitev aktov, ki so predmet kodifikacije, ter njihovo nadomestitev z enotnim aktom. Združena različica akta vsebuje vse spremembe od prvega začetka veljavnosti, ne vsebuje pa nobene vsebinske spremembe tega akta. Kodifikacija pripomore k večji jasnosti zakonodaje EU, ki doživlja pogoste spremembe. Parlamentarni odbor za pravne zadeve preuči predlog Komisije za kodifikacijo. Če ni nobene vsebinske spremembe, se uporabi poenostavljeni postopek za sprejetje poročila, predviden v členu 46 Poslovnika. Parlament sprejme sklep z enim samim glasovanjem brez predlogov sprememb in razprave. Komisija lahko za obstoječo zakonodajo uvede izvedbene določbe. Te določbe predstavi skupinam strokovnjakov v državah članicah in jih posreduje Parlamentu v vednost ali presojo. Na predlog pristojnega odbora Parlament lahko sprejme resolucijo, s katero nasprotuje določbi, ter izjavi, da osnutek izvedbene določbe presega pooblastila v zadevnem zakonodajnem aktu, ni skladen s ciljem ali vsebino osnovnega instrumenta ali ne spoštuje načela subsidiarnosti ali sorazmernosti, ter pozove Komisijo, naj osnutek določbe umakne ali spremeni ali predloži predlog po ustreznem zakonodajnem postopku. Kadar se z zakonodajnim aktom pooblastilo za dopolnjevanje ali spreminjanje nekaterih nebistvenih določb zakonodajnega akta prenese na Komisijo, pristojni odbor pregleda vse osnutke delegiranega akta, ki so bili posredovani Parlamentu v pregled in v okviru predloga resolucije lahko predloži Parlamentu kateri koli ustrezen predlog v skladu z določbami zakonodajnega akta. Zakonodajno pobudo ima Komisija. Vendar ima po Maastrichtski pogodbi, okrepljeni z Lizbonsko pogodbo, Evropski parlament (EP) pravico zakonodajne pobude, ki mu omogoča, da od Komisije zahteva, naj mu predloži zakonodajni predlog. Komisija skladno s Pogodbo da pobudo za letno in večletno načrtovanje. Da bi to dosegla, Komisija pripravi delovni program, ki je prispevek k letnemu in večletnemu načrtovanju Unije. Evropski parlament sodeluje s Komisijo v fazi priprave osnutka delovnega programa Komisije in Komisija upošteva prednostne naloge, ki jih v tej fazi izpostavi Parlament. Po sprejetju delovnega programa Komisije se oblikuje trialog med Parlamentom, Svetom in Komisijo, katerega namen je doseči dogovor o načrtovanju Unije. V prilogi XIV Poslovnika so navedena podrobna pravila, vključno s časovnim razporedomu (Okvirni dogovor o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo). Parlament sprejme resolucijo o letnem načrtovanju. Predsednik zaprosi Svet za mnenje o delovnem programu Komisije in resoluciji Parlamenta. Če katera od institucij ni sposobna spoštovati časovnega razporeda, mora ostale institucije uradno obvestiti o razlogih za zamudo in predlagati nov časovni razpored. Parlament z večino članov na podlagi poročila enega od svojih odborov skladno s členom 225 PDEU lahko zaprosi Komisijo, naj predloži ustrezen zakonodajni predlog. Parlament lahko hkrati postavi časovni rok za predložitev predloga. Pristojni parlamentarni odbor najprej zaprosi za dovoljenje konferenco predsednikov. Komisija se glede predstavite takega predloga lahko strinja ali ne strinja. Posamezni član Evropskega parlamenta lahko predlaga zakonodajni akt na podlagi pravice do pobude, ki jo Parlamentu zagotavlja člen 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Poslanec predlog izroči predsedniku Parlamenta, ta pa ga posreduje odboru, pristojnemu za njegovo obravnavo. Odbor lahko odloči, da bo predlog predstavil na plenarnemu zasedanju. Na področjih, kjer ima EP po pogodbah pravico pobude, lahko parlamentarni odbori pripravijo poročilo o temi, ki spada v njegove pristojnosti, in EP predložijo predlog resolucije. Pred pripravo poročila morajo zahtevati dovoljenje konference predsednikov. Kako poteka zakonodajni postopek? Poslanec v okviru parlamentarnega odbora sestavi poročilo o predlogu „zakonodajnega besedila“, ki ga predlaga Evropska komisija, ki je edina pristojna za predlaganje zakonodaje. Parlamentarni odbor o predlogu glasuje in ga, če je treba, spremeni. Ko je besedilo pregledano in sprejeto na plenarnem zasedanju, je s tem Parlament sprejel svoje stališče. Ta postopek se ponovi enkrat ali večkrat, odvisno od vrste postopka in tega, ali se doseže sklep s Svetom ali ne. Pri sprejemanju zakonodajnih aktov ločimo med navadnim zakonodajnim postopkom (soodločanje), kjer sta Parlament in Svet enakopravna, ter posebnimi zakonodajnimi postopki, ki veljajo le v posebnih primerih, kjer ima Parlament le posvetovalno vlogo. Evropski parlament da glede nekaterih vprašanj (npr. davkov) le svetovalno mnenje. V nekaterih primerih Pogodba predvideva obvezno posvetovanje, ker to predpisuje pravna podlaga, in predloga ni mogoče uzakoniti brez mnenja Parlamenta. Svet v tem primeru nima pristojnosti, da bi odločal sam. Parlament ima pristojnost politične pobude Od Komisije lahko zahteva, da Svetu predstavi zakonodajne predloge. Sodeluje pri oblikovanju novih zakonodajnih besedil, ker pregleduje letni delovni program Komisije in odloča, kateri akti so primerni.


text: Jezusovo vstajenje Jezusovo vstajenje je dogodek, ko je Jezus po verovanju kristjanov vstal od mrtvih tretji dan po smrti na križu. V spomin na ta dogodek kristjani praznujejo veliko noč, ki velja za najpomembnejši krščanski praznik. Poleg tega se kristjani vstajenja spominjajo tudi vsak teden pri nedeljski maši - nedelja se imenuje tudi velika noč v malem. Za prve kristjane je bilo Jezusovo vstajenje od mrtvih temelj vere, zato je ta dogodek tudi natančno opisan v Svetem pismu nove zaveze. V evangelijih lahko beremo, da so Jezusovo truplo po smrti mazilili z dišavami, zavili v mrtvaški prt in položili v kamnito podzemno grobnico. Nato so pred vhod zavalili veliko skalo. To je bilo v petek zvečer, pred judovskim praznikom pashe. (glej glej Mt 27,57-61; Mr 15,42–47; Lk 23,50–56; Jn 19,38–42) Na tretji dan (po starem načinu štetja dni - tako da sta prvi in zadnji dan vključena), torej v nedeljo, se je izkazalo, da je grob prazen. Prve so to opazile ženske z Marijo Magdaleno na čelu, potem pa so to povedele še apostolom. Vsi so najprej mislili, da je truplo nekdo ukradel, kmalu po tem pa so imeli priložnost se iz oči v oči srečati z vstalim Jezusom. (glej Mt 28,1-10; Mr 16,1–8; Lk 24,1–24; Jn 20,1–10) Mnogi kritiki krščanstva so zanikali vstajenje in so trdili, da gre le za legendo, ali pa da Jezus v resnici ni umrl, pač pa se je zgolj zbudil iz nezavesti. Pri tem velja posebej poudariti trdno verovanje Jezusovih prvih učencev, da je Jezus zares umrl in da je potem zares oživel. Na tem prepričanju tudi temelji vera, da bodo ob koncu sveta vsi ljudje deležni telesnega vstajenja. Takrat bodo vsi ljudje dobili nova poveličana telesa, ki bodo podobna Jezusovemu poveličanemu telesu, ki ga je dobil ob vstajenju. O tem govori tudi Nicejsko-carigrajska veroizpoved: »Pričakujem vstajenje (od) mrtvih in življenje v prihodnjem veku.« Sveti Pavel in Janez Evangelist Jezusa imenujeta prvorojenec izmed umrlih - tj. prvi, ki je umrl in spet oživel (Kol 1,18; Raz 1,5). Zanimivo je, da je že v prvih stoletjih vera v Jezusovo vsatajenje po pomenu močno zasenčila vero v Jezusov nauk (oznanilo ljubezni in odpuščanja). Vprašanje pripadnosti skupnosti kristjanov se kmalu izoblikovalo v obliko: »Ali veruješ, da je Jezus vstal od mrtvih?« in ne npr.: »Ali verjameš, da bi se morali ljudje imeti radi in drug drugemu odpuščati?« Glej tudi[uredi | uredi kodo]


text: Parc des Princes |Parc des Princes Le parc |UEFA| |Lega||Pariz, Francija| |Zgrajeno||1897| |Odprtje||18. julij 1897| |Prenova||1932, 1972| |Lastnik||Mesto Pariz| |Uporabniki||SESE| |Površina||trava| |Arhitekt||Roger Taillibert| |Kapaciteta|| |Najemniki| Parc des Princes je stadion v 16. okrožju Pariza, prvotno velodrom, kjer je bil končni cilj kolesarske dirke po Franciji vse od njenega začetka v letu 1903 do razgradnje kolesarske steze na velodromu leta 1967. Danes je stadion z 48.712 sedeži dom nogometnega kluba Paris Saint-Germain (PSG). Status državnega stadiona je držal vse do izgradnje Stade de France za svetovno prvenstvo v nogometu1998. Zemljišče s stadionom si lasti mesto Pariz, samo ime »Park Princev« pa je bilo dano v 18. stoletju, ko je to ozemlje, pokrito z gozdom, uporabljala kraljeva družina za lov. Velodrom[uredi | uredi kodo] Na tem mestu je bil leta 1897 prvotno zgrajen velodrom, vendar je bil zaradi slabe gradnje gledalcem ob njegovem odprtju 18. julija zavrnjen dostop do stojišč. Bati se je bilo namreč, da bi stojišče pod njihovo težo popustilo.[1] Glavna značilnost velodroma je bila kolesarska steza, upravljal jo je Henri Desgrange, ki je leta 1903 vzpostavil dirko po Franciji, dolga 666 metrov, ovalne oblike in skoraj brez naklona. Znotraj steze je bilo zadosti prostora, da so se na njem odvijale tudi druge športne panoge. Tako je bil velodrom kot glavni stadion v Parizu izbran tudi za Poletne olimpijske igre leta 1924. Ob njihovi otvoritvi je stadion imel 46.000 sedišč, kar je bilo še enkrat več kot pred njimi (20.000), za kar sta bila Desgrange in njegov naslednik Jacques Goddet zaradi prevelike gneče kaznovana pri mestni oblasti.[1] Istočasno je bila kolesarska steza skrčena na 454 metrov, razširjena, povečal se ji je tudi naklon. Poslednji kolesar, ki je zmagal na stezi, je bil Raymond Poulidor, ob zadnji etapi dirke po Franciji leta 1967. Roger Pingeon, skupni zmagovalec tega Toura, je prejel rumeno majico na stadionu, na katerem se je že začela njegova razgradnja. Kolesarska steza je bila razgrajena, da je lahko naredila prostor za cestni periferni obroč okoli Pariza, ki se je gradil. Nogometni stadion[uredi | uredi kodo] Novi stadion Parc des Princes, odprt junija 1972, je bil pravi nogometno-ragbi stadion brez steze okoli igrišča. Na njem je igral svoje domače tekme nogometni klub Racing Club de Paris v letih 1984 do 1990. Ragbi union Stade Français je tekmoval preko ceste na veliko manjšem stadionu Stade Jean Bouin, včasih pa je uporabljal tudi Parc des Princes. Stadion je med drugim gostil finale Evropskega prvenstva v nogometu 1984, v katerem je francoska nogometna reprezentanca z rezultatom 2-0 proti Španiji postala evropski nogometni prvak. Stadion je bil 17. novembra 1993 tudi prizorišče tekme Francija-Bolgarija, v kateri so bili Les Bleus v zadnji minuti poraženi z izidom 1-2 in se s tem niso uspeli kvalificirati na Svetovno prvenstvo v nogometu 1994 v ZDA. Na klubskem nivoju je bil Parc des Princes prizorišče nekaterih nepozabnih zmag Paris Saint-Germaina, zlasti v četrtfinalu pokala UEFA 1993, ko je PSG-ju v zadnjih trenutkih tekme uspelo doseči odločilni gol in zmagati s 4-1 proti Real Madridu. Po izgradnji Stade de France v letu 1998 so se Les Bleus vrnili na Parc des Princes le enkrat, ko so bili 12. septembra 2007 na kvalifikacijski tekmi za Evropsko prvenstvo v nogometu 2008 poraženi proti Škotom z rezultatom 0-1. Reference[uredi | uredi kodo] - Goddet, Jacques: L'Équipée Belle, Robert Laffont, Paris, 1991 Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Parc des Princes|


text: Carmen (opera) Carmen [kármen] je opera v štirih dejanjih Georga Bizeta. Libreto sta po noveli Prosperja Merimeeja napisala Henri Meilhac in Ludovic Halévy. Premiera opere je bila 3. marca 1875 v Parizu. Predstava je v začetku dobro kazala, potem pa so občinstvo vznemirile nove slogovne prvine v delu in kritiki so opero raztrgali. Meriméjevi zgodbi so očitali, da je prostaška, glasbo pa so ožigosali, češ da je »Wagnerjanska« in »disonantna«. Tri mesece kasneje je Bizet umrl v veri, da je Carmen neuspešno delo. Kmalu pa so opero začeli vsi hvaliti; med prvimi geniji kot Čajkovski, Brahms, Wagner in Nietzsche. Posebno veliki filozof ni skoparil s hvalo in jo je temeljito razčlenil v znamenitem spisu Primer Wagner (Der Fall Wagner, 1888), ki ga je zapisal tik, preden mu je bolezen vzela razum, v poslednjem naporu, da bi razkrinkal malike evropske civilizacije in z vso ostrino še enkrat zastavil njena ključna vprašanja. Predstavljajo dodatno zgostitev za tiste čase šokantnega sporočila opere. Bizetova mojstrovina je z enkratno skladnostjo oživila literarno predlogo in lik usodne ženske povzdignila v mit. Opera je še danes izjemno priljubljena. Njena glasbena in človeška zgodba je tako sugestivna, da so jo neštetokrat prirejali, ekranizirali, filmali in uprizarjali. Bizet, ki je bil eden najspretnejših mojstrov orkestracije svojega časa (o tem priča med drugim njegova prozorna, schubertovska Simfonija v C-duru), je najbolj učinkovite trenutke opere priredil za simfonični orkester v dveh suitah. Veliki španski violinist Pablo de Sarasate (1844 - 1908) je njene melodije predelal v virtuozno suito za violino, ki je do danes preizkusni kamen za vsakega mojstra na tem instrumentu. Med najbolj znane predelave sodi tudi baletna suita Carmen Rodiona Ščedrina (*1932), ki jo je posvetil svoji ženi, slavni balerini Maji Pliseckaji. Bizetova opera je pokazala takšno zmožnost preživetja in spodbudila toliko obdelav in interpretacij zato, ker je Bizet ustvaril vrsto izjemno prepoznavnih pa vendar nikakor ne trivialnih melodij, pa tudi zato, ker v njej čutimo nepomirljiva nasprotja: boj za prevlado med moškim in neodvisno, neukrotljivo žensko naravo, nasprotje med civilizacijo in divjim svetom Ciganov in tihotapcev, ki mu pripada Carmen, notranji boj don Joséja, nasprotje med vodenim, kolektivnim svetom tobačne tovarne in svobodnim življenjem junakinje, nasprotje med hladnim celinskim svetom, ki mu pripadamo, in utripajočim Mediteranom, ki polje v Bizetovi glasbi. Vsebina Osebe[uredi | uredi kodo] - Zuniga, oficir - bas - Don José, narednik - tenor - Morales, narednik - bariton - Escamillo, bikoborec - bariton - Dancairo in Remendado, voditelja tihotapcev - tenorja - Carmen, ciganka - mezzosopran - Micaela, kmečko dekle, Joséjeva zaročenka - sopran - Frasquita in Mercedes, ciganki - sopran in alt - Vojaki, tihotapci, dekleta, otroci, bikoborci, meščani, cigani in ljudstvo Vsebina[uredi | uredi kodo] Godi se leta 1820 v Sevilji in njeni okolici. Prvo dejanje[uredi | uredi kodo] Trg pred tovarno cigaret v Sevilli. Moralesa in njegove vojake dolgočasi straža na mirnem trgu. Pride Micaëla, ki išče Joséja, svojega zaročenca in vojaka na dolžnosti v Sevilli. Vojaki jo predrzno ogovorijo in jo poskušajo za zabavo zadržati v svoji družbi. Micaëla jim uide. Kmalu pride José. Medtem v tovarni zazvoni za odmor in cigaretarice se gredo osvežit na trg. Med njimi je Carmen. Moški jo poželjivo opazujejo in sprašujejo, ali jih bo ljubila. Carmen jim v habaneri odgovori, da ljubi tistega moškega, ki ji ljubezni ne vrača. Ko jo spodbujajo, naj vendarle izbere ljubimca, vrže rožo pred Joséja. José obstane kot uročen. Iz sanjarjenja ga povleče Micaëla, ki mu izroči pismo in pritisne materin poljub. Joséja zajame domotožje. Čim Micaëla odide, zasliši krike iz tovarne. Ženske pritečejo na trg. José in njegov poveljnik Zuniga izvesta, da se je Carmen stepla. Zuniga skuša izprašati Carmen, vendar se ta ne meni zanj in zgolj posmehljivo prepeva. Zuniga ukaže Joséju, naj jo aretira in pospremi v zapor. Vendar Carmen s svojo segidiljo kaj hitro zapelje Joséja in ga napelje na to, da jo izpusti. Vojaki zdaj primejo Joséja, ker je Carmen omogočil, da je ušla. Drugo dejanje[uredi | uredi kodo] Večer v gostilni Lillasa Pastie. Carmen in njeni prijateljici Frasquita in Mercedes pojejo in plešejo. Zuniga skuša zapeljati Carmen, vendar je v njenih mislih José, ki je bil zaradi nje zaprt cel mesec. V gostilno stopi sloviti bikoborec Escamillo. Družba ga glasno pozdravi. Escamillo v zahvalo zapoje pesem in svoje čare preizkuša na poželjivi Carmen, ki pa ga lahkotno zavrne. Tihotapca Dancairo in Remendado razpravljata s Carmen in njenimi prijateljicami o svojih načrtih. Vendar Carmen ne odide z njimi; čaka Joséja. Ta prepevaje naposled prispe in ostane sam s Carmen. Carmen ga sprva izziva z zgodbami o svojem plesu, nato pa ga začne zapeljevati. Njeno pesem prekinejo trobente, ki kličejo vojake v vojašnico. José bi moral oditi, a je Carmen razjarjena, ker jo hoče pustiti samo in ubogati vojaški ukaz. José ji zagotavlja, da ji je resnično vdan; zapoje arijo z rožo. Carmen zahteva, naj ji vdanost dokaže s tem, da se pridruži tihotapcem in zbeži skupaj z njo. José jo zavrne in želi oditi, vendar ga preseneti Zuniga. Zuniga in njegov poveljnik sta pripravljena za boj s tihotapci, vendar ju cigani hitro razorožijo in odpeljejo. José nima več izbire – cigani so ga postavili na njihovo stran; zdaj mora zbežati s Carmen. Tretje dejanje[uredi | uredi kodo] Kamnita soteska. Tihotapci štejejo svoj izkupiček. Med njimi je tudi José, ki ga Carmen ne ljubi več, saj je dojela, da ji ni kos. Zdaj želi omrežiti Escamilla. Carmen, Frasquita in Mercedes prerokujejo usodo iz kart. Karte napovejo Frasquiti in Mercedes ljubezen in bogastvo, Carmen pa smrt. Tihotapci medtem načrtujejo nove podvige. V bližini se je znašla Micaëla, ki išče Joséja. K tihotapski družbi pride tudi Escamillo; Micaëla se skrije. Escamillo zaupa Joséju, da je zaljubljen v Carmen, in mu pove zgodbo o Carmen in nekem vojaku, ne da bi se zavedal, da je ta vojak prav José. Med tekmecema se razvname spopad, ki ga še pravočasno prekinejo tihotapci. Escamillo povabi tihotapce in Carmen na bikoborbo in odide. Zdaj se Micaëla pokaže Joséju in mu posreduje materino željo, naj jo čim prej obišče. Sprva José noče proč od Carmen, popusti šele, ko mu Micaëla pove, da je mati na smrtni postelji. Preden odide, se José zaobljubi, da se bo vrnil k Carmen. V daljavi se še sliši Escamillov glas, ki Carmen povsem prevzame in razbesni Joséja. Četrto dejanje[uredi | uredi kodo] Trg pred areno v Sevilli. Množica prihaja na bikoborbo in pozdravlja kvadriljo. Množica pozdravi tudi Escamilla in Carmen, ki v duetu poveličujeta slavo in ljubezen. Carmen doda, da še nikoli ni ljubila tako močno kot zdaj. Frasquita opozori Carmen, da je v množici skrit besni José. Ves obupan, jo José ustavi, preden vstopi v areno, in še zadnjič, skoraj blazen od ljubosumja, terja od nje ljubezni in zvestobe. Pri tem vztraja, tudi ko mu Carmen odločno zabrusi, da ga ne ljubi. José se komaj zadržuje, in ko Carmen zaničljivo vrže vanj prstan, ki ji ga je nekoč podaril v dokaz ljubezni, ji zarine nož v srce. Carmen izdihne v trenutku, ko iz arene zadoni hrušč ob Escamillovi zmagi. Gledalci, ki jih je bikoborba razvnela, pritečejo iz arene in José pred vsemi prizna: »Jaz sem jo umoril. Ah, Carmen! Moja ljubljena Carmen!« Vir: Smiljan Samec: Operne zgodbe Glej tudi[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Carmen (opera)|


text: Prav nepredstavljivo je, kakšna darila prejmejo zvezdniki, če se pojavijo na podelitvi nagrad. Ne le paket izdelkov za nego obraza ali nekaj ličil – med darili so celo brezplačni lepotni posegi. Trenerji, maserji, medicinske sestre, psihologi, vzgojitelji, učitelji glasbe ... To so samo nekateri od poklicev, ki so čedalje bolj iskani. Gre pa za poklice, kjer je potrebna velika mera empatije. A le če imate na računu skromnih 50 milijonov dolarjev, oziroma 38 milijonov evrov. Terasa se nahaja na vrhu ta trenutek najbolj luskuzne stavbe v Miamiju in velja za eno najbolj vročih luskuznih nepremičnin na svetu. Angležinja Laura Fernee trdi, da je prelepa, da bi delala. Zaradi njenega videza naj bi jo moški sodelavci nadlegovali in ji onemogočali normalno kariero. Če veste, da bo čez nekaj dni konec sveta, lahko mirno pozabite na vse dolgove, zberete čim več gotovine in si uresničite katero od skritih želja. Če ne veste, kaj bi storili, imamo za vas nekaj predlogov tudi mi. Nekateri delojemalci skrbijo za moralo in počutje svojih zaposlenih tudi z zanimivi oziroma neobičajnimi metodami ali norčijami z namenom, da obdržijo svoje najboljše delavce. Novinar Kevin Roos je uspel redakcijo New York Timesa prepričati, da mu je plačala en dan milijarderskega življenja. Vas zanima, kaj si je privoščil in zakaj užitek ni bil tak, kot je pričakoval? V časih visoke brezposlenosti in nizkih dohodkov pazite, da ne boste zapravljali svojega težko prigaranega denarja za stvari, ki jih ne potrebujete. Ponudba nepremičnin na trgu je velika, prav tako se kupcem skoraj ni treba bati, da bi jim konkurent ogledano nepremičnino 'speljal' tik pred nosom, saj oglasi za nekatere nepremičnine na svojem mestu ostajajo tudi po več let! Kaj si od svojega delodajalca želite v decembru? Anketa je pokazala, da si Američani zagotovo ne želijo božične zabave.


text: Španija Španija ostaja priljubljena popotniška destinacija za turiste, ki pripotujejo na Evropa. Agoda.com nudi najugodnejše cene za hotele v Španija, saj lahko izbirate med 24566 hoteli, ki jih lahko takoj rezervirate preko varne spletne povezave na Agoda.com. Vsaka od 17 različnih regij v državi ponuja obiskovalcem raznoliko pokrajino, kot tudi živahno kulturo in življenjski stil. V državi boste našli 3419 edinstvenih mest, kot so Barcelona, Madrid, Seville, ki komaj čakajo, da jih odkrijete. Izberite datum potovanja in dovolite Agoda.com, da poišče najprimernejši hotel za vas v Španija. Zagotovljeno nizka cena pomeni, da ne boste našli nižjih cen nikjer drugje.