text: Cenjene obiskovalce naših čitalnic obveščamo, da lahko najamejo garderobne omarice. Član knjižnice z urejenim članstvom lahko, ob plačilu varščine v višini 8 EUR, najame garderobno omarico za obdobje enega dne ali enega meseca. Dnevni najem omarice uporabnik opravi pri garderoberju v kletnih prostorih NUK. Mesečni najem omarice uporabnik uredi v prostoru za vpis in izposojo, pritličje, soba 4. Pri DNEVNEM NAJEMU garderobne omarice mora najemnik vrniti ključ garderoberju najkasneje do konca delovnega dne, sicer ni upravičen do vračila varščine. Če ključa ne vrne v roku enega tedna po najemu omarice, mu knjižnica zaračuna nadomestilo za izgubljeni ključ po veljavnem ceniku. Pri MESEČNEM NAJEMU garderobne omarice mora uporabnik vrniti ključ najkasneje do izteka najemnega obdobja in mu ga ni potrebno vračati dnevno. Če ključa ne vrne najkasneje zadnji dan najema, ni upravičen do vračila varščine. Če uporabnik ključa ne vrne v roku enega tedna po izteku najema omarice, mu knjižnica zaračuna nadomestilo za izgubljeni ključ po veljavnem ceniku. Mesečni najem garderobne omarice lahko najemnik podaljša pred iztekom najema. To lahko stori po telefonu ((01) 2001 158), e-pošti (firstname.lastname@example.org) ali osebno v garderobi knjižnice. Če uporabnik ne izprazni garderobne omarice po preteku najema, se omarico komisijsko izprazni teden dni po preteku najema. Uporabnikove osebne predmete knjižnica hrani še 10 delovnih dni po izpraznitvi, nato vrednejše stvari izroči policiji, ostale pa zavrže. V omarici ni dovoljeno shranjevati nevarnih in pokvarljivih stvari. Za predmete, shranjene v garderobni omarici, ODGOVARJA NJEN NAJEMNIK, ne knjižnica. Svetujemo vam, da ključa garderobne omarice ne posojate nikomur. Če ga izgubite, nam to takoj sporočite na tel. (01) 2001 158.


source: fineweb

text: Zbirka je sestavljena iz del hrvaških in slovenskih slikarjev iz smeri naivne umetnosti, nekaj pa je tudi del slovenskih modernih slikarjev. Velja omeniti: Andrej Prah, Josip Generalić, Ivan Rabuzin, Jože Tisnikar in mnogo drugih. Zbirka je tudi prodajna. Sodelujte s svojimi prispevki pri nadgradnji portala. Pošljite nam svoje slike slovenskih znamenitosti na naslov (enable JavaScript to view Email address). Najboljše bomo objavili. Za vsako poslano sliko dopišite tudi avtorja slike in naziv znamenitosti na sliki! Vsi ponudniki v regiji Več informacij o dostavi in izgledu darilnih bonov. Vse znamenitosti v regiji


text: We are migrating the content of this website during the first semester of 2014 into the new EUR-Lex web-portal. We apologise if some content is out of date before the migration. We will publish all updates and corrections in the new version of the portal. Do you have any questions? Contact us. Radijska in telekomunikacijska terminalska oprema Želena informacija ni na voljo v izbranem jeziku. Za informacijo v enem od jezikov, ki so na voljo, izberite eno od naslednjih povezav - Funkanlagen und Telekommunikationsendeinrichtungen - Radio and telecommunications terminal equipment - Equipos radioeléctricos y equipos terminales de telecomunicación - Équipements hertziens et équipements terminaux de télécommunications - Apparecchiature radio e apparecchiature terminali di telecomunicazione


text: Če ste odgovorni za načrtovanje vsebine v SharePoint Onlineu, se morda sprašujete, kje začeti ali kako prilagoditi mesta tako, da bodo ustrezala vašim zahtevam. V tem članku so predstavljena nekatera najpomembnejša priporočila, ki jih je treba upoštevati pri načrtovanju strukture in vsebine za mesta. Informacije vam bodo prišle prav tudi takrat, ko se boste odločali, katere funkcije vsebine boste potrebovali, da boste izpolnili poslovne cilje. V tem članku Kakšno vrsto vsebine boste uporabljali na mestih Lastnikom mest priporočamo, da ustvarijo osnovni načrt za vsebino, ki jo bodo vključili na ta mesta. Cilj načrtovanja vsebine je, da ugotovijo: - Katere vrste vsebine bodo ustvarili. Z vrstami vsebine lahko prilagodite, kako obravnavate določene vrste vsebine in ji sledite. - Katere vrste metapodatkov (stolpcev mesta) bodo povezali s temi vrstami vsebine. Metapodatki so informacije, ki pomagajo opisati in razvrstiti vsebino. - Katere vrste naborov izrazov želijo ustvariti in katere stolpce z upravljanimi metapodatki želijo povezati z vrstami vsebine. S stolpci z metapodatki lahko zagotovite, da so določene vrste vsebine vedno razvrščene na različne načine. - Katere vrste pravilnikov za upravljanje informacij želijo konfigurirati za vrste vsebine. S pravilniki lahko določite način, kako so obravnavane vrste vsebine, na primer čas hranjenja vsebine. - Katere vrste seznamov ali knjižnic želite ustvariti in z njimi organizirati vsebino. S knjižnicami lahko shranite dokumente in druge datoteke, medtem ko lahko s seznami sledite opravilom ali težavam. Vaša organizacija bo to vrsto načrtovanja morda izvedla na osrednjem mestu (zlasti za vrste vsebine). V številnih primerih boste morali tesno sodelovati s skrbnikom zbirke mest in skrbnikom SharePoint Onlinea, saj boste morali zaradi načrtovanja vsebine funkcije konfigurirati na različnih ravneh. Ali morate določiti vrste vsebine Vrste vsebine omogočajo uporabnikom mest, da z ukazom Nov element ali Nov dokument na seznamu ali v knjižnici hitro ustvarijo posebne vrste vsebine. Vrste vsebine so uporabne, ker lastnikom mest ponujajo način za zagotavljanje dosledne vsebine na več mestih. Vrste vsebine omogočajo tudi, da je na enem samem seznamu ali v knjižnici več vrst elementov ali dokumentov. Lastniki mest lahko vnaprej konfigurirajo določene podrobnosti o vsebini, če nastavijo vrste vsebine za mesto, seznam ali knjižnico. Lastniki mest lahko določijo vrste vsebine za elemente seznama, dokumente ali mape. V storitvi SharePoint Online za Office 365 Enterprise je prek nastavitev za vrsto vsebine mogoče določiti: - stolpce (metapodatke), ki jih želite dodelite tem vrstam elementov (vključno s stolpci z upravljanimi metapodatki), - obrazce po meri: nove, za urejanje in prikaz, ki jih želite uporabljati z vrsto vsebine, - poteke dela, ki so na voljo za elemente te vrste vsebine, - rešitve ali funkcije po meri, ki so povezane z elementi te vrste vsebine, - pravilnike za upravljanje informacij, ki so povezani z elementi te vrste vsebine; - podokno s podatki o dokumentu, ki je prikazan v združljivih programih sistema Microsoft Office za elemente te vrste vsebine, in - predlogo dokumenta za nove elementi te vrste (le vrste vsebine dokumenta). Določitev vrste vsebine za nekaj vsebine bo morda uporabna, če vsebina izpolnjuje katerega koli od teh pogojev: |Če je izpolnjen ta pogoj: ||Bodo vrste vsebine morda uporabne v teh primerih: |Imate določene vrste dokumentov, ki so v standardni obliki zapisa ali jih uporabljate za določen namen, in želite, da so dosledni v celotni organizaciji. ||Vrste vsebine mesta za te vrste dokumentov konfigurirajte na ravni mesta najvišje ravni, da bodo na voljo za uporabo na vseh podmestih. Tako boste vsem uporabnikom v organizaciji omogočili dosledno ustvarjanje teh dokumentov. |Imate določene predloge, ki jih morajo uporabniki uporabljati za določene vrste dokumentov. ||Te predloge dokumentov dodajte ustreznim vrstam vsebine, da bodo predlogo uporabljali vsi novi dokumenti, ustvarjeni iz vrste vsebine. |Obstaja standardni nabor podatkov, ki jim želite slediti za določene vrste dokumentov ali elementov. ||Vrsti vsebine dodajte stolpce, v katerih boste sledili tem podatkom. Če so nekateri podatki še posebej pomembni, označite te stolpce kot obvezne. Pri konfiguraciji vrste vsebine lahko navedete tudi privzete vrednosti za določene stolpce. |Obstaja določeni poslovni proces, ki določa, kako so določene vrste dokumentov vedno obravnavani ali pregledani. ||Priporočamo, da konfigurirate poteke dela za določene vrste vsebine. S poteki dela lahko upravljate poslovne procese, kot je na primer pregled ali odobritev dokumenta. Ko se odločite, za katero vsebino boste morda določili vrste vsebine, razmislite, kje želite določiti vrste vsebine. Če vrste vsebine mesta določite na ravni mesta najvišje ravni v zbirki mest, bodo na voljo širšemu krogu uporabnikov, ki jih bodo lahko znova uporabljali na seznamih ali v knjižnicah na vseh podmestih mesta najvišje ravni. Posamezni lastniki mest lahko za svoja mesta določijo vrste vsebine mesta, vendar bodo te vrste vsebine na voljo za uporabo na seznamih in v knjižnicah le na tem mestu in vseh mestih pod njim. Poleg tega lahko omogočite skupno rabo vrste vsebine v zbirkah mest storitve SharePoint Online, tako da določeno mesto označite kot osrednje mesto za objavljanje vrst vsebine. Če organizacije objavijo vrsto vsebine, lahko dosledno upravljajo vsebino in metapodatke na vseh svojih mestih, ker je vrste vsebine mogoče ustvarjati in posodabljati na osrednjem mestu, posodobitve pa objaviti v več naročniških zbirkah mest. Načrtovanje vrste vsebine bo preprostejše, če ustvarite preglednico ali tabelo, v katero navedete informacije, ki jih želite vključiti pri določanju vrst vsebine. Začnete lahko na primer tako, da ustvarite osnovno tabelo, ki je podobna spodnji tabeli, in jo nato prilagodite tako, da vključuje vse dodatne informacije, ki jim morda želite slediti, na primer mesta ali skupine, ki bodo uporabljale vrste vsebine: |Nova vrsta vsebine ||Nadrejena vrsta vsebine ||Stolpci ||Predloga dokumenta ||Poteki dela ||Pravilniki za upravljanje informacij |Navedite ime vrste vsebine, ki jo želite ustvariti. ||Navedite nadrejeno vrsto vsebine, na podlagi katere bo ustvarjena vsebina. ||Navedite novi ali obstoječi stolpec, ki ga želite dodati vrsti vsebine. ||Navedite, ali bo z vrsto vsebine povezana predloga dokumenta. ||Navedite, ali bodo z vrsto vsebine povezani morebitni poteki dela. ||Navedite pravilnike za upravljanje informacij, ki morda veljajo za to vrsto vsebine. Če želite več informacij o delu z vrstami vsebine, si oglejte Ustvarjanje ali prilagajanje vrste vsebine. Na vrh strani Katere vrste programčkov želite dodati? Priporočamo vam, da ne načrtujete le vrst vsebine, ampak razmislite tudi o drugih vrstah informacij, ki bodo shranjene na mestih, ali vrstah opravil, ki jih bodo osebe v organizaciji uporabljale za upravljanje mest. Tako boste lahko načrtovali različne vrste programčkov, ki jih boste morda dodali na mesta, da bi omogočili lažji začetek dela. Če na primer veste, da potrebujete mesto za shranjevanje dokumentov, potem dodajte knjižnico dokumentov. Če veste, da morate slediti pomembnim datumom, dodajte koledar. Ni vam treba takoj dodati vseh programčkov, ki jih boste morda potrebovali v prihodnje. Lastniki mesta lahko programčke kadar koli dodajajo in jih odstranjujejo skladno s potrebami podjetja. Toda če takoj na začetku začnete razmišljati o tem, kako želite prilagoditi vsebino na mestih, bodo mesta takoj uporabna za uporabnike. SharePoint Online vključuje vdelane programčke, ki so uporabni za številne različne poslovne potrebe, na primer za shranjevanje in upravljanje dokumentov, vodenje projektov in sledenje projektom ter sporočanje. Na mesto lahko dodate več primerkov te vrste programčkov. Na mesto lahko dodate tudi programčke neodvisnih izdelovalcev, ki jih kupite v Trgovini SharePoint. Če želite več informacij, glejte Dodajanje programčka na mesto in Nakup programa v Trgovini SharePoint. Na vrh strani Kako bodo uporabniki iskali vsebino in dostopali do nje Nekaj časa posvetite načrtovanju, kako bodo uporabniki mest iskali in uporabljali vsebino na mestih storitve SharePoint Online. S tem načrtovanjem se boste lažje odločili, kako konfigurirati krmarjenje in iskanje za spletno mesto skupine in njegova podmesta. Katera mesta želite vključiti v globalno krmarjenje Krmarjenje boste lažje načrtovali, če ustvarite diagram mest v hierarhiji mest. Če ste že ustvarili diagram pri načrtovanju mest, lahko začnete s tem diagramom in ga spremenite, tako da vanj vključite vsa podmesta spletnega mesta skupine. Priporočamo vam, da vključite tudi vse pomembne sezname ali knjižnice na spletnem mestu skupine in njegovih podmestih. Tako boste lažje takoj prepoznali pomembna ciljna mesta, ki jih uporabniki morda želijo najti, če za izhodišče uporabijo domačo stran mesta najvišje ravni. Na SharePointovih mestih je v zgornji vrstici s povezavami na voljo nekaj, kar se imenuje globalno krmarjenje. Ta zgornja vrstica s povezavami je prikazana na vrhu vseh strani na mestu, in sicer pod naslovom mesta. Vsako mesto privzeto uporablja svoje krmarjenje na vrhu mesta. Na mestih pa lahko omogočite dedovanje krmarjenja na vrhu mesta od nadrejenega mesta, tako da je izkušnja krmarjenja po mestu enaka za vsa mesta. Konfigurirate lahko mesta, ki so prikazana na vrhu krmarjenja. Če želite v krmarjenje mesta vdelati povezave do zunanjih virov, lahko vključite tudi povezave do drugih spletnih naslovov. Če želite več informacij o prilagajanju krmarjenja na vrhu mesta, glejte Prilagajanje krmarjenja na mestu skupine. . Če je v zbirki mest veliko podmest, vam priporočamo, da ne razkrijete vseh v zgornji vrstici s povezavami, saj bi bilo lahko preobremenjujoče za uporabnike mesta. Vendar pa uporabnikom tudi ne onemogočite, da bi lahko odkrili pomembna mesta ali vsebino. Uporabite diagram s hierarhijo mesta, da določite najpomembnejša mesta, ki jih želite razkriti v globalnem krmarjenju. Na vrh strani Kako se bodo uporabniki pomikali po mestih Poleg zgornje vrstice s povezavami je na mestih na levi strani prikazan tudi element krmarjenja, imenovan »hitri zagon«. V podoknu »Hitri zagon« so po navadi prikazane povezave, ki veljajo za trenutno mesto, v njem pa lahko označite najbolj pomembno vsebino. Tako kot zgornjo vrstico s povezavami lahko tudi podokno »Hitri zagon« prilagodite tako, da vanj dodate povezave do seznamov in knjižnic na mestu oziroma jih iz njega odstranite. Povezave lahko tudi združite pod naslove po meri. Če se odločite, da bodo vsa podmesta podedovala globalno krmarjenje, morajo lastniki mest prilagoditi krmarjenje v podoknu »Hitri zagon«, ker bo to glavni način, na katerega bodo uporabniki iskali vsebino na mestu, ko ga obiščejo. Če podmesta ne bodo podedovala globalnega krmarjenja od mesta najvišje ravni, bodo uporabniki lahko na podmestu uporabljali tako zgornjo vrstico s povezavami kot tudi podokno »Hitri zagon«, da bi poiskali vsebino na njem. Na vrh strani Kako se bodo uporabniki pomikali po seznamih ali knjižnicah Če nameravate v storitvi SharePoint Online omogočiti uporabo funkcij upravljanih metapodatkov za ustvarjanje naborov izrazov, ki jih lahko sodelavci mesta uporabljajo za označevanje vsebine z upravljanimi izrazi, boste lahko uporabljali dodatne možnosti, s katerimi boste izboljšali možnost odkrivanja vsebine na mestih. Če želite uporabnikom olajšati iskanje vsebine na velikih seznamih in v knjižnicah, konfigurirajte krmarjenje z metapodatki. Krmarjenje z metapodatki omogoča uporabnikom dinamično filtriranje in iskanje vsebine na seznamih in v knjižnicah, in sicer prek uporabe drevesnega kontrolnika hierarhije krmarjenja v različnih filtrih v pogledu, ki temeljijo na metapodatkih. Filtre ključev lahko uporabljate skupaj s hierarhijo krmarjenja, da natančneje opredelite seznam prikazanih elementov. Če želite več informacij o konfiguraciji krmarjenja z metapodatki ali delu z upravljanimi metapodatki, glejte Uvod v upravljane metapodatke. Na vrh strani Na kaj morate paziti pri načrtovanju iskanja Kot SharePoint Onlineov skrbnik lahko izkušnjo iskanja za uporabnike prilagajate s skrbniško stranjo za iskanje v skrbniškem središču SharePoint. Prilagajanje vključuje opredelitev upravljanih lastnosti, ki omogočajo iskanje, v shemi iskanja, določanje visokokakovostnih strani za izboljšanje ustreznosti, upravljanje pravil poizvedb in virov rezultatov ter odstranjevanje posameznih rezultatov. Poleg tega lahko z ogledom poročil o uporabi in iskanju ocenite morebitne spremembe. Spremembe, ki jih naredite na skrbniški strani za iskanje, veljajo za celotno okolje SharePoint Onlinea (najemnik), lahko pa prilagodite tudi le iskanje na ravni zbirke mest in na ravni mesta. Kako postane vsebina na voljo v iskanju Storitev iskanja izvede iskanje po vsebini storitve SharePoint Online vsakih pet minut. Ko je element dodan na mesto storitve SharePoint Online, je indeksiran in prikazan med rezultati iskanja šele po določenem času. Ta čas je odvisen od trenutnih dejavnosti uporabnika. Opravila, kot so selitev mesta, nadgradnja in vzdrževanje, povečajo obremenitev cevovoda za indeksiranje. Novi vsebinski elementi bi morali biti prikazani v rezultatih iskanja v eni uri. Če želite več informacij o konfiguraciji iskanja, glejte Pregled skrbništva za iskanje v storitvi SharePoint Online. Na vrh strani Kaj morajo uporabniki narediti z vsebino Priporočamo vam, da v postopek načrtovanja vsebine vključite tudi določena vprašanja o uporabi vsebine, saj boste z odgovori na ta vprašanja lažje ugotovili, kako je treba konfigurirati določena mesta, sezname ali knjižnice in katere določene funkcije bodo uporabniki morda morali uporabljati v povezavi z vsebino. Priporočamo vam tudi, da si ogledati zahteve za programsko opremo za Office 365 za podjetja, tako da boste lahko pričakovali, ali bodo določeni uporabniki naleteli na težave pri delu z vsebino v storitvi SharePoint Online glede na konfiguracijo njihovih lokalnih računalnikov. |Vprašanja, na katera poiščite odgovore: ||Priporočamo, da pri konfiguraciji vsebine: |Ali morate slediti različicam določenih vrst dokumentov ali elementov seznama? - Omogočite shranjevanje različic za te sezname ali knjižnice. - Zahtevate, da je dokumente ali elemente pred spreminjanjem treba rezervirati. |Ali bodo uporabniki potrebovali možnost za hkratno delo ali sodelovanje v določenih vrstah dokumentov? - Omogočite soavtorstvo za ustrezne knjižnice, da zagotovite podporo za sodelovanje. |Ali je treba določene vrste vsebine odobriti, preden do njih omogočite dostop širšemu krogu uporabnikov? - Omogočite odobritev vsebine za knjižnice ali uporabite poteke dela za upravljanje odobritve. |Ali za določene vrste dokumentov veljajo posebni poslovni procesi oziroma interaktivni poteki dela? - Za vrste vsebine, uporabljene v teh dokumentih, ali za knjižnice, v katerih bodo shranjeni ti dokumenti, ustvarite ali konfigurirate poteke dela. |Ali boste za vodenje ali upravljanje procesov uporabljali sezname? - Za procese, kot sta na primer sledenje težavam in upravljanje težav, ustvarite ali konfigurirajte poteke dela, ki temeljijo na seznamih. |Ali bo na mestih občutljiva vsebina, do katere je treba omejiti splošni dostop? - Za shranjevanje občutljive vsebine ustvarite določena mesta ali knjižnice, ki so konfigurirane z enoličnimi dovoljenji. - Za sezname ali knjižnice, v katerih bo shranjena občutljiva vsebina, uporabite upravljanje pravic do informacij. Če želite več informacij, glejte Uporaba upravljanja pravic do informacij za seznam ali knjižnico. - Za zbirke mest z občutljivo vsebino je priporočljivo izklopiti zunanjo skupno rabo. Če želite več informacij, glejte Upravljanje zunanje skupne rabe za okolje SharePoint Online. - Uporabite dovoljenja na ravni elementa, če je treba dostop omejiti le do določenih elementov. - Uporabite ciljno občinstvo za prikaz različne vsebine različnim uporabnikom. - Izključite določene sezname ali knjižnice iz kazala iskanja. |Ali bo treba vsebino upravljati kot zapise, torej nadzorovati dolžino hranjenja, preden poteče? - Svetujemo, da ustvarite središče z zapisi, lahko pa nastavite tudi upravljanje zapisov na mestu uporabe. |Ali lahko organizacija prejme zahtevo, da pošlje dokumente e-odkrivanja, ki bodo uporabljeni pri sodni obravnavi ali policijski preiskavi? - Svetujemo, da nastavite središče e-odkrivanja, kjer boste upravljali vsebino za sodne primere in preiskave. |Ali bodo uporabniki prejemali posodobitve o spremenjeni vsebini? - Omogočite vire RSS za najpomembnejše sezname in knjižnice. |Ali bodo uporabniki na mestih objavljali zbirke podatkov programa Microsoft Access? - Zagotovite, da so storitve Access Services ustrezno omogočene in konfigurirane za mesto. |Ali bodo uporabniki na mestih objavljali delovne zvezke programa Microsoft Excel? - Zagotovite, da so storitve Excel Services ustrezno omogočene in konfigurirane za mesto. |Ali bodo uporabniki delali z videi, slikami ali zvočnimi datotekami ter upravljali informacije o teh datotekah? - Svetujemo, da nastavite knjižnico sredstev, ki je vnaprej konfigurirana za uporabo posebnih funkcij, s katerimi upravljate sredstva obogatenih predstavnosti, npr. slikovnih, zvočnih in videodatotek. |Ali bodo uporabniki objavljali diagrame programe Microsoft Visio kot spletne risbe? - Zagotovite, da so storitve Visio Services ustrezno omogočene in konfigurirane za mesto. |Ali bodo uporabniki ustvarjali rešitve, ki temeljijo na obrazcih? Na vrh strani Kako bo vsebina upravljana v življenjskem ciklu Pri načrtovanju vsebine za mesta ne pozabite na življenjski cikel te vsebine. Ne pozabite torej na ta vprašanja: - Kako in zakaj bo ta vsebina najverjetneje ustvarjena? Ali bo na primer ustvarjena za zagotavljanje podpore uradnim dobavljivim predmetom ali pa med vsakdanjim delom in sodelovanjem? - Kako dolgo bodo uporabniki morali dostopati do vsebine? - Za koliko se bo vsebina med uporabo povečala ali spremenila? - Kdaj je uporabniki ne bodo več aktivno uporabljali? - Kaj se mora zgoditi z vsebino, ko je uporabniki ne bodo več aktivno uporabljali? - Ali obstajajo poslovni razlogi ali predpisi, zakaj je določene vrste vsebine morda treba ohraniti po obdobju aktivne uporabe? Z odgovori na ta vprašanja ne boste samo lažje načrtovali in nadzorovali shranjevanja, ampak tudi lažje sprejeli ukrepe, na primer pravilnike o poteku, ki ji boste morda morali izvajati pri upravljanju zapisov. Če želite več informacij, glejte Izbira načina shranjevanja in upravljanja zapisov in Izvajanje upravljanja zapisov. Glejte tudi Pravilniki o zaprtju mesta. Na vrh strani Nazaj na Priročnik za načrtovanje za SharePoint Online za Office 365 Enterprise in Midsize


text: Pomislite na spletno stran Office.com kot na začetni zaslon za spletno storilnost. Kliknite ploščico programa za: - Ustvarjanje in skupno rabo Officeovih dokumentov (Word Online, Excel Online, PowerPoint Online, ali OneNote Online) - Shranjevanje, odpiranje in skupno rabo spletnih datotek (OneDrive) - Pošiljanje in prejemanje e-pošte (Outlook.com) - Vzdrževanje spletnega koledarja (Koledar) - Upravljanje seznama stikov (Ljudje) Vpišite se v zgornjem desnem kotu, nato pa preprosto prehajajte med vsemi temi storitvami. Za prehod kliknite puščico ob imenu storitve, ki jo uporabljate, nato pa izberite drugo storitev. Vpišite se v Microsoftov račun Uporabniško ime je e-poštni naslov, ki ga uporabljate za vpis v Microsoftove storitve, kot je Outlook.com ali Xbox Live. Imenujemo ga Microsoftov račun, vendar ni treba, da je e-poštni naslov Microsoftov. Je katerikoli e-poštni naslov, ki ga želite uporabiti. Tako, kot se vpisujete tudi v druge storitve v spletu, na primer v Facebook ali Twitter. Opomba Če se v Office vpisujete z e-poštnim naslovom, ki vam je bil dodeljen v službi ali v šoli, kliknite Se želite vpisati v službi ali v šoli? in nadaljujte na strani za vpis v Office 365. Delajte v spletu Ko ste prijavljeni, se dokumenti, preglednice, predstavitve in zvezki, ki jih ustvarite s programi Office Online, shranjujejo v storitvi OneDrive (prej imenovana SkyDrive). Preko povezave jih lahko daste v skupno rabo in skupaj z drugimi delate na njih. V programih Office Online lahko delate skupaj istočasno in takoj vidite spremembe, ki jih naredijo drugi. Spletne dokumente lahko odprete tudi v Officeovih programih, ki ste jih namestili v računalnik in delate z njimi med tem, ko so shranjeni v storitvi OneDrive. Office Online deluje v spletnem brskalniku. Ničesar ni treba prenesti ali namestiti. Office.com vključuje tudi stotine brezplačnih predlog, tako da vam ni treba začeti iz nič vsakič, ko ustvarite letak, koledar, proračun, račun, šolski projekt, album s fotografijami ali druge vrste dokumentov. Dobro znani Officeovi viri so še vedno na voljo Če ste v preteklosti obiskali spletno mesto Office.com, se morda sprašujete, kaj se je zgodilo s stvarmi, ki ste jih včasih našli tukaj: informacijami o izdelku, predlogami za Officeove programe, prenosi in posodobitvami, pomočjo in podporo. Vse te stvari so še vedno tu. Uporabite povezave Izdelki, Predloge, Podpora, in Moj račun na vrhu domače strani.


text: »Microsoftov račun« je novo ime za »Windows Live ID«. Vaš Microsoftov račun je kombinacija e-poštnega naslova in gesla, s katerima se vpišete v storitve, kot so Outlook.com, OneDrive, Windows Phone in Xbox LIVE. Če za vpis v te ali druge storitve uporabljate e-poštni naslov in geslo, Microsoftov račun že imate – vedno pa se lahko tudi prijavite za novega. Sčasoma bodo vse storitve družbe Microsoft začele uporabljati novo ime računa. Morda boste nekaj časa kje še vedno zasledili »Windows Live ID« namesto »Microsoftov račun« – na primer na spletnem mestu xbox.com ali windowsphone.com – toda imena pomenijo isto stvar in storitve bodo kmalu posodobljene. Z Microsoftovim računom se lahko tudi vpišete v katerikoli računalnik s sistemom Windows 8. Pošljite e-poštno sporočilo Microsoftovi podpori Imate predloge? Pošljite nam povratne informacije


text: Pokaži več Vabljeni k odkrivanju skritih kotičkov in spoznavanju turističnih zgodb Slovenije! Pestrost Slovenije je namreč vtkana tudi v turistično ponudbo. V obilici vsakdanjih obveznosti je pomembno izkoristiti proste trenutke in napolniti baterije za številne izzive. Vsak konec tedna v Sloveniji je lahko drugačen in zanimiv! Prav tako kratke ali dolge počitnice! Vabimo vas na potepanja po šestih tematskih poteh: Smaragdni, Zlatorogovi, Vetrovi, Koršnjarski, Jantarjevi in Sončevi. Vabljeni tudi k ogledu oddaj Na lepše. Fotografije Išči Videi


text: Patong Bay Garden Resort se nahaja v Patong v okolici Phuket in je idealen za zabavo in počitek. Hotel leži samo 5.0 Km od centra mesta, kar omogoča enostaven dostop do pomembnih mestnih ustanov. Obiskovalci bodo vzljubili hotel, saj se nahaja v bližini glavnih mestnih atrakcij in znamenitosti, kot so Ulica Bangla , Imigracijski urad, Plaža Patong . Izkoristite obilico bogatih storitev in uslug, ki so na voljo v hotelu Phuket. Hotel ponuja obsežno paleto storitev, vključno z restavracija, sef, parkirišče, sobna postrežba, bar. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. V hotelu so na voljo dodatne storitve, med drugimi tudi masaža, savna, wellness, bazen (otroški), zunanji bazen, ki vam bodo prišle zelo prav po vznemirljivem dnevu. Če iščete prijeten kraj za bivanje v Phuket, je Patong Bay Garden Resort prava in kvalitetna izbira.


text: Pestana Berlin Tiergarten zgrajen leta 2011 je prepoznaven dodatek Berlin in pametna izbira za popotnike. Oddaljenost hotela od centra mesta ni velika, saj je samo 1.0 km, tako da lahko letališče dosežete v le 25 minutah. Hotel, ki se nahaja le nekaj korakov vstran od številnih mestnih atrakcij, kot so španska ambasada, Bauhaus arhiv/Muzej za oblikovanje, Japonsko veleposlaništvo, ponuja popolni oddih in sprostitev. Pestana Berlin Tiergarten ponuja tudi dodatne dejavnosti, ki bodo obogatile vaš obisk v Berlin. Izposoja koles, restavracija, parkirišče, poslovni center, sobna postrežba so samo nekatere od dodatnih storitev, ki Pestana Berlin Tiergarten ločijo od drugih hotelov v mestu. 142 sob v 6 nadstropjih nudi topel in prijeten dom daleč stran od doma, poleg tega pa so na voljo tudi tuš, klimatska naprava, kopalni plašči, dnevni časopis, sobe za nekadilce. V hotelu so na voljo dodatne storitve, med drugimi tudi savna, notranji bazen, parna kopel, masaža, fitness center, ki vam bodo prišle zelo prav po vznemirljivem dnevu. Če iščete udobno namestitev v Berlin, naj Pestana Berlin Tiergarten postane vaš dom, medtem ko boste od doma.


text: Zaradi dobrega položaja The Bauhinia Hotel-TST v Tsim Sha Tsui, je to izhodišče zelo primerno za oglede Hongkong. Hotel s 3 zvezdicami se nahaja od mestnega vrveža in je na idealni lokaciji za raziskovanje znamenitosti in atrakcij mesta. Nahaja se na priročnem mestu, zato je s hotela mogoč dostop do najpopularnejših krajev v mestu. Izkoristite obilico bogatih storitev in uslug, ki so na voljo v hotelu Hongkong. V hotelu lahko uživate v obsežnih dodatnih storitvah, ki vam bodo na voljo, med drugimi tudi shramba za prtljago, menjalnica, dvigalo, Wi-Fi na javnih mestih, pralnica. Vzdušje The Bauhinia Hotel-TST se odraža v vsaki hotelski sobi. trezor za prenosnike, sef v sobi, televizor LCD/plazma, predvajalnik DVD/CD, sobe za nekadilce so samo nekatere od možnosti, ki vam bodo na voljo. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Zaradi svoje idealne lege je hotel The Bauhinia Hotel-TST kraj, kjer boste našli vse potrebno za prijetno bivanje. Please note that part of the hotel building is under top-up renovation, which will begin at the end of year 2012. Daily hotel operations will not be affected by this project. Part of the hotel building is under top-up renovation program and has been delay until the end of Year 2014 and there is no effect on the hotel normal operation. During the renovation period noise disturbance will occur in between operating hours 09:00 to 18:00 daily.


text: Novi Waymaker Carbon 130 so prvovrstni Atomic freeride smučarski čevlji, narejeni za smučarje, ki iščejo brezkompromisno zmogljivost. Smučarski čevelj vsebuje zelo trdo in lahko karbonsko hrbtenico (Carbon Spine), ki prenese vsak drobec energije neposredno na smuči. Sistem Free/Lock omogoča lahek dostop do vseh točk iz katerih bi smučar rad začel svoj spust. Zahvaljujoč Multi-Norm šasije je ta smučarski čevelj kompatibilen z vsemi tipi vezi na trgu. Poleg standradnih DIN Grip Pads (podplati) so kompatibilni tudi s Touring Grip pads. več


text: Josip Gorup |Josip Gorup| |Rojstvo:||6. april 1834 Slavina, Avstrijsko cesarstvo |Smrt:||25. april 1912 Reka, Avstro-Ogrska |Narodnost:||slovenska| |Druga imena:||slovenski Rothschild| |Poznan/a po:||Verjetno najbogatejši Slovenec vseh časov| |Poklic:||poslovnež| |Zakonci:||Anna Perghöfer (1866-1883) Klavdija Keesbacher (1883-1912) |Sorodniki:||Josip Marija Gorup (sin) Kornelij Gorup (sin) Janez Kalister (stric) Franc Kalister (bratranec) Vsebina Zgodnje življenje[uredi | uredi kodo] Rodil se je 6. aprila 1834 v Slavini pri Postojni. Gimnazijo je naprej obiskoval v Gorici nato pa v Ljubljani, kjer je leta 1854 tudi maturiral. Do petega razreda kot otrok revnih staršev v gimnaziji ni plačeval šolnine. Po očetovi smrti ga je denarno podprl bogati stric Janez Kalister iz Trsta, z upanjem, da se bo po končanem šolanju pri njem zaposlil, kar se tudi zgodilo. Stric ga je zaposlil kot kontoarista v njegovem podjetju v Trstu. Leta 1862 je postal glavni prokurist in je vodil izgradnjo železniške proge Maribor—Celovec. Po stricovi smrti leta 1864 je prevzel vodenje podjetja Kalister & dediči. Gorup se je takrat znašel med odborniki slovenske Narodne čitalnice v Trstu. Poslovni uspeh[uredi | uredi kodo] Leta 1871 je na Reki zgradil prvo štirinadstropno stavbo. Reka se je takrat naglo razvijala, saj je postala glavno pristanišče ogrske polovice cesarstva in je tekmovala z avstrijskim Trstom. Istočasno je na Mlaki (reška četrt) zgradil družinsko hišo in konjušnico. Ko je bila končana, se je s številno družino za stalno naselil na Reki. Kljub temu ni nikoli pretrgal stikov s Trstom, slovenskimi deželami , Istro in bližnjimi avstrijskimi in italijanskimi pokrajinami, kamor so segale njegove trgovske povezave. Po razdružitvi podjetja je leta 1876 ustanovil lastno podjetje, ki se je ukvarjalo s finančnimi posli, zakupom davkov, hotelirstvom, izvajanjem večjih javnih del. Svoj kapital je naložil v številna podjetja s področja pomorstva, bančništva, zavarovalništva... Na rivi, glavni promenadi ob morju, je zgradil velikanski Grand Hotel Europa, ki je še danes simbol Reke. Zelo je cenil vse vrste likovne umetnosti pa tudi arhitekturne dosežke, kar je upošteval tudi pri opremljanju poslopij, ki jih je zgradil. Leta 1897 je hotel Evropa prodal podjetniku Florijanu Rossbacherju. Sčasoma je postal eden najbogajših Slovencev in je po nekaterih ocenah najbogatejši Slovenec vseh časov. Zaradi uspehov na finančnem področju mu je sčasoma uspelo uvrstiti se v sam vrh poslovnega sveta tedanje Avstro-Ogrske. V domačih in mednarodnih finačnih krogih je užival velik ugled, zato ga so v svoja vodstva volila številna podjetja, zlasti tista z Reke. Tako je bil podpredsednik Ogrsko-hrvatske parobrodne družbe, ravnatelj Hrvatske štedionice i banke ter Banca Fiumana, upravni svetnik društva Società fiumana del Dock ter glavni delničar avstrijskega Lloyda in Ungaro Croate. Pozneje pa s sinovoma tudi delničar znanih ladjarskih združenj in lastnik ladij. Z ladjarstvom so se ukvarjali na Malem Lošinju, na Reki in v Trstu. Kot član konzorcija društva Sigismunda Kopajtića Antunova je bil lastnik ladje na vijak Rečina z 2355 tonami nosilnosti in 20 člani posadke. Leta 1905 je Gorup, tedaj že znan kot eden največjih lastnikov ladij, začel v Izoli pripravljati teren za ladjedelnico, kjer bi gradili manjše ladje za obalno plovbo. Bil je najbogatejši prebivalec Reke. Meščani Reke so ga zaradi njegovega bogastva klicali tudi slovenski Rothschild (bogata bankirska družina nemškega porekla). Njegovo premoženje je bilo v premičninah in nepremičninah vredno 40 milijonov avstrijskih kron. Bil je lastnik hiš in zemljišč na Reki, v Trstu, Miljah, Ljubljani, Opatiji in drugod. V Ljubljani je imel v lasti premoženje v predmestju Gradišče, Rimski in Gorupovi ulici in v Kapučinskem predmestju. Gorup bil tudi med ustanovitelji predilnice v Ajdovščini in Kranjske stavbne družbe v Ljubljani. Domoljubno se je priključil slovenskim in slovanskim gospodarstvenikom v Avsto-Ogrski, ki so se hoteli gospodarsko postaviti na lastne noge, da bi tako ublažili velikonemške pritiske na Slovence. Tako je bil eden od poverjenikov češke banke Slavije, ki je želela združiti vse slovansko zavarovalno bančništvo. Sodeloval je tudi pri neuspelem poskusu ustanovitve Ljubljanske občne banke, Ljubljanska kreditna banka pa je nastala pod njegovim posrednim vplivom. Od leta 1889 do 1891 je bil poslanec v Deželnem zboru Kranjske, kjer je zastopal volilne okraje Postojna, Vrhnika in Lož. Bil je tudi član finančnega odseka, odseka za državno Hipotekarno banko in odseka za dolenjsko železnico. S položaja je odstopil ker poslanci po njegovem mnenju niso imeli pojma o dobrem gospodarjenju. Mecenstvo in filantropija[uredi | uredi kodo] Kot mecen in dobrotnik je podpiral veliko ljudi, posebej vnet pa je bil za izobraževanje mladine. Podpiral je dijake in študente pod okriljem kluba Radogoj, ki ga je ustanovil sam, še zlasti pa je bil naklonjen izobraževanju deklet. Leta 1876 je začel pogosteje sodelovati z poznejšim ljubljanskim županom Ivanom Hribarjem. Z njim se je dobival v kavarni svojega hotela Evropa, kjer sta debatirala o politiki, kulturi in slovenskih nacionalnih vprašanjih. Kot velika domoljuba sta iskala način kako se upreti vse večjemu nemškemu pritisku na slovenstvo v tistem času. Rešitev sta videla predvsem v šolstvu. Ob enem takih pogovorov leta 1886 je Gorup Hribarju dejal, da je vse premalo sistematičnega dela pri vzgoji slovenske akademske mladine. Menil je, da se mu zdi ta vzgoja veliko bolj pomembna, kot delovanje Družbe Sv. Cirila in Metoda. Predlagal je, da bi bilo treba za visokošolce, ki so večinoma revni, v Ljubljani ustanoviti društvo kot središče za vso podporno akcijo za visokošolce. Tako bi bilo možno vzgojiti veliko značajnih akademikov. Za to je bil pripravljen prispevati 5000 goldinarjev. Prvi štipendijski sklad za ljubljanske dijake in dijakinje pa je ustanovil leta 1888. Z glavnico 30.000 goldinarjev je ustanovil tudi sklad, ki je podpiral slovenske študente na trgovskih akademijah v Gradcu, Pragi in na pomorski akademiji v Trstu. V rojstni vasi je dal zgraditi novo osnovno šolo in ustanoviti sklade za živinorejce slavinske občine. Štipendiral je tudi hrvaške študente in dijake. Prav tako je leta 1888 ob jubileju 40 let vladanja Franca Jožefa Hribarja poklical na Reko in mu povedal, da je pripravljen ob cesarjevem jubileju darovati 200.000 goldinarjev za narod. Ker je takrat dežela Kranjska prodajala posestvo nekdanje deželne bolnišnice ob Dunajski cesti, je Hribar sklenil priporočiti Gorupu, naj kupi to posestvo in polovico podari ljubljanski mestni občini za stavbo višje dekliške šole. Hribar mu je še svetoval, naj daruje 50.000 goldinarjev za ustanove srednješolskih dijakov. Gorup je predloge v celoti odobril. Tako je v Ljubljani podprl ustanovitev dekliškega liceja, kupil je zemljišče in ga podaril mestu, nato pa še finančno podprl gradnjo. Licej so zgradili po načrtih slovenskega arhitekta Maksa Fabianija. Zgradba, znana pod imenom Mladika, je danes sedež slovenskega zunanjega ministrstva , na njej pa lahko še danes najdemo Gorupov grb. Skupaj je Ljubljani poklonil 300.000 kron, zato je bil leta 1888 razglašen za častnega meščana. Po ljubljanskem potresu leta 1895 je ob Rimski cesti zgradil za uradnike 4 velike stanovanjske stavbe. Zaradi svoje dobrodelnosti in mecenstva, je bil za častnega občana proglašen kar v 53 mestih in občinah, 22 književnih, dobrodelnih in drugih društev pa ga je razglasilo za častnega člana. Tudi Avstro-Ogrska mu je podarila priznanje, saj ga je cesar leta 1898 odlikoval z viteškim križcem reda Franca Jožefa in ga leta 1903 povzdignil v dedni viteški stan, dobil je pravico do uporabe de Slavinski oz. plemeniti Slavinski. Podpiral je tudi pesnika Simona Gregorčiča. Za prvi zvezek njegovih Poezij mu je izplačal honorar v višini 6000 kron, drugi in tretji zvezek pa je založil in plačal 3000 kron honorarja. S tem denarjem se je Gregorčič znebil dolgov in kupil posestvo na Gradišču. V znak hvaležnosti je Gorupu pesnik posvetil dve svoji pesmi. Umrl je 25. aprila 1912 na Reki. Njegovega pogreba se je udeležila množica ljudi in veljakov iz vse Avstro-Ogrske. Njegova družinska grobnica na reškem pokopališču Kozala je danes zaščitena kot kulturna dediščina in je turistična znamenitost mesta. Gorup jo je dal zgraditi potem, ko je dve leti po zadnjem porodu umrla njegova prva žena Ana in mu zapustila osem mladoletnih otrok. Užaloščeni soprog je načrt veličastne grobnice zaupal v Benetkah in Firencah šolanemu hrvaškemu kiparju Ivanu Rendiću. Grobnica, ki visoka je kar osem metrov, krasi pa jo kapela s kupolo v neoromanskem in bizantinskem slogu. V kapeli nad oltarno mizo je figuralni relief s pretresljivo upodobitvijo ločitve očeta in osmih otrok od matere, ki jo dva angela nosita v nebo. Zasebno življenje[uredi | uredi kodo] Leta 1866 se je prvič poročil z avstrijsko plemkinjo Anno Perghöfer iz Celovca, rodila mu je osem otrok. Leta 1883 se je Gorup drugič poročil, ker mu je umrla prva žena. Poročil se je z mlado Ljubljančanko Klavdijo Keesbacher, ta mu je rodila šest otrok. Skupaj se mu je rodilo kar 14 otrok, od katerih samo eden ni dočakal polnoletnosti. Kljub velikemu bogastvu je živel skromno. Šele deset let po zgraditvi njegove reške vile, ko se je leta 1887 rodil njegov 12. otrok, so zgradili pralnico in konjušnice. V pritličju hiše so leta 1886 preuredili znano Bukovnikovo kavarno. Viri[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Josip Gorup| - Slovenski biografski leksikon 1925-1991. (2009). Elektronska izdaja. Ljubljana: SAZU - Orisi gospodarske in poslovne odličnosti na Slovenskem - Najbogatejši Slovenec, velik dobrotnik


text: Pitagora Pitagora (tudi Pitagoras) [pitágora/pitágoras] (starogrško Πυθαγόρας: Pitagóras), starogrški filozof, matematik in mistik, * okoli 570 pr. n. št. otok Samos, Jonija, Grčija, † okoli 495 pr. n. št. Metapont. Iz poznih Pitagorovih življenjepisov sicer ni mogoče ugotoviti skoraj ničesar, kar bi bilo zgodovinsko gotovo. Domnevno je bil sin premožneža Mnesarchosa. Vsebina Življenje[uredi | uredi kodo] Pitagora je bil Talesov sodobnik. Že v mladih letih naj bi zaradi ostre, samodrške vladavine samoškega vladarja Polikrata zapustil Samos. Označili bi ga lahko za verskega odpadnika, ki je Samos zapustil, da bi drugod ustanovil sektaško kolonijo. Zdi se, da se je s Samosa preselil v dorsko kolonijo Kroton v južni Italiji, ki je veljala za eno najbolj najbolj veličastnih v tistem delu sveta. To naj bi bilo leta 529 pr. n. št. Ustanovil je šolo, ki je doživela velikanski uspeh, saj je pitagorejsko sporočilo prinašalo nov, mistični in asketski pogled na življenje. Najbrž je šola kmalu dobila opazno politično moč, kar je povzročilo upor. Napadli naj bi stavbo, v kateri je šola imela sedež, in umorili naj bi skoraj vse najpomembnejše člane bratovščine. Učil naj bi se pri Anaksimandru ali celo pri Talesu. Živel in se učil naj bi se tudi v Egiptu in potoval po Vzhodu, toda o njegovih poteh nimamo trdnega dokaza. Zaradi čaščenja, ki so ga učenci izkazovali Pitagoru, so se o njem začele spletati številne legende, tako da so se zgodovinske poteze njegovega lika kmalu zabrisale.[1] Delo[uredi | uredi kodo] Pitagoro izvedenci preučujejo, da bi spoznali tako izvor sodobne znanosti, ki ga lahko iščemo v njegovih matematičnih dognanjih, kot splošno grško razmišljanje, ki ga zasledimo v njegovih gastronomskih nagnjenjih.[2] Pitagorejska šola si kot cilj ni zastavila znanstvenih raziskav, ampak uresničitev določene oblike življenja, v skladu s katero znanstveno raziskovanje ni bilo cilj, ampak sredstvo. Njegovo delo je sicer nemogoče ločiti od ostalih pitagorejcev, ker Pitagora sam ni napisal ničesar. Tudi domnevno njegove knjige, Tri knjige in Zlati verzi, so skoraj zagotovo ponaredki s konca antike ali iz prvih stoletij krščanske dobe.[3] Bil je versko-nravni prenovitelj in je bil eden prvih, ki je odločno zavrgel nauk hilozoistov, ki so imeli za svetovno načelo snov in niso delali razlike med njo in silo, on pa je postavil načelo, da je za gibanje, razčlenjevanje in oblikovanje v vesoljstvu odločilno le matematično število. Matematika[uredi | uredi kodo] kjer sta a in b kateti, c pa hipotenuza. To je verjetno najbolj znan pojem iz celotne geometrije. Posplošila sta ga Hipokrat in Evdoks. Prvi ga naj bi po Evdemu celo dokazal pred Evdoksom. Za pravokotni trikotnik ga je dokazal Evklid v Elementih. Uporabljali so ga že Egipčani v 6. stoletju pr. n. št. Pitagora je učil, da sta število in mera bistvo stvari. Znana so njegova števila. Raziskoval je prijateljska števila. V sorodstvu števil 220 in 284, ki sta križno enaki vsoti svojih deliteljev, je videl prispodobo človeškega prijateljstva. Težko je reči, kaj je bila zasluga samega Pitagore in kaj so naredili njegovi številni učenci, še posebno pa Filolaj. Vsako število od 1 do 10 je zanj pomenilo posebno značilnost vesoljstva. Najvažnejše številke so mu bile 1, 2, 3, 4, saj je njih vsota število 10, desetica pa mu je predstavljala skladnost kozmosa.[4] Pitagorejci so prvi odkrili, da se ne more izraziti z razmerjem dveh števil. Tako ne obstaja ulomek, naj bo še tako zapleten, ki bi dal zmnožek 2, če ga množimo s samim seboj. To je dokazal tudi Evklid. Pitagora je številke videl v oblikah, zato še danes uporabljamo izrazoslovje, kot je »na kvadrat« ali »na kubik«. Fizika[uredi | uredi kodo] Akustika[uredi | uredi kodo] Kot matematik se je ukvarjal tudi z akustiko in zvokom. Spoznal je, da je višina glasu ob isti napetosti strun obratno sorazmerna z njihovo dolžino. Odkril je, da se strune na glasbilih oglašajo višje, če jih skrajšamo. Odkril je tudi, da se lahko višina tona preprosto primerja z dolžino strune. Če je bila, na primer, struna dvakrat daljša od druge, je bil zvok, ki ga je oddajala, ravno za oktavo nižji. Če je bilo razmerje strun 3/2, se je slišal glasbeni interval, imenovan kvinta, in če je bilo razmerje 4/3, je bilo slišati kvarto. Ton je bil višji tudi, če so struno bolj napeli. S filozofskim razglabljanjem o glasbi je našel tako imenovano harmonijo sfer - učil je, da se deset svetov na nebu stalnic med ubranim zvenenjem suče drug okoli drugega, da pa človeško uho te čudovite godbe ne sliši.[4] Po zaslugi teh opažanj je proučevanje zvoka edino poglavje v fiziki, kjer se grški pogledi niso spremenili do danes. Iz teh proučevanj je izhajalo njegovo prepričanje, da temelji vse stvarstvo na številih in njihovih razmerjih. Astronomija[uredi | uredi kodo] Pitagora je prvi spoznal, da sta zvezdi Danica (Phosphorus) in Večernica (Hesperus) ena zvezda. Po tem so ji nadeli ime Afrodita, danes pa jo poznamo kot planet Venero. Prvi je tudi opazil, da Lunin tir ne leži v ravnini Zemljinega ekvatorja, ampak leži poševno nanj. Prvi je trdil, da je Zemlja okrogla. Prvi je tudi opozoril, da se Sonce, Luna in takrat znani planeti ne gibljejo z nepremičnimi zvezdami, ampak gredo vsak po svoji poti. Tako se je rodila misel, da so poleg nebesne krogle, ki jo je vzel Anaksimander, potrebne še dodatne krogle za različne planete. Število krogel za opis gibanj planetov je pri različnih avtorjih pozneje 700 let naraščalo, dokler se jih ni Kepler znebil. Prehranjevanje[uredi | uredi kodo] Pitagorova verska načela so upoštevali tudi pri prehranjevanju. Njegovo osrednje vodilo je bilo koncept metempsihoze, kar pomeni transmigracija duše, ki lahko po smrti preide z enega na drugega človeka ali z osebe na žival. Zato je nasprotoval božjemu darovanju živali in je zagovarjal uporabo dišav in začimb. Začimbe so bile potemtakem povezava z nebesi, medtem ko fižol, zlasti bob, povezava s Hadesom, podzemljem. Zlasti zastran oblike teh rastlin, ki so jih pitagorejci videli kot nekakšno lestev iz podzemlja.[2] Živali so delili po koristnosti. Medtem ko so prašiče in koze označili za škodljive okolju in dovolili prehranjevanje z njimi, so za, na primer, ovce in vole menili, da so koristni, ker dajejo volno oziroma pomagajo pri obdelavi polj, zato je bilo uživanje njih mesa prepovedano. Tako je Empidokles iz Akragasa po sloviti zmagi na olimpijskih igrah leta 496 pr. n. št. zavrnil božje darovanje goveda in je namesto tega sežgal sliko vola, ki so jo naslikali z uporabo olja in zelišč. Pitagorejci so verjeli, da je prehranjevanje sestavni del etike. Vpliv[uredi | uredi kodo] Kombinacija matematike in teologije, ki se je začela s Pitagoro, je zaznamovala filozofijo v Grčiji, v srednjem veku in v sodobnem času, vključno, z denimo, Kantom. Orfeizem pred njim je bil podoben azijski mističnosti. Toda tako Platon kot Sveti Avguštin, Tomaž Akvinski, Descartes, Spinoza in Leibniz so predstavniki intimne zmesi med religijo in razumom, moralne aspiracije ob spogledovanju z logiko večnega, kar izvira od Pitagore in loči intelektualistično teologijo Evrope od omenjenega azijskega misticizma. Možno je oceniti, da je tudi platonizem v osnovi pitagorejski.[5] Opombe in sklici[uredi | uredi kodo] - Reale, Giovanni (2002): Zgodovina antične filozofije, - 1. del, Studia humanitatis, Ljubljana, str. 72 - Davies, Norman (1997): Europe - A History, Pimlico, London, str. 109. - Reale, Reale (2002): Zgodovina antične filozofije, - 1. del, Studia humanitatis, Ljubljana, str. 71 - Sovré, Anton (2002): Stari Grki, Slovenska matica, Ljubljana, str. 157 - Russell, Bertrand (2002): History of Western Philosophy, Routledge, London, str. 56. Glej tudi[uredi | uredi kodo] - pitagorejska trojica - pitagorejska koma (akustika) - pitagorejska kupa - Seikilova pesem - seznam starogrških filozofov - seznam starogrških matematikov - seznam starogrških mistikov Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Poglejte si besedo pitagora v Wikislovarju, prostem slovarju.|


text: Če iščete dobro pozicioniran hotel v Cebu, potem bo pravšnji za vas Alpa City Suites Hotel. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Hotel, ki se nahaja le nekaj korakov vstran od številnih mestnih atrakcij, kot so Muzej Casa Gorordo, Crossroads Cebu, SM City Cebu, ponuja popolni oddih in sprostitev. V Alpa City Suites Hotel boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. Hotel ponuja prostori za srečanja , receptor, menjalnica, parkiranje s strežbo, dvigalo, da zagotovi udobno in prijetno bivanje gostov. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Kakšen je že vaš razlog za obisk Cebu, boste v Alpa City Suites Hotel našli idealno mesto za razburljive in zanimive počitnice.


text: Sodišče v Tennesseeju, ZDA, zavrnilo uporabo fMRI kot detektorja laži Grega Repovš, 31. 5. 2010 Napredek metod za slikanje možganov, predvsem hiter razvoj funkcijske magnetne resonance (fMRI), v zadnjih desetletjih nakazuje vse večje možnosti “branja možganov” - uporabe slikovnih metod za sklepanje o tem, kateri kognitivni procesi v danem času potekajo v možganih in kakšna je njihova vsebina. S hitrim razvojem tehnologije se odpirajo številne zamisli o praktični uporabi tovrstnih metod, spremljajo pa jih pomembna etična vprašanja. Med bolj kontroverzne sodi zamisel o uporabi fMRI kot detektorja laži. Z merjenjem možganske aktivnosti ob podajanju odgovorov na ključna vprašanja naj bi metoda omogočala spremljati čustvene odzive posameznika ter aktivnost tistih možganskih področij, za katere se smatra, da se vključujejo v procese potlačevanja resnice in oblikovanja neresničnih odgovorov. Kljub vzpodbudnemu napredku metod slikanja možganov, znanstveniki s področja kognitivne nevroznanosti opozarjajo, da naše trenutno poznavanje delovanja možganov ter zbrano znanje o procesih vključenih v oblikovanje laži, ne omogoča dovolj zanesljive presoje (ne)iskrenosti posameznika. Stokovnjaki s področja nevroetike opozarjajo na dve pomembni dilemi, ki jih je potrebno razrešiti pred pričetkom uporabe fMRI (ali katerekoli druge sorodne metode) kot detektorja laži. Prva dilema se nanaša na splošno vprašanje t.i. kognitivne zasebnosti - kdo in v kakšnih primerih ima pravico s pomočjo nevroznanstvenih metod posegati v zasebnost posameznikovih misli in umskih procesov. Druga dilema pa se nanaša na zanesljivost metode same. Pred njegovo morebitno uporabo je namreč potrebno zagotoviti, da nikakor ne bi prišlo do situacije, v kateri bi metoda iskrene odgovore posameznikov po napačnem označila za laži. Kljub naštetim dilemam v ZDA že obstajajo ponudniki uporabe fMRI kot detektorja laži. Medtem ko jih nekatera podjetja uporabljajo za svoje notranje potrebe, sodišča doslej niso priznavale veljavnosti te metode. Pobuda za spremembo stališča do uporabe fMRI kot detektorja laži je pred kratkim prišla s strani obrambe psihologa Lorne Allan Semrau, obtoženega goljufije in zlorabe javnih sredstev, ki je želela fMRI uporabiti kot dokaz nedolžnosti obsojenega. Uporabo fMRI v tovrstne namene je kot ekspertna priča zagovarjal Steven Laken, izvršni direktor podjetja Cephos, ki trži tovrstne storitve, proti njej pa sta pričala Marcus Raichle, nevroznanstvenik z Univerze Washington v Saint Louisu in Peter Imrey, biostatistik iz Klinike Cleveland. Sodišče je na podlagi pričanj zaključilo, da ne obstajajo zadostni dokazi, ki bi pričali, da uporaba fMRI izpolnjuje obstoječe standarde, ki zahtevajo, da je metoda empirično preverljiva, izpostavljena strokovni recenziji, ima znan delež napak in je splošno priznana v relevantni znanstveni skupnosti. Sklep sodišča ni splošno zavezujoč, vseeno pa bo pomembno vplival na nadaljni proces uveljavljanja fMRI kot detektorja laži. Več informacij lahko najdete na naslednjih naslovih: Paraplegik brcnil prvo žogo na svetovnem prvenstvu v Braziliji BBC News, 16. 6. 2014 Kaj nam barva oči pove o doživljanju bolečine? MedPage Today, 26. 5. 2014 Delovanje nevronov v čelnem režnju podgan, ki se naučijo nadzorovati stres The Journal of neuroscience, 19. 2. 2013 Arhiv novic2013


text: Doživetje otoka Isla de Ometepe Trip Start Jun 27, 2010 1 12 14Trip End Jul 22, 2010 Map your own trip! Loading Map Loading Map Map Options Show trip route Hide lines Where I stayed Island Landing Zatem sva odšla v pristaniško mestece San Jorge, od kjer sva z minitaturnim trajektom odplula na Isla de Ometepe. Voda navkljub najini želji tudi na otoku ni kaj dosti bolj čista (posledica deževne dobe), tako da tudi po treh dneh še nisva plavala v jezeru. Takoj sva se nastanila v prijetnem hotelu. Zatem pa sva si sposodila najino prevozno sredstvo za raziskovanje otoka - 200 kubični kros motor, ki se je izkazala, kot idealna izbira za raziskovanje velikega otoka Otok je sestavljen iz dveh delov. Na prvem delu je vulkan Conception (1600m), na drugem pa vulkan Maderas (1300m). Razdalja med vulkanoma je približno 40 km, cel otok pa je širok približno 70 km. Otok leži na jezeru Lago de Nicaragua. Ceste na otoku so (z izjemo povezave med Moyogalpo in Altagracio) so netlakovane. To ne pomeni, da so makadamske, pač pa veliko slabše...vsa vozila so tu s pogonom na 4 kolesa ali motorji. Na začetku si nisva predstavljala kakšen podvig bo najina vožnja. Kljub temu sva že prvi dan spoznala dobršni del otoka, vendar naju je ujela popoldanska nevihta (ki naj normalno ne bi trajal več kot 1 uro). V najinem primeru pa se je zavlekla v temo. Vedrila sva v mestu Altrgracia, kjer sva spoznala angleža Matta. Naslednji dan sva se odpeljala v najbolj oddalje del otoka, v kraj Balgue. Na poti, je bila zaradi obilice deževja, cesta popolnoma zaprta. Kljub temu nama je nekako uspelo priti čez zaporo, tako da sva lahko nadaljevala pot. Vmes nama je skoraj zmanjkalo bencina, vendar nama ga je domačin prodal. Maja je bila celo pot na trnih, saj jo je skrbelo, da ne bi ostala, kje sredi otoka, saj je z izjemo dveh mest vsepovsod popolna divjina, razdalje med majhnimi kraji pa so velike Ogledala sva si prelepo kmetijo na koncu otoka Finca Magdalena, Haciendo Merido, Laguno Chraco Verde (kjer sva srečala tudi prvo opico), Santa Domingo, Santa Cruz, Merida. Ko popotnikom poveva, kaj sva vse videla, nama kar ne morejo verjeti, da sva vse to naredila v tako kratkem času. Posledica: opočenost, utrujenost in bolečine v zadnjicah :). Danes sva naredila tudi fizični podvig. Odpravila sva se na vulkan Conception. Zaradi zahtevnost in nepoznavanja terena (tu ne vedo, kaj je markacija) sva najela vodiča. To se je izkazalo, kot preudarno, saj nama je ves čas razlagal in kazal najrazličnejše rastlinske in živalske vrste, ki pa so na tem otoku res nepopisne. Videla sva: opice vrste Howler monkey, dve kači, kuščarje, gromozanska drevesa ceiba, kavne rastline in vse druge predstavnike deževnega gozda. Tempo je bil hiter, vlaga ogromna. Rok je imel težave v začetku, saj ga je matrala vročina in vlaga, ko pa smo prešli gozdno mejo, ko so temperature padle pod 30 stopinj in je začel pihati veter, pa ga ni bilo ustaviti (kot bi prestavil iz 1 Najin vodič Martin je bil zelo simpatičen in zgovoren. ko smo se spuščali in sva bila popolnoma prepotena in umazana, se je Rok hecal, kaj bi bilo, če ne bi bilo vode, ko prideva nazaj. In glej ga Murphya...ko prideva v hotelsko sobo ugotoviva, kasneje pa nama tudi potrdijo, da na celem otoku trenutno ni vode in da se ne ve, kdaj pride nazaj :) Najlepša stvar na celotnem otoku pa so zagotovo ljudje. Ko sva se vozila po otoku so nama otroci mahali in se smejali. Mislim, da nikjer nisva dobila toliko pristnih in lepih nasmehov kot tu. Nasploh so ljudje zelo srecni, pojejo sredi ceste in so zelo prijazni in odprti. Sama kvaliteta zivljenja je tu mnogo boljsa kot na celini. Otok proizvaja ogromno kolicino zelenih palm, rdecega fizola, limet in kokosa (tudi za izvoz). Zemlja je tu izredno rodovitna. Krave in prasici se sprehajajo po cestah, prehranjujejo se z naravno hrano. Verjetno ne bova vec nikjer jedla tako zdrave in naravne hrane kot sva jo tukaj (sicer si dnevno izmenjujeva tezave z diarejo:)), vendar je to verjetno posledica tudi tega, da nismo navajeni take hrane. Spoznava sva tudi zanivega Americana, ki se tu ukvarja s proizvodnjo organske hrane (brez pesticidov in skropljenja). Mimogrede, ravnokar poslusava kruljenje prasickov v sosednji stavbi:).


text: Vrnitev na kraj zločina Kako daleč je leto 2007, a hkrati je od tedaj minilo komaj štiri leta. V teh letih pa sem si pridelal ogromno zgodb, nekaj veselih, pozitivnih, a tudi žalostnih, povsem življenjskih in celo tragičnih. Vsekakor pa je spomin na avgustovski vikend v letu 2007 še kako pozitiven, ko sem prvič nastopil na kakršnikoli dirki. Tisti vikend, 17. - 18. avgust 2007, sem namreč kot predtekmovalec nastopil na gorsko-hitrostni dirki Lučine s pokalnim Fiat Seicentom. Odločitev za nastop je bila nepričakovana in nenadna. Na kup sem moral v nekaj dneh spraviti ekipo, ki bi me spremljala, šotor, orodje, hrano, najem dirkalnika, prevoz z vso potrebno logistiko in seveda pokrovitelje, ki bi to vse pokrili. Kot cilj nastopa sem si zadal, da ekipa na dirki deluje profesionalno in enotno ter da naredimo pozitiven vtis. Menim, da nam je to uspelo, saj smo bili celoten vikend vsi enako - timsko - oblečeni, dobro pa smo predstavili tudi takratno tedensko revijo Avtomanija in krški kartodrom Raceland. Tudi tokratna odločitev za ponoven nastop na GHD Lučine kot predtekmovalec je bila nepričakovana. Presunila me je ideja, da delam PR (odnose z javnostmi) za ekipo LEMA racing in pokal Grande Punto, a avtomobila niti še nisem preizkusil. Smotrno bi bilo, da kot avtomobilistični novinar in predstavnik za stike z mediji govorim iz lastne izkušnje o tem pokalnem dirkalniku, ki ga je moštvo pripravilo predvsem za nastope na krožno-hitrostnih dirkah. Z vodjo moštva Mirkom Marinškom sva se hitro uspela dogovoriti za nastop, saj bosta na dirki kot tekmovalca nastopila še Slavko Zorman s Porschejem 911 in Igor Dekleva s pokalnim Renault Cliom. Da pa bi hkrati pomagal tudi organizatorju dirke Viktorju Oblaku, ki roko na srce, zadnja leta z vso profesionalnostjo prireja še eno zadnjih romantičnih dirk v Sloveniji, sem ponudil izpeljavo nagradne igre. Glavni nagradi, ki smo ju ponudili na portalu Med.Over.Net, sta vožnji na sovozniškem sedežu v Grande Puntu Jake Marinška. Verjamem, da bomo s to potezo malce približali slovenski avtošport našim dragim državljanom, ki jih sicer bencin oziroma dizel zanimata le na bencinski črpalki. V prvi vrsti pa seveda želim ta vikend predvsem uživati v hitri vožnji na 4 kilometrski progi med Todražem in Lučinami, ki se mi je leta 2007 tako lepo vtisnila v spomin.


text: Sveti Gregor iz Nise |Sv. Gregor iz Nise| Ikona svetega Gregorja; freska iz 14. stoletja v Istanbulu |škof, cerkveni oče| |Rojstvo||ok. 335, Neocezareja, Kapadokija| |Smrt||ok. 395, Nisa, Kapadokija| |Čaščenje||Pravoslavna cerkev Rimokatoliška cerkev Anglikanska cerkev Luteranci |God||9. marec| Vsebina - 1 Življenje - 2 Gregor kot človek - 3 Delo - 4 Gregorjeva teologija - 5 Zanimivosti - 6 Viri in nadaljnje branje - 7 Prevodi v slovenščino - 8 Glej tudi - 9 Viri - 10 Opombe - 11 Zunanje povezave Življenje[uredi | uredi kodo] Gregor se je rodil med letoma 331 in 340 v Kapadokiji. Mati Emelija, hči mučenca, se je po smrti moža, slavnega in premožnega govornika, umaknila v samotno in asketsko življenje; enako je storila tudi najstarejša sestra Makrina po smrti zaročenca. Gregorja sta vzgajala starejši brat Bazilij in Makrina, njegova »duhovna učiteljica«. Oče je zgodaj umrl, Bazilija kot najstarejšega sina in dediča pa so poslali v Carigrad in Atene; Gregor je ostal doma. Šolal se je najprej v Neocezareji, nato pa se je z družino preselil v Cezarejo in tam nadaljeval šolanje. V mladosti se je pričel ukvarjati s filozofijo. Kot mladenič je postal lektor v Cerkvi, nato pa je obrnil hrbet cerkvenemu stanu, saj se je odločil za posvetno kariero in postal učitelj retorike. Lotil se je študija grške književnosti, poglabljal se je v grško filozofijo, predvsem stoično modrost in apofatično religiozno filozofijo novoplatonizma. V tem času se je tudi poročil z izvoljenko Teosebijo (*385), pobožno in uglajeno žensko ter z njo dobil sina. Po nasvetu sestre Makrine, svetnice in puščavnice, se je Gregor umaknil iz javnega delovanja in se ponovno posvetil študiju ter duhovnosti, hkrati pa ni opustil zakonskega življenja. Pred Veliko nočjo leta 372 je bil posvečen za škofa Nise, nepomembnega mesteca v cezarejski metropoliji, zahodno od prestolnice. Tam se je znašel sredi dejanske skupnosti, ki se ji je moral prilagoditi. Pri bogoslužju je uporabljal jezik, poln podob, pri čemer je pozabil na filozofijo in govorništvo. Gregor kot kristjan ni mogel dobro razumeti, zakaj so pred obličjem Boga Križanega potrebne zdrahe, zato je v želji, da bi spravil brata Bazilija, cezarejskega škofa s krivoverskimi nasprotniki, arijancem naklonjenim cesarjem, sam ponaredil pisma, ki bi zadeve uredila, povzročil pa je škandal. Poleg poneverjanja so mu arijanski heretiki naprtili še očitek, da zapravlja cerkveno premoženje in nesmotrno porablja cerkvene dobrine. Gregor je bil odstavljen, na sinodi leta 376 so ga v odsotnosti obsodili na izgnanstvo. Po smrti arijanskega cesarja Valensa leta 378 se je Gregor zmagoslavno vrnil na škofovski sedež. Prava Gregorjeva kariera pa se je začela po smrti brata Bazilija 1. januarja 379, ko je postal teološki in samostanski dedič brata ter zaupnik novega cesarja Teodozija. Antiohijska sinoda mu je zaupala vizitacijo pontske dioceze. Istega leta pa mu je umrla sestra Makrina. Leta 380 je bil na svoje nezadovoljstvo izbran za nadškofa Sebaste; sedež je kmalu zapustil in se vrnil v Niso, kjer se je lotil pisanja polemičnih traktatov zoper heretike. Postal je branilec pravovernosti v soočenju z arijanstvom. Leta 381 je bil med najvidnejšimi osebami drugega vesoljnega cerkvenega zbora, ki je bil v Carigradu, mistik med škofi, ki so si prizadevali ubesediti vero Cerkve v božjo naravo »Gospoda najskrivnostnejšega«, Svetega Duha. Leta 382 je potoval kot poslanec po cerkvenih opravkih v Arabijo in Sveto deželo, v Carigrad je prihajal še ob drugih priložnostih, ob sinodah leta 382 in 383. Cesar Teodozij mu je zaupal govor ob pogrebu princese Pulherije leta 385 in njene matere, cesarice Plakile (Flacile) 386, zadnjič pa je v prestolnici omenjen leta 394 med podpisniki sinode, ko je dal nekaj navodil menihom. To je bilo njegovo zadnje znano dejanje, datum in okoliščine njegove smrti so neznane. Gregor kot človek[uredi | uredi kodo] Gregor se nam kot človek predstavi soočen z bratom Bazilijem, proti katerem se mora boriti za potrditev. Bazilij je poročal o popolni neizkušenosti brata v cerkvenih zadevah, nerodnosti in pomanjkanju čuta za diplomacijo, mestoma je govoril o njegovi preproščini in nedolžnosti, a neobčutljivosti za prilizovanje. Da bi se izognil katastrofi, je Bazilij celo zavrnil predlog, da bi poslal Gregorija kot poslanca v Rim. Gregorjevo mišljenje je bilo duhovno neodvisno tako v soočenju s filozofi kot s predhodniki (Origen). Nastopal je proti romanjem, ki so po njegovem mnenju redko naredila romarje bolj svete, saj naj Bog ne bi bil vezan na svete kraje. Kot škof je bil zahteven, ni dopuščal nereda in razpuščenosti. V odnosu z metropolitom, naslednikom Bazilija, ki je bil ljubosumen na Gregorijev vpliv in mu je manjkalo kreposti da bi priznal prekašanje podrejenega, ni bil mehak. Gregorij je bil samorastnik, samouk, neodvisen od univerzalnih metod. Podvržen je bil vplivu sofistike, njegovo govorništvo je ostalo v okvirih šolskega nauka. Bolj kot besedo je obvladal misel, njegova proza je težka od zgoščenega razmišljanja, njegova misel je silovita, teološka obdelava globoka, mistika arhitekturno dodelana. Njegova moč se kaže v ravnovesju med mislijo in izkustvom, med teologijo in mistiko, med idejo in dramo. Med teologi 4. stoletja je najbolj oseben in univerzalen, z uporabo filozofije za poglobitev skrivnosti razodetja ni žrtvoval svoje vere. Gregorij je verjel, da vsa resnica prihaja iz Svetega pisma, svoje svetopisemske navdihnjenosti pa ni izražal z dobesednimi navedki, temveč s samim bistvom svojega nauka. Delo[uredi | uredi kodo] Gregorijeva dela so po njegovem življenju zelo neenakomerno porazdeljena, samostojen in dejaven je postal šele po smrti brata Bazilija, v ta čas se postavlja večina njegovih spisov. Najbolj groba delitev njegovih del je na dogmatične spise, duhovno-teološka dela in eksegetske spise. Dogmatični spisi[uredi | uredi kodo] - Veliki katehetski govor (Oratio magna catechetica / Logos katechetikos ho megas); povzetek krščanskega nauka, posvečen krščanskim »učiteljem«, temeljit in sistematičen prikaz vere Cerkve; v treh knjigah je na izviren način izražen krščanski nauk o Bogu, svetu, človeku, človekovemu padcu, o obnovi vsega, ki jo izvrši učlovečeni Logos Božji, o krstu, evharistiji in veri. - Proti Evnomiju (Pros Eunomion Antirrhetikoi); razprava, napisana v zaščito Bazilija, temeljno delo teološke gnoseologije in krščanskega apofatizma. - Proti Apolinarijevim naukom (Antirrhetikon pros ta Apollinariou); dva spisa, v katerih se Gregor ukvarja z antropologijo in kristologijo, najpomembnejše antipolinaristično delo nasploh. - Zoper Macedoniance, borce proti Duhu, o Svetem Duhu (Peri tou hagiou Pneumatos kata ton Makedonianon ton pneumatomachon); polemična predstavitev ortodoksnega bogoslovja Svetega Duha, v kateri je Gregor utemeljeval Njegovo božansko naravo. Podobnega značaja so drobnejši dogmatični spisi o skrivnosti svete Trojice, ki se v veliki meri držijo trinitarnega bogoslovja sv. Bazilija in sv. Gregorja Nazianškega, »Teologa«, značilno za Gregorja pa je poudarjanje enovitosti Božje »energeia«, enosti Trojičinega delovanja navzven. - Evstatiju o Sveti Trojici (De Trinitate / Peri tes hagias Triados pros Eustathion) - Kako govorimo o treh osebah (Pos tria prosopa legontas) - Ablabiju o tem, naj ne meni, da govorimo o treh Bogovih (Peri tou me oiesthai legein treis theous pros Ablabion) - Simpliciju o veri (De fide ad Simplicium / Peri pisteos pros Symplikion) - Zoper Arija in Sabelija (Kata Areiou kai Sabelliou) - O razliki med bistvom/bitnostjo in hipostazo (Peri diaphoras ousias kai hypostaseos) - Zoper usodo (Kata tes heimarmenes); filozofski spev človeški svobodi, opisuje Gregorjev dialog s helenskim filozofom, ki je trdil, da mu je usojeno ne verovati. - O pokojnih (Eis tous koimethentas); Gregor izrazi svoje gledanje na človeško stanje pred izvirnim grehom in na človeško telesnost. - O otrocih, ki so nam ugrabljeni prezgodaj (Peri ton nepion pro horas apharpadzomenon); antropološke misli. Duhovno-teološka dela[uredi | uredi kodo] - O duši in vstajenju (Peri psyches kai anastaseos); iskren in brezkompromisen platonski razgovor o smrti in nesmrtnosti med Gregorjem in njegovo sestro sv. Makrino; v tem krščanskem »Faidonu« modra sestra, tudi sama na pragu smrti, Gregorju, obupanemu nad nedavno smrtjo brata Bazilija in zgroženemu nad ničem, razkriva vstajenski smisel človeškega obstoja. - O devištvu (Peri parthenias); Gregor razvija mistiko meniškega življenja, utemeljenega v devištvu Bogočloveka in Bogorodice. - Kaj pomeni krščansko ime in poklic (Peri tou ti to Christianon onoma e epangelma); skrivnostna definicija: »Krščanstvo je posnemanje Božje narave« (»theias physeos mimesis«). - O popolnosti ali kakšen naj bo kristjan (Peri teleiotetos kai hopoion dei einai ton Christianon); določitev krščanstva konkretizira v misli o posnemanju Kristusa kot udeležbi v Njegovi skrivnosti. - Osnutek (Hypotyposis) ali O cilju, ki je po Božji volji in o resnični askezi (Peri tou kata Theon skopou kai te skata aletheian askeseos); Gregor poda dokončne misli o duhovnem življenju, predpostavka le-tega je odpoved svetu in sebi ter popolna izročitev Božji volji. Eksegetski spisi[uredi | uredi kodo] Gregor je bil velik poznavalec Svetega pisma, vendar odnos do ubesedenega Logosa ni bil podoben današnjemu, znanstvenemu in psevdoznanstvenemu razlaganju besede, Pismo je razlagal skozi svojo duhovno izkušnjo, srečujeta se mistični polet in vera v inspiracijo. - O Mojzesovem življenju (De vita Moysis / Eis ton bion Moyseos); Gregor razvija mistiko, ki po eni strani izvira iz etično-asketskega radikalizma, po drugi stani pa ga utemeljuje. Spis je razdeljen na dve knjigi, v prvi Gregor obnovi svetopisemsko poročilo o velikem zakonodajalcu Izraela, v drugi pa alegorično razloži njegovo življenjsko pot kot simbol romanja duše od izgubljenosti v tujini, v »Egiptu« čutnega sveta vse do končnega objema z nespoznatnim Bogom. - O stvarjenju človeka (De opificio hominis / Peri kataskeues anthropou); razprava, ki jo je Gregor poslal bratu Petru, v njej razlaga 1 Mz 1,26: »Ustvarimo človeka po svoji podobi/ikoni in sličnosti.« - Zagovor Šesterodnevja (Explicatio apologetica in Hexaemeron / Apologetikon peri tes Hexaemerou); razprava, prav tako namenjena bratu Petru, v kateri na filozofsko poglobljen način interpretira kozmologijo Geneze in razvija svoje poduhovljeno, nadvse sodobno pojmovanje materije. - O naslovih psalmov (In psalmorum inscriptiones / Eis tas epigraphas ton psalmon); alegorična razlaga posameznih naslovov psalmov kot mistične šifre za duhovni vzpon duše; pet knjig psalterija je pet stopenj v dvigu duše k Bogu. - Natančna razlaga Pridigarja (Exegesis akribes eis ton Ekklesiasten); pokaže, da je resničen namen te »nihilistične« svetopisemske knjige »dvigniti um nad čutno zaznavo«. - Razlaga Visoke pesmi (In Canticum Canticorum / Exegesis tou asmatos ton asmaton); dovršena alegorična interpretacija, s katero razvija krščansko mistično teologijo in opisuje skrivnostno poroko med Bogom in dušo. - O blagrih (De beatitudinibus / Eis tous makarismous); Gospodove blagre Gregor razloži kot stopnice na poti k Bogu. Ohranjenih je tudi precej Gregorijevih homilij in 30 pisem različne vsebine in pomena. Slogovno je pod močnim vplivom »druge sofistike«, ohranjeno je pismo znamenitemu govorniku Libaniju, s samo literarno zvrstjo homilije (pridige) pa kaže, da se obrača na širše kroge vernikov. Gregorjeva teologija[uredi | uredi kodo] Odprt sistem[uredi | uredi kodo] Za Gregorjevo filozofijo in teologijo je najznačilnejša širina, odprtost za izročeno, krščansko in predkrščansko filozofsko Izročilo, še bolj pa ga označuje odprtost za Neizrekljivo, ki izrečeno osmišlja. Gregorjeva misel je odprt sistem, sistem gibanja, poti, napredovanja, brezmejnega poglabljanja in iskanja. Večno napredovati v iskanju in nikoli ne prenehati z vzponom, to je zanj resnično uživanje Želenega. Spozna, da je tisto, kar je treba iskati, tisto, česar najdenje je prav večno iskanje (auto to aei dzetein), kajti ni nekaj drugega iskanje in nekaj drugega najdenje, ampak je dobiček od iskanja iskanje samo. Nauk o Sveti Trojici[uredi | uredi kodo] Gregor je uspel do kraja krščansko izraziti najgloblje uvide Origena in njegovih učencev, prvi je zaslutil teološki pomen gibanja, spoznal je povezanost časa in ljubezni ter filozofsko rehabilitiral »postajanje«: za razliko od apofatično slutenega trojičnega Božanstva neskončnega Boga, v katerem ni razmaka (diastasis), so vsa ustvarjena bitja, ki nemirno trepetajo med bivanjem in ničem, vselej diastatična«, raztezajo se v prostoru, iztezajo se v času; to gibanje ne bo prenehalo niti ob koncu sveta. Apofatizem je ključ do Gregorjeve miselne stavbe, predpostavka metafizike neskončnega napredovanja in iskanja: Iskani in Želeni je nespoznatni trojični Bog. Njegova narava je nad vsem in je v vsem nedoločljiva, je nevidna, netelesna, nedoumljiva in brezimna. Njen edini razpoznavni znak je to, da je nad vsakim razpoznavnim znakom (gnorisma). Njeno edino ime je to, da je nad vsem, Bog je Neskončni. Čeprav pa je po svojem bistvu/bitnosti neviden in nedojemljiv, postaja dostopen, zaznaten in priobčljiv v svojih delovanjih (energeiai), motrimo ga po Njegovih lastnostih (idiomata), ki so na Njem. Celo ime Bog, ki je skupno vsem trem Hipostazam, Očetu, Sinu in Svetemu Duhu, se ne nanaša na Božjo naravo (physis), ampak na tisto, kar je na Njej, na njena delovanja. Po veri iz Božjega razodetja vemo, da Bog obstoji kot Trojica oseb, a kako obstoji kot trojica, je neizrekljiv misterij. Človek si za pojasnitev nadštevilne enosti treh obstojev (hypostaseis), treh oseb, sme pomagati z analogijami iz območja ustvarjenih bitnosti, npr. z analogijo odnosa med človeško naravo in posamezniki, ki naj bi imeli eno in isto delovanje ter med dušo in njenimi deli. Kljub temu pa trinitarni nauk ne odpravlja apofatizma, ampak ga poglablja: absolutno nedostopna in neimenljiva Božja »ousia«, podarjajoča se le po milosti, je bolj drugačna od enega, s katerim se z naravno nujnostjo zedini vsakdo, ki se je uspel osvoboditi mnogoterosti. Stvarjenje iz niča in ontologija snovnega[uredi | uredi kodo] Bog je svet po svojem stvariteljskem Logosu in Duhu ustvaril v času in zato ima vesolje svoj začetek in konec. Nastanek sveta ima svoje počelo v Božji volji in dobroti. Stvarjenje v času pa ne pomeni spremenljivosti Nespremenljivega, saj so vse stvari že od vekomaj obstajale v Božji volji, kot miselni vzgoni, zametki (noerai aphormai), duhovne okrajšave bivajočega kot takega. Gregorjevo celotno bogoslovje alegorizira grško predkrščansko modrost; z veliko metafizično pronicljivostjo je pokristjanil platonski nauk o skrivnostno obstoječih bistvih stvari, o idejah. S tem je na pomembni točki popravil Origenov in origenistični nauk ter na pravilen način razrešil dilemo med stvarjenjem od vekomaj, ki ogroža Božjo svobodo in kontingentnost ustvarjenega, in med časnim stvarjenjem, ki spravlja v nevarnost Božjo presežnost, drugačnost in nespremenljivost. Prehod iz nesnovnega sveta v snovni svet in iz nevidnega v vidni Gregor osvetli z naukom, da je snov le sinteza mnogih abstraktnih lastnosti v konkretne bitnosti, združitev medsebojno povezanih miselnih vzgonov ali golih misli. Njegova ontologija snovnega je zaznamovana z bližino fizičnega in metafizičnega ter poduhovljen in dinamičen pojem materije. V temelju drži svet skupaj božja modrost in sila, njegova umetnost (techne), ki vse vodi z dvojnim delovanjem, vztrajanjem (stasis) in gibanjem (kinesis). Vesolje je s svojim ritmom kot hvalnica Božji vsemogočnosti. Smisel stvarjenja je človek. Vse je bilo ustvarjeno zanj, vse je usmerjeno k temu, da bi človeštvo uživalo Božje dobrine: človeka je Logos ustvaril iz preobilja dobrote. Kakor vse bivajoče, je tudi sam človek vnaprej obstajal v Božji misli, vsa človeška polnost (pleroma) je vnaprej obstajala. Tako Gregor ortodoksno izrazi origenistični nauk o preeksistenci duš. Nauk o bogopodobnosti človeka[uredi | uredi kodo] Človek ni le mikrokozmos kot odsev ubranosti velikega vesolja, makrokozmosa, vendar je nova harmonija bistveno harmonija čutnega in duhovnega, le misli dostopnega (noeton) in zaradi duhovne prvine v svoji naravi je človek kar »drugo ono« (allo ekeino), s čimer Gregor strahospoštljivo izrazi našo »bogopodobnost«. A ne le zaradi duhovne prvine, temveč za Gregorja Podoba v človeku pomeni udeleženost človeka v Božji nespoznatnosti; bogopodobnost se skriva v človekovi nedoumljivosti in neizrekljivi eksistencialni resničnosti. Zato človeka, tako kot Boga, lahko spoznamo le na apofatičen način in osebnostno. Zaradi duše je človek na meji dveh svetov: vidnega in nevidljivega. Duša je bitnost (ousia), ki obstoji po sebi, je neposredno utemeljena v apofatično razumljenem Bogu, je preprosta, misleča (noera), nesnovna, nedotakljiva, breztelesna in živi tudi po razpadu človeške mešanice (synkrama), po spojitvi duše in telesa. Moči duše Gregor po starodavnem filozofskem izročilu deli na hranilno, zaznavno in miselno moč; slednja je poglavitni (kyrion) del duše. Prvi človek, Adam, je v sebi potencialno zaobjemal vse človeške duše, v posameznem človeku pa je ob njegovem spočetju duša ustvarjena obenem s telesom, torej duša ni pred telesom in telo ni brez duše, ampak je en sam hkraten začetek obojega. Zlo nima obstoja (hypostasis), ampak je posledica svobodne volje (proairesis), ki se oddalji od dobrega; v primerjavi z bivajočim je nebivajoče, z lučjo tema, z življenjem smrt. Nauk o dvojnem stvarjenju[uredi | uredi kodo] Gregor ohranja origenistični nauk o dvojnem stvarjenju. Zaradi padca prastaršev, ki ob mistične, nadzgodovinskem stvarjenju pripelje do padca vseh ljudi, nastane v času zemeljsko, propadljivo in smrtno človeštvo. Da bi Adamu, Človeku povrnil prvotni sijaj in mu izmil umazano kraljevsko podobo, se je Sin Božji učlovečil. V Njen sta se zedinila Božja in človeška prvina na način, ga po analogiji lahko primerjamo z združitvijo človeškega telesa in duše. Ponižen sestop Boga k stvarem je čudež nad vsemi čudeži, Božja zvijača, s katero so prelisičene moči zla, smrti in razpada, in zaradi katere je človeštvo na najmodrejši način odrešeno, ne da bi bil okrnjen misterij svobode. Zedinjenje, ki ga Gregor imenuje pomešanje (anakrasis) Božje in človeške narave v Jezusu slednjo, ki jo Gregor imenuje kot mistično, duhovno obstoječo občost, dviga na raven Božanstva. Kakor je padec prastaršev pripeljal do padca vseh ljudi, tako je Gospodovo vstajenje vsem omogočilo novo življenje. Človek je spet dobil »parrhesia«, svobodo govora, otroško zaupljivost z brezmejno Drugačnim. Nauk o zakramentih[uredi | uredi kodo] Gregor je razvil bogat nauk o zakramentih, »misterijih«, po katerih je mogoča udeležba v novem stvarstvu preobražene in poveličane Jezusove človeške narave. Duhovna teologija[uredi | uredi kodo] Gregor je bil strasten polemik, globok oznanjevalec in predvsem vase zaprti samotar in molilec. Njegova duhovnost predstavlja nekak prehod med mistiko in duhovnim naukom starejše aleksandrijske šole (Origen) ter klasičnimi mistiki (sv. Dionizij Areopagit, sv. Maksim Spoznavalec). Človekova pot k Bogu je boj, neprestan napor in trpljenje, pri čemer z dušo vernega človeka sodeluje Duh in jo varno vodi k Ljubljenemu. Gregor ugotavlja v sami človeški naravi težnjo k Dobremu in Lepemu, »blaženo ljubezen« (makarios eros), ki v svoji čistosti in ozdravljenosti sovpada z ljubeznijo do Boga. Duša se mora vrniti vase iz raztresenosti, v sebi mora spoznati svoj neizrekljivi in nedoumljivi Pravzor: Podobo, po kateri je ustvarjena. Da bi to dosegla, se mora v porodni bolečini očistiti strasti, nato v gnostičnem prodoru zapustiti ne le vse čutne, ampak tudi vse le misli dosegljive (noeta) stvari; v njih mora prepoznati simbole in teofanije edino bivajočega Boga. Za »trezno pijanost« (nephalios methe), do katere pridemo, ko motrimo Boga z »očesom srca«, je potrebna popolna golota od vsega bivajočega, ki edina omogoča »izstop (ekstasis) k bolj Božanskemu«. Gregor opisuje Mojzesovo življenje kot pot duše do Boga. Mojzesov vzpon v sinajsko temo razume kot prikrito sporočilo Pisma, da »je Božanstvo po naravi tisto, kar je višje od vsakega spoznavanja in doumevanja«. V neizrekljivi in za zdravi razum protislovni istovetnosti, »mrak sam ne prikriva presežnega veličastva, ampak jasna luč Jezusovega Nauka temo osvetljuje«. Gregor iz svoje bogate duhovne izkušnje opisuje skrivnost Bogospoznanja: »Iz božanske noči prihaja... v njej postane navzoč (paraginetai), a se ne kaže (ou phainetai); duši daje občutek prisotnosti (parousia), a beži pred vsakim jasnim doumevanjem...«. Gregorjevo mišljenje Božje prisotnosti je zasnutek izvirne ontologije, ki presega antični pojem bivanja in transcendence ter razvija svojevrstno eksistencialistično teologijo. Na koncu duhovnega življenja Gregor tako kot Origen uzre mistično, absolutno presenečenje Poboženja. Gregor, pogumni, izvirni in samostojni mislec, je ohranil origenistični nauk o apokatastazi. Ob koncu sveta, ko bo dopolnjeno število rojstev, bo sledila »premena prvin« (anastoicheiosis), prestrukturiranje bivajočega kot takega, sprememba človeštva iz strastnih bitij v brezstrastna. Grešniki, hudi duhovi in celo sam iznajditelj zla bodo ozdravljeni in glasovi vsega stvarstva se bodo dvignili v veličasten slavospev Neustvarjenemu, v obnovljen ples bivajočega, v slavo Trojice, v sozvočje (symphonia) ustvarjenega in Stvarnika. Zanimivosti[uredi | uredi kodo] Gregorjev spis Življenje sv. Makrine se uvršča v antično literarno zvrst biografije, čeprav je bilo sprva zasnovano kot pismo, vendar tako po obliki kot po obsegu presega okvir pisma. Biografija je imela v antiki velik pomen in je skušala podati celostno podobo o nekem velikem človeku, želela je zaobjeti njegovo osebnost, ki so jo pojmovali kot enoto dejanj, usode in življenja. Gregor se je zgledoval po tej ustaljeni literarni obliki, vendar je njegova predstavitev sestre prerasla v hagiografijo. Njegov prvi namen je bil namreč predstavitev življenja svetnice in njenih velikih kreposti. Gregorjev življenjepis sestre vsebuje prvine grške filozofske biografije, krščanske hagiografije in značilne osebne avtorjeve lastnosti. Gregor je želel predstaviti ideal filozofije, ki je Makrini omogočil vzpon do najvišje mere človeške kreposti. V primerjavi z drugimi hagiografijami je opaznih nekaj značilnih govorniških splošnih mest: Gregor se izogiba imenovanju sestre z osebnim imenom, raje ji daje imena, ki jasno označujejo njeno svetništvo in nravno popolnost, imenuje jo velika, sveta, blažena, njeno mrtvo telo imenuje sveto telo in sveta lepota. Ne predstavlja je le kot svetnice, temveč jo uvršča celo na raven mučencev. Z grško filozofsko biografijo Gregorjev spis vežejo skupne teme: boj za prevlado uma nad strastmi, ki se dovrši v brezstrastju, dvig duše do motrenja Boga, uboštvo in altruizem. Temeljna ideja je ideja o duhovnem napredovanju do polnosti, opis smrti je tipično shematiziran, predstavljena je kot Gregorjeva duhovna učiteljica. Njeno vzgojo Gregor poda kot vzor meniške vzgoje, iz česa se sklepa, da je življenjepis pisan za asketsko okolje nastajajočega meništva. Življenjepis ima tudi izrazit pečat Gregorjevega osebnega stila, ohranjal je svobodo pisanja v lastnem slogu, ki ga imenujejo »Gregorjev aleksandrinizem«, ki ga prepoznamo v občutljivem opisovanju nesreč v družini, pogosto je omenjanje solz, žalosti, vzdihovanja in žalovanja, kar daje delu nekoliko patetičen značaj. Tipično za njegov aleksandrinizem je natančno opisovanje dogodkov in veliko število retoričnih postopkov »druge sofistike«. Gregor ima rad primerjave, slogovne figure, aliteracije in asonance, zamenjava ednino z množino, uporablja glagole, sestavljene z enim ali dvema prefiksoma. To hagiografijo/žitije delajo literarno zanimivo težka stilna določljivost, zapleten slog in velika neodvisnost od ustaljenih značilnosti biografske književne zvrsti. Oris zgodnjega asketskega ideala krščanskega življenja, dragocen opis življenja maloazijske krščanske skupnost] iz 4. stoletja, poročilo o navadah ob smrti in pogrebu pa uvrščajo delo med zgodovinsko najtehtnejše spise antične hagiografije. Viri in nadaljnje branje[uredi | uredi kodo] - Arko, A., Metafora notranji človek pri gregorju iz Nise, v: Bogoslovni vestnik 65 (2005),245-262. - Gregor iz Nise, Življenje svete Makrine; Razgovor o duši in vstajenju (Cerkveni očetje 6), Mohorjeva družba, Celje 1996. - Hamman, A.G., Korenine naše vere, Družina, Ljubljana 1993. - Kocijančič, G., Grški očetje o molitvi (Cerkveni očetje 5), Mohorjeva družba, Celje 1993. - Padovese, L.,Uvod v patristično teologijo, Frančiškanska knjižnica, Ljubljana 1994. Prevodi v slovenščino[uredi | uredi kodo] - Gregor iz Nise, Življenje svete Makrine/Razgovor o duši in vstajenju (Cerkveni očetje 6), Mohorjeva družba, Celje 1996. - Gregor iz Nise, O Gospodovi molitvi, v: Grški očetje o molitvi (Cerkveni očetje 5)(1993), 147-194. - Kocijančič Gorazd, Sveti Gregor iz Nise: Otrok Čistega je le čisti..., v: Tretji dan 8 (1993), 17-21. - Kocijančič Gorazd, Sveti Gregor iz Nise: Iz življenja svete Makrine, v: Tretji dan 8 (1995), 23-29. - Kocijančič Gorazd, Razgovor o duši in vstajenju, v: Tretji dan 12 (1995),33-40. Glej tudi[uredi | uredi kodo] - Kapadokijski očetje - Sveti Bazilij Veliki - Origen - Evnomij iz Kizika - seznam svetnikov - seznam cerkvenih očetov Viri[uredi | uredi kodo] - Leto svetnikov I-IV (M. Miklavčič in J. Dolenc), Zadruga katoliških duhovnikov v Ljubljani (1968-1973). Opombe[uredi | uredi kodo] Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Sveti Gregor iz Nise| - Gregorij iz Nise kot mistik - Kratek življenjepis in 2 odlomka - Katero je človekovo največje hrepenenje? - Vzhodna liturgija - Družina svetnikov - Eksegeza pri Kapadočanih - Kapadočani in arianizem - Kapadočani kot menihi


text: Nekateri programi lahko uporabijo osebne podatke (na primer vašo lokacijo), ki jih brez dovoljenja pridobijo iz senzorjev. Z uporabniškim računom lahko programom preprečite dostop do informacij v senzorjih. Če želite več informacij, glejte Spreminjanje, kdo lahko dostopa do informacij iz senzorja. Če želite informacije o omogočanju ali onemogočanju senzorjev, glejte Omogočanje ali onemogočanje senzorja.


text: |Mednarodni sejem učnih podjetij - CELJE 2012| Dijaki 3.S smo se v sredo 01.februarja 2012 udeležili 7. Mednarodnega sejma učnih podjetij v Celju. Šolo je zastopalo učno podjetje UP Notranjka d.o.o., ki je s svojo dejavnostjo in zastopanjem učnega podjetja prikazalo podjetnost naših dijakov ekonomske usmeritve. Sejem nam je prinesel dodatno motivacijo za delo v učnem podjetju, prijetno smo se družili z ostalimi dijaki različnih šol iz različnih držav, predvsem pa smo lahko prenesli znanje iz šolskih klopi v realno poslovanje. Na samem tekmovanju so bila udeležena, poleg domačih, tudi tuja učna podjetja iz Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Črne Gore, Avstrije, Romunije, Nemčije, Litve in Finske. Poslovno sodelovanje z njimi je pripomoglo k poglobitvi znanja angleškega jezika, izmenjavo izkušenj glede na različne kulture in ne nazadnje prijetno druženje. Naš cilj je bil zastopati Šolski center Postojna in Notranjsko, tako z našo dejavnostjo kot tudi s predstavitvenim programom učnega podjetja. Dijaki smo se izredno zabavali in se naučili veliko novih in uporabnih stvari, ki nam bodo pripomogle pri nadaljnjem delu, tako v učnem podjetju, kot tudi v prihodnosti. Spoznali smo, da s kvalitetno predstavitvijo, zastopanjem, dobrim materialom in podjetniškim pristopom, veliko doprinesemo k razpoznavnosti podjetja in šole same. V poznih popoldanskih urah smo se polni pozitivnih vtisov vračali domov. Dijaki 3.S in prof. Tadeja PECMAN PENKO |< Prejšnji||Naslednji >|


text: Hansa Hánsa, tudi Hanzeátska zvéza ali Hanzeátska líga (dansko Hansestæderne, špansko hansa, nemško die Hanse, nizozemsko de Hanze, poljsko Hanza, švedsko Hansan), je bila zveza trgovskih cehov, ki je v poznem srednjem veku ter zgodnjem obdobju novega veka, med 13. in 17. stoletjem, vzpostavila in vzdrževala trgovski monopol na področju Baltskega morja, delu Severnega morja in preko večine Severne Evrope. Zgodovinarji navadno povezujejo izvor zveze z razvojem severnonemškega mesta Lübeck, začenši z letoma 1158 oziroma 1159. To je čas, ko je območje iz rok grofa Schauenburga in Holsteina iztrgal vojvoda Saške Henrik Lev. Pred tem je bila baltska regija znana po potovanjih avanturistov, ropih in piratstvu. Četudi so nekatere odprave plule po rekah daleč v notranjost, npr. do mesta Novgorod, se je pričel razmah mednarodnega trgovanja na območju Baltika šele z razvojem Hanse.


text: Adina Apartment Hotel Berlin Hauptbahnhof se nahaja na Mitte, ki je eno od najbolj priljubljenih področij mesta, in je namenjen tako poslovnim uporabnikom, kakor tudi samo za oddihu. Ta hotel s 4 zvezdicami je od mesta oddaljen samo 0.5 Km in od letališča 9 Km, zaradi česar vsako leto pritegne ogromno turistov. Gostje hotela imajo možnost, da uživajo v ogledovanju zanimivih mestnih atrakcij: Museum der Naturkunde, Berlinski medicinski muzej, stavba železniške postaje Hamburg. V Adina Apartment Hotel Berlin Hauptbahnhof boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. Ta hotel nudi obiskovalcem veliko dodatne ponudbe, ki zadovolji tudi najbolj zahtevne goste. Deležni boste najboljše sobne strežbe, vključno z sobe za nekadilce, hladilnik, prostor za likanje, kuhalnik za čaj/kavo, dostop do interneta (za doplačilo), kar vam bo nedvomno pomagalo napolniti baterije po napornem dnevu. Hotel nudi veliko različnih rekreacijskih možnosti, kot so savna, fitness center, notranji bazen. Za potnike v Berlin je prava izbira Adina Apartment Hotel Berlin Hauptbahnhof, saj nudi sproščeno in brezskrbno bivanje.


text: (foto: Getty Images) Angleški prvoligaš Aston Villa je okrepil svoje vrste s 25-letnim francoskim krilnim igralcem Charlesom N'Zogbio, ki se na Villa Park seli po uspešni sezoni v majici Wigana. Pri slednjem je Francoz lani zabil kar devet zadetkov, še posebej pa se je izkazal ob izteku sezone, ko je na zadnjih šestih tekmah skupaj dosegel pet golov in odigral ključno vlogo pri obstanku Wigana med najboljšimi. "Zelo sem vesel in navdušen, ker sem podpisal za Aston Villo. To je veliko korak naprej zame in prepričan sem, da se bom tukaj hitro znašel," je povedal N'Zogbia. Aston Villa, ki je v zadnjih tednih izgubila Ashleyja Younga (Manchester United) in Stewarda Downinga (Liverpool), bo za nekdanjega člana Newcastla odštela nekaj manj kot 11 milijonov evrov.


text: Naslov : Pri Brančurniku 1 2391 PrevaljeTelefon : 02 823 10 00Faks : 02 824 00 48e-mail : www.brancurnik.si Tik ob cesti med Prevaljami in Ravnami stoji že stoletja gostilna Brančurnik. Že na daleč so debeli kamniti zidovi, hlev in privezi za konje kazali na to, da gostilna služi predvsem furmanom in njihovim konjem. Ko je bilo tekom let furmanov na cestah vedno manj, se je tudi gostilna razvijala vedno bolj za zabavo ljudi; sprednjemu delu so zadaj priklopili ozko stavbo in v njej postavili kegljišče.Danes gostilna stoji še vedno tam kot nekoč, tik ob glavni cesti, vendar je iz vseh strani dobila novo podobo, ki pa v sebi še vedno skriva svojo očarljivo stoletno podobo. Gostilna je preurejena tako, da lahko v njej najde vsaka družba svoj prostor. Velika in mala dvorana služita ob nedeljah za nedeljska kosila, ob posebnih priložnostih pa povabljenim na poroko, rojstni dan ali udeležencem kakšnih seminarjev in predavanj. Tudi ob lesenem točilnem pultu je nekaj miz tudi za tiste, ki bi si na svoji poti radi samo malo odpočili in se odžejali. V prvem nadstropju pa se nahajajo tudi 3 sobe; vsaka je opremljena v svojem stilu in je namenjena manjšim zaključenim družbam, ki si želijo malo odmaknjenosti za kakšen pogovor in si ob tem v miru napolniti trebušček s koroškimi specialitetami, kakšnimi ribami, školjkami in s kakšno buteljko dobrega vina.V sklopu podjetja Brančurnik pa je tudi Brančurnikova Štala, pivnica. V njej ne nudimo le pijače, temveč tudi kot v gostilni vsakodnevne malice, ter hrano, ki pa ni klasična restavracijska hrana. V svoje prostore privablja ljudi predvsem poleti, ko stari debeli zidovi dajejo hlad! Skozi leto pa zahajajo sem mladi in stari, veseli in razigrani, da se kaj pogovorijo in se ob koncih tednov tudi pozabavajo. Vsem popotnikom, ki se bi pa radi v prelepih koroških krajih nenačrtovano ali načrtovano zadržali, pa nudimo tudi prenočišča z zajtrkom. Pri nas razpolagamo s tremi sobami, vsaka je odeta v svojo barvo. V sobah se nahaja zakonska postelja, možna pa je tudi postavitev dodatnega ležišča. Sobe so opremljene s kopalnico (tuš/WC), mini-barom, televizijo, telefonom in fax-om. S prenočiščem je nuden tudi zajtrk v gostilni. Gostilna je ločena na točilnico, malo dvorano, veliko dvorano in 3 posebne sobe. Točilnica ima 20 sedišč za mizami, ter 12 sedišč-stojišč ob šanku. To je v gostilni edini prostor kamor je dovoljen vstop tudi psom. Posebne sobe se nahajajo v prvem nadstropju gostilne. Vsaka izmed njih je opremljena v svojem stilu, tako jim pravimo kar bela, kovana in »Biddermayer« soba. Kapacitete posamezne sobe se gibljejo med 6 in 12 sedišči. Uporaba sob je pogojena s predhodno najavo oz. dogovorom. Kapacitete male dvorane je cca. 40 sedišč. Spada še k staremu delu gostilne. Po prenovi celotne gostilne jo je mogoče združiti z veliko dvorano. Prav tako pa je mala dvorana primerna tudi za srednje velike zaključene družbe, ki ne želijo biti moteni. Tako se lahko mala dvorana s pomičnimi vrati loči od preostale gostilne in prostor je uporaben za praznovanja v ožjem krogu, vodenje seminarjev in vodenje poslovnih pogovorov. Osnovna kapaciteta velike dvorane je cca. 130 sedišč. Dvorana je primerna za večja praznovanja in poroke. Seveda pri tem število sedišč malo zaniha, saj je odvisno od želje gostov, kako naj bodo mize postavljene. V veliki dvorani se nahaja tudi prostor za plesišče. V okviru ponudbe gostilne Vam nudimo po želji tudi ozvočenje, projektor s platnom, organizacijo dekoracije za posebne priložnosti, itd. Tipgostilna Ime lastnika gostilne : Simon Hribernik GPS Northing (N) : 46,5446 GPS Easting (E) : 14,9323


text: Seaview Apartments se nahaja na Plaža Airlie, ki je eno od najbolj priljubljenih področij mesta, in je namenjen tako poslovnim uporabnikom, kakor tudi samo za oddihu. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Plaža Doctors Airlie, plaža Boathaven, Whitsunday zdravstvene usluge so samo nekatere od mnogih znamenitosti, ki bodo nedvomno pritegnile obiskovalce. Seaview Apartments nudi gostom brezhibne storitve z vsem udobjem za prijeten in poživljajoč dopust. Med bivanjem v tem krasnem hotelu lahko gostje uživajo v družinska soba, ogledi, 24-urna recepcija, parkirišče, shramba za prtljago. Deležni boste najboljše sobne strežbe, vključno z sobe za nekadilce, ventilator, kuhinjska niša, hladilnik, balkon/terasa, kar vam bo nedvomno pomagalo napolniti baterije po napornem dnevu. Ves dan se lahko prijetno sproščate v zunanji bazen. Zaradi svoje idealne lege je hotel Seaview Apartments kraj, kjer boste našli vse potrebno za prijetno bivanje. Please note that this property does not accept 'Schoolies' bookings. The property does not have the policies, procedures or resources to accommodate the unique needs of school leavers during the annual Schoolies Period. In particular it does not have adequate resources to engage qualified security personnel to guarantee the safety, comfort and convenience of guests during this period. For this reason we reserve the right to reject bookings from school and/or university leavers for the entire “schoolies” period.


text: V Hongkong je Tokyo Hostel, ki je priljubljen pri poslovnih in tudi pri običajnih popotnikih, saj je to območje primerno za ogled znamenitosti, restavracije, nakupovanje. Oddaljenost hotela od centra mesta ni velika, saj je samo 0.02 km, tako da lahko letališče dosežete v le 40 minutah. Gostje hotela imajo možnost, da uživajo v ogledovanju zanimivih mestnih atrakcij: zgdradba Chungking Mansions, Peninsula Hong Kong, Muzej o vesolju Hong Kong. Usluge in storitve, ki jih zagotavlja Tokyo Hostel, naredijo gostom prijeten oddih. Sobna postrežba, sef, kavarna, dvigalo, 24-urna sobna strežba so samo nekatere od dodatnih storitev. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Odkrijte privlačno mešanico profesionalnih storitev in široko paleto možnosti v Tokyo Hostel.


text: (Please scroll down for English) Pester in nadvse prijeten vikend je za mano. V soboto smo se družili na fotografski delavnici, ki je bila zasnovana pod okriljem uredništva spletnega časopisa Dom in stil. Vzdušje je bilo popolnoma tako, kot bi si želela. Prijetni ljudje in nasmejani obrazi. Kako fin je občutek, ko spoznaš koga, ki ga virtualno že dolgo spremljaš in ugotoviš, da je v živo še bolj iskriv in všečen. Na delavnici nam je fotograf Klemen razkril marsikatero nejasnost s katero sem/smo si doma vse prevečkrat belile glave. Odkrito priznam, da nisem bila najbolj vestna učenka (Klemen, oprosti, domače naloge od mene ne bo :)). Malo je k temu botrovala začetna trema, še bolj pa to, da je bilo tam preveč simptičnih ljudi in brez klepeta seveda ni šlo. Še enkrat, Petra, Klemen, hvala. Veselim se nadaljevanja! Naša včerajšnja nedelja pa je dišala po kruhu in brusničnih piškotih. Kruh na blog še pride, danes vam ponujam preproste brusnične piškote, ki se priležejo k popoldanski kavi ali čaju. 100 g rjavega sladkorja 1 velika žlica grškega jogurta ali kisle smetane 1 velika žlica mletega lanenega semena lupinica polovice bio pomaranče 1 žlička vanilijevega ekstrakta 250 g moke 60-80 g nasekljanih brusnic V posodi skupaj zmiksamo maslo, ki naj bo sobne temperature in rjavi sladkor. Dodamo kislo smetano, laneno seme, vanili ekstrakt in naribano lupinico pomaranče. Vse dobro premešamo. Izmenično v zmes dodamo še brusnice in moko. Testo postavimo v hladilnik za dobro uro ali dve (lahko tudi čez noč). Oblikujemo kroglice, ki jih na vrhu malo sploščimo, jih položimo na pekač s peki papirjem in pečemo približno 14-16 minut na 175 C (čas peke je malce odvisen tudi od velikosti kroglic). Hladne piškote po želji posujemo z malce sladkorja v prahu. Cranberry cookies 150 g butter 100 g brown sugar 1 tablespoon sour cream 1 tablespoon ground flax seed 1 teaspoon vanilla extract zest of a half bio orange 250 g flour 60-80 g chopped dry cranberries In a bowl combine butter (room temperature) and brown sugar. Mix until fluffy. Add sour cream, flax seed, vanilla and zest of an orange. Gradually add in cranberreis and flour. Place the dough in the refrigerator for about 1-2 hours. Form a dough into round balls and flatten them just a little bit on top. Place balls of dough on prepared baking sheets and bake them at 175 C for 14-16 minutes. Remove cookies from the oven and put them onto a cooling rack. Leave to cool completely. If desired, sprinkle cookies with powdered sugar.


text: Raziskovalna dejavnost Mednarodni svet medicinskih sester (ICN) poudarja, da je raziskovalno delo novo znanje za ohranjanje zdravja in za dobro počutje vseh ljudi. Zdravstvena nega na ARRS ni vodena kot raziskovalna veda, zato si bo visoka šola v prihodnje prizadevala, da se slednja umesti kot raziskovalna veda v klasifikacijo ARRS in evropsko klasifikacijo raziskovalne dejavnosti (CERIF – CERCS). Namen raziskovanja na področju zdravstvenih ved je razvijati znanja, ki podpirajo in usmerjajo njegov razvoj. Raziskovanje omogoča izboljševanje kakovosti v zdravstvu. Raziskovanje v zdravstveni negi ni namenjeno samo razvoju teoretičnih znanj, ampak mora biti usmerjeno predvsem v izboljšanje klinične prakse zdravstvene nege. Visoka šola si bo prizadevala preko raziskovalnega inštituta razvijati klinično raziskovanje in poiskati možnosti in poti za uspešen prenos raziskovalnih odkritij v prakso. Zdravstvena nega mora delovati na osnovi raziskovalnih rezultatov (na dokazih podprta praksa zdravstvene nege). Raziskovalna dejavnost na VŠZV se razvija skupaj s kliničnim okoljem, kjer študenti s pomočjo mentorjev razvijajo raziskovalna znanja, ki jih pri predmetu zdravstvena nega in etika koristno uporabijo in na seminarjih predstavijo.