text: Norveška |Kongeriket Norge Kongeriket Noreg Kraljevina Norveška |Geslo:| |Himna: Ja, vi elsker Kraljevska himna: Kongesangen Lega Norveške (oranžno) na Evropski celini (belo) |Glavno mesto (in največje mesto) |Oslo |Uradni jeziki||norveščina (bokmål in nynorsk) samijščina1| |Demonim||Norvežàn, Norvežánka| |Upravljanje||parlamentarna demokracija in ustavna monarhija| |-||monarh||Harald V.| |-||predsednik vlade||Erna Solberg (H)| |Ustanovitev| |-||ustava:||17. maja 1814| |-||neodvisnost od zveze s Švedsko:|| razglašena 7. junija 1905 |Površina| |-||skupaj:||385,155 km2 (61.2)| |-||voda (%):||7,03| |Prebivalstvo| |-||ocena 2007:||4.770.000 (114.)| |-||gostota:||12/km2 (202.)| |BDP (PKM)||ocena 2006| |-||skupaj:||213,6 milijard USD [1] (42.)| |-||na prebivalca:||46.300 USD [1] (3.)| |BDP (nominalno)||ocena 2006| |-||skupaj:||335,3 milijarde USD [2] (25.)| |-||na prebivalca:||72.305,6 USD [3] (2.)| |Gini (2000)||25,8 (nizek) (6.)| |HDI (2007)||0,968 (visok) (2.)| |Valuta||norveška krona ( |Časovni pas||CET (UTC+1)| |-||poletni (DST):||CEST (UTC+2)| |Vrhnja domena (TLD)||.no5.sj and .bv| |Klicna koda||+47| |1||V šestih občinah se uporablja severna samijščina, v občini Tysfjord luleška samijščina in v občini Porsanger finščina in kvenščina.| |2||Vključuje tudi otočje Svalbard in otok Jan Mayen.| |3||Odstotek je naveden za celino in vključuje tudi ledenike [1] (v angleščini)| |4||Ocena norveškega statističnega urada (5. september 2006) z uporabo MMMM iz Tabel 10 (v angleščini). Glej tudi [2]| |5||Dodeljeni sta bili tudi domeni .sj za Spitsberge in otok Jan Majen; .bv za Bouvetov otok.| Norvéška (uradno Kraljevína Norvéška) je država in ustavna monarhija v Severni Evropi, ki zaseda zahodni del Skandinavskega polotoka. Meji na Švedsko, Finsko in Rusijo. Deželo odlikuje razčlenjena obala ob Severnem Atlantskem oceanu s številnimi fjordi. Kraljevina Norveška vključuje tudi arktična otoška ozemlja Spitsberge in Jan Mayen. Norveška suverenost nad Spitsbergi temelji na Spitsberški pogodbi. Zunanji odvisnosti sta tudi Bouvetov otok v Južnem Atlantiku ter Otok Petra I. in Dežela kraljice Maud na Antarktiki, ki pa niso del kraljevine. Po drugi svetovni vojni se je Norveška gospodarsko hitro razvijala. Danes je med najbogatejšimi državami sveta[4][5] in ima v polni meri razvit sistem socialnega varstva. Njen gospodarski napredek deloma temelji na izkoriščanju priobalnih zalog nafte in plina. Po človekovem razvoju je bila Norveška od leta 2001 do 2006 prva med državami.[6] Po svetovnem indeksu miru pa je ta država najmiroljubnejša na svetu.[7] Vsebina Zgodovina[uredi | uredi kodo] Številni kamniti spomeniki dokazujejo, da je bila Norveška naseljena že v mlajši kameni dobi, okrog leta 3.000 pr.n.š, Iz bronaste dobe, ko so se na obalah in v dolinah te dežele naselili Germani, so risbe na skalah blizu Trondheima. Naselja, katerih imena se končujejo na -vik ali -heim. Pričajo o nekdanjih majhnih kraljestvih, ki jih je leta 872 prvikrat združil v državo Harald Lepolasi, vendar je ta kmalu spet razpadla na posamezne dele. Vikingi iz norveške so bili od 9. do l0. stoletja osvajalci, ki so se jih bali v severnih morjih. Njihove ladje so priplule do Anglije, Islandije, Grenlandije in celo do Amerike. A gospodarji morja niso dolgo ostali gospodarji v lastni deželi. V 11. in 12. stoletju se je Dancem večkrat posrečilo zasesti Norveško in s tem utirati pot krščanstvu. V ta namen je bila ustanovljena trondheimska nadškofija s čimer se je začela graditev lesenih cerkva. Te lesene cerkve so še danes simbol Norveške. Danska kraljica Margareta I., vdova norveškega kralja čigar oče je bil švedski kralj je Norveško, Dansko in Švedsko leta 1397 pogodbeno združila v Kalmarsko zvezo. Zveza je leta 1523 zaradi izstopa Švedske sicer razpadla, toda danski kralji so še naprej ostali tudi norveški kralji, Norveška pa se je tako za več stoletij spremenila v dansko provinco. Danci so vpeljali reformacijo povezali so vladarske posle, danščina je postala šolski in uradni, srebro in baker iz norveškega gorovja pa sta polnila dansko blagajno. Ko je bila danska premagana v Napoleonovih vojnah, je Norveško leta 1814, kot zmagovalka, prevzela Švedska. Pri menjavi vladarjev so Norvežani zahtevali samostojnost, te niso dobili dobil pa so liberalno ustavo v zameno pa je morala Norveška priznati unijo z Švedsko. Sredi 19. stoletja se je na Norveškem močno okrepila narodna zavest ki je prišla še posebno do izraza v jezikovnem sporu. Dežela je postala neodvisna leta 1905 in Norvežani so se na plebiscitu odločili za ohranitev monarhije. Za svojega kralja so danskega princa, ki so ga kot Haakona IV. okronali za norveškega kralja. Samostojna Norveška se je spomnila svoje pomorske tradicije in je z razvojem trgovskega ladjevja doživela med prvo svetovno vojno, v kateri je ostala politično nevtralna, občuten gospodarski napredek. Med drugo svetovno vojno je Norveško zasedla nacistična Nemčija in poskušala z njenega dolgega obalnega boka zavračati angleške napade na celino. Kralj in vlada sta odšla v izgnanstvo. Danes je Norveška kot svobodna država članica vseh pomembnih zahodnih zvez, kot sta NATO in EFTA, vstop v Evropsko unijo pa so na plebiscitu zavrnili. Svobodno in širšo ponovitev je doživela celo zgodovinska Kalmarska zveza, in sicer v Nordijskem svetu, v katerega so se leta 1951 včlanile Norveška, Danska in Švedska, pozneje pa tudi Finska. Norveški prispevek k evropski kulturi. Norveška kultura je zavezana evropski tradiciji in je vanjo tudi odločilno prispevala. O krščanstvu pričajo na primer samosvoje lesene cerkve in biser nordijske gotike, Nidarosova stolnica v Trondheimu. »Ledenomorska katedrala« v Tromsoju, mestna hiša v Oslu in v jugendstilu zgrajeno mesto Ălesund kažejo na tokove evropske moderne v norveški arhitekturi. V slikarstvu in literaturi so dali tej moderni odločilne spodbude prav Norvežani. Edvard Munch spada med predhodnike ekspresionizma, drame Henrika lbsena so postale zgled sodobnega gledališča, a tudi najbolj posebni norveški glasovi niso ostali na provincialni ravni, temveč so dosegli svetovno slavo. O tišini in turobnosti obmorske dežele. a tudi o razdvojenosti njenih ljudi med resnobo in arhaično veselje pripovedujejo glasbena dela Edvarda Griega in romani Knuta Hamsuna. Najboljši način. da spoznamo Norveško in njene skrivnosti. je. da jim prisluhnemo. Geografske značilnosti[uredi | uredi kodo] Norveška se razteza od rta Lindesnes na jugu do več kot 1.700 kilometrov zračne črte oddaljenega Nordkappa na severu in od tam še nadaljnjih 250 kilometrov proti vzhodu. Izredno razčlenjena obala obroblja Norveško morje in gorata notranjost je povprečno komaj kje širša od sto kilometrov, pri Narviku samo šest, pri Oslu pa vendarle 430 kilometrov. Obala meri v zračni črti 2.650 kilometrov, če pa ji prištejemo še fjorde, zalive in ob obali ležeče otoke, teh je okoli 50.000, se podaljša kar za desetkrat in razkazuje igro narave posebne vrste. Površina države znaša 324.220 km2, od tega je 16.360 km2 vodovij in 307.860 km2 kopnega. Najvišja gora je Goldhøpingen z 2469 metri nadmorske višine. Podnebje je zmerno, brez zalivskega toka, ki prihaja iz Karibskega morja, bi bila Norveška pusta in negostoljubna kot sta na primer vzhodna Grenlandija ali severna Sibirija, ti dve ležita približno na isti geografski širini kot Lofotsko otočje, a ne dovoljujeta nobenega življenja, medtem ko se lahko celo na najsevernejšem norveškem otoku pasejo ovce tudi pozimi in so obale največkrat vse leto ne zmrnejo. Zalivski tok in atlantski zahodni vetrovi skrbijo tudi za obilico dežja, in ta spet poskrbi za zelena norveška poletja, ki so manj hladna, kot bi pričakovali. Zime so hude, a še vedno znosne. Temperature hitro padejo šele nad Nordkaapom, najsevernejše točke evropske celine, ali na norveškíh polarnih otokih Spitsbergen in Jan Mayen ter na Medvedjem otoku. Norveška pokrajina je posledica ledenih dob, ki so zapustile razločne sledi od zahodne obale do državne meje s Švedsko. Rodovitna tla so dar morja, ki je pustilo za seboj z rudninami bogate usedline. Ostri gorski grebeni so samo na Lofotih. Fjorde, ki se globoko zarezujejo v strmo Skandinavsko gorovje in segajo marsikje več kot sto kilometrov v notranjost, so izbrusili ledeniki, pozneje pa jih je zalilo morje. O debeli plasti celinskega ledu, ki je prekrivala kopno, pričajo samo še ostanki ledu na visokih planotah. Skandinavsko gorovje, ki poteka v smeri sever-jug, se vleče čez Norveško po vsej dolžini in sega do 2.470 metrov visoko. Visoke planote nad drevesno mejo pa sestavljajo neskončni viddi in fielli, po katerih se raztezajo stepe in tundre z mahovi in vresjem, ki jih prekinjajo jezera in močvirja. Zaradi pokrajine so posamezni kraji v fjordih težko dostopni, do njih dostikrat pelje le ena pot. Posamezni deli obale so bili dolgo dosegljivi samo z ladjo in še danes je najbolj priljubljeno prevozno sredstvo poštne in tovorne ladje na sloviti Hurtigovi ruti, ki se mimo čeri zvija skozi fjorde tako do najbolj odročnih pristanišč kot do velikih mest. Živalski svet norveške je izredno pisan. V njenih gozdovih in rekah najdemo: jelenjad, losose, severni jelene, bobre, volkove, rise, polarne zajce in polarne lisice. Demografija[uredi | uredi kodo] Norveška je leta 2003 štela 4.546.123 prebivalcev. Rast prebivalstva je 0,46%. kar je zanimivo, je to, da imajo v primerjavi s Švedsko in Finsko pozitiven naravni prirastek. Povprečna pričakovana starost je 79,09 let, za moške 76,15 let in za ženske 82,22 let. Poleg Norvežanov v državi prebivajo še Laponci, ki jih je okoli 20.000. Večina prebivalcev (86 %) se prišteva med evangeličane, med ostale protestante in katolike pa 3 % prebivalcev. Imajo tudi 100 % pismenost. Uradni jezik je norveški, obstajajo pa tudi laponsko in finsko govoreče manjšine. V Finnmarki namreč živi, statistično gledano, na vsakem kvadratnem kilometru samo po en človek, medtem ko si enako površino deli v južni Norveški osemdeset ljudi. Na obali in v mestih živi kar 80 odstotkov prebivalstva, praznjenje notranjosti pa postaja problem. Ne glede na to ostajajo ljudje povezani s podeželskim življenjem in odhajajo ob koncu tedna in v počitnicah v enkratno naravo. Na Norveškem je tudi dovolj prostora za manjšine. Okrog 20.000 Laponcev živi še danes, posebno v Finnmarki, po starem se preživljajo z ribolovom in vzrejo severnih jelenov, imajo značilne običaje, oblačijo pa se v slikovite noše. Norveški jezik ima dve uradni obliki: nynorsk, nekoč imenovan landsmal izhaja iz stare norveščine in podeželskih narečij, bokmal, za katerega se ogreva večina prebivalstva, je danskemu jeziku soroden knjižni jezik. Gospodarstvo[uredi | uredi kodo] Nekoč se je na Norveškem vse vrtelo okrog vode, danes se vse vrti okrog nafte. Nekoč Norvežani niso živeli slabo od svojih tradicionalnih gospodarskih panog, danes živijo dobro z visokimi plačami in pretiranimi cenami pregrete konjunkture. Zemljepisne značilnosti so za gospodarski razvoj Norveške bolj slabe, lega na severnem obrobju in brezpotja na kopnem z velikimi razdaljami, slabo rodovitne pokrajine, zato pa veliko obale in vode. Toda Norvežani so znali pomanjkljivosti že zgodaj spremeniti v prednosti. Njihova glavna zaposlitev je postala pomorstvo, kamor štejemo osvajalska potovanja vikinških ladij, trgovska potovanja v okviru Hanse, roparske vožnje ribiške industrije do današnje nevarnosti prevelikega izlova in sodobno plovbo zaradi izvoza, katere donosnost vse bolj ogroža prevoz na ladjah iz držav v razvoju, saj so njihove storitve cenejše kot norveške. Norveška je pač dežela visokih plač in cen. Norveška pa ne spada med največje na svetu samo kot ribiška in pomorska država. Zaradi morja in kopenskih voda, gorskih slapov in zajezitvenih jezer na nenaseljenih planotah, zaradi vsega velikanskega potenciala vodne energije je Norveška postala vodilna proizvajalka naravi prijaznega električnega toka. Na prebivalca pride več kot 18.000 kilovatnih ur električne energije, presežke izvažajo v sosednje države, še vedno pa ostane dovolj energije za oskrbo drugače zasnovanega norveškega gospodarstva, V bližini hidroelektrarn deluje industrija, ki porabi izredno veliko energije, in druge dežele bi njene potrebe težko pokrivale brez toplotnih in jedrskih elektrarn. Tako proizvajajo na Norveškem: aluminij, magnezij in umetna gnojila z naravi prijaznim električnim tokom, pri čemer pa je nastala nova težava,smog, v hladnem podnebju fjordov se odpadni plini te industrije ne razpršujejo dovolj. Pomorstvo in proizvodnja energije na svetovni ravni sta zagotovila norveškemu ladjedelništvu in tehnologiji elektrarn mednarodno veljavo. Od tako zbranega znanja imata korist tudi strojegradnja, ki dela za domačo lesno, tekstilno in živilsko industrijo, in zadnja leta vedno bolj uveljavljanje sodobne visoke tehnologije kot nove gospodarske panoge. Morje in vodno bogastvo kot jedro prepletene gospodarske zasnove bosta najbrž odrinila v ozadje kmetijstvo. Za kmetijstvo so tako ali tako uporabni samo trije odstotki nerodovitnih tal in samo del tega tudi za poljedelstvo. Tradicionalno majhne kmetije so le s težavo še donosne in silijo kmete k dodatnim dejavnostim. Tudi ti so se usmerili k bolj posebnim naravnim bogastvom dežele. Velikanski gozdovi že stoletja oskrbujejo pomembno lesno industrijo, strogi ekološki predpisi in pogozdovanje pa zagotavljajo dovolj lesa tudi za prihodnost. Deloma izlovljeno morje daje mimo negotovega visokomorskega ribolova možnosti za sodobno akvakulturo, gojenje boljših vrst rib spada med najbolj donosne norveške gospodarske veje. Tako na morju kot na kopnem je v središču norveškega gospodarstva zmožnost, da s specializacijo spreminjajo pomanjkanje v korist. Norveška si je samo na tak način pridobila precejšnjo blaginjo, tako nastala industrija pa je vtisnila pečat vsej družbi, ki jo sestavljajo ribiči in kapitani trgovske mornarice, ladjarji in trgovci v izvoznih podjetjih, gozdarski in vodnogospodarski strokovnjaki, dokaj številna vodilna plast, za njimi pa širok srednji sloj in revnejši kmetje. Norveška od leta 1976 spada med države, ki izvažajo nafto in zemeljski plin. Ti surovini sta danes najvažnejše izvozno blago od kmetijskega uvoza odvisne dežele. Norveški sta prinesla precejšnjo gospodarsko rast. Toda padec naftnih cen sredi osemdesetih let je povzročil hudo gospodarsko krizo. Težavno črpanje tekočega zlata iz viharnega Severnega morja je dalo v obliki vrtalnih ploščadi pri Ekofisku in Friggu tehnične čudeže, ki pa so postali predragi. Padec naftnih cen je razgalil tudi slabost prej obstoječe industrije, na tradicionalnih temeljih delujoče gospodarstvo se je zapodilo v nafto in živelo nad svojimi zmožnostmi. A Norvežani so se iz vsega nekaj naučili. Zdaj jim pomeni nafta pri normalnih svetovnih cenah pomembno oporo blaginji, toda dobiček vlagajo tudi v preoblikovanje tradicionalnih industrijskih vej. Nosilka tega preobrata je nova generacija Norvežanov, kajti naftni čudež je poleg industrijske strukture spremenil tudi družbeno. Država je zelo odvisna od črpanja nafte, saj so leta 1999 naftni derivati predstavljali 35 % vsega izvoza. Več nafte izvozita samo še Saudova Arabija in Rusija. Imajo velik BDP na prebivalca: 33.000 USD. V storitvenem sektorju je bilo leta 1995 zaposlenega 74 % aktivnega prebivalstva, v industriji 22 % in v gozdarstvu, kmetijstvu in ribolovu 4 %. Njihovo industrijo predstavljajo predvsem naftna, prehrambeno predelovalna, ladjedelniška, kemična, ribiška in tekstilna industrija. Izvažajo nafto in njene derivate, stroje, kovine, kemikalije, ladje in ribe, uvažajo pa predvsem hrano. Politika[uredi | uredi kodo] Osrednjo vlogo, čeprav le reprezentativno, pri vodenju države ime kralj. Priljubljenost monarhije in to, da je vključena v demokratično ustavo kot konstitucionalna dedna monarhija, ima korenine v zgodovini in izročilu. Že majhne germanske države so imele za kralja njegovega »jarleja« (kraljevega namestnika), vikinška skupščina thing pa je imela že preddemokratične poteze, čeprav so se tam pogosto sporekli gorkeje kot v današnjem norveškem parlamentu Stortingu. Norveški kralji so bili vedno simbol narodnostne in kulturne samostojnosti dežele, ki je postala avtonomna šele leta 1905. Ko je kralj Haakon Vll. moral med drugo svetovno vojno skupaj z vlado zbežati v pregnanstvo v London, mu je bila dodeljena vloga povezovalne osebnosti norveškega odporniškega gibanja. Pa tudi njegov sin kralj Olav V., ki so ga spoštovali zaradi sodelovanja v odporniškem gibanju, je bil v najboljšem pomenu besede ljudski kralj. Ta olimpijski zmagovalec v jadranju je leta 1928 zastopal Norveško enako dobro kot pozneje v diplomatski vlogi. Ko je leta 1957 prevzel dediščino svojega očeta, zaradi svoje prisrčnosti in skromnosti pa je postal v svoji deželi vzor pokončnega človeka z visoko moralo. To populistično tradicijo nadaljuje njegov sin, kralj Harald. Norveška je ustavna monarhija s parlamentarnim sistemom vladanja. Kraljeva hiša je veja plemenite družine Glücksburg, izvirno iz nemškega Schleswig-Holsteina. Kralj Harald V. opravlja pretežno ceremonialne funkcije, a ima na svoje državljane vpliv kot simbol narodne enotnosti. V zunanji politiki si Norveški prizadeva za dobre odnose s sosednjo Evropsko unijo, a po dveh neuspelih referendumih o vstopu (1972 in 1994) ostaja vključena le v EFTO. Kljub temu je vključena v Schengenski sporazum. Obrambna politika Norveške se močno naslanja na dobre odnose z ZDA. Država je ustanovna članica zveze NATO in je ob invaziji leta 2003 kot del koalicije voljnih poslala v Irak svoje vojake. Od leta 1992 je tudi pridružena članica Zahodnoevropske unije. Upravna delitev[uredi | uredi kodo] - Akershus - Aust-Agder - Buskerud - Finnmark - Hedmark - Hordaland - Møre og Romsdal - Nordland - Nord-Trøndelag - Oppland - Oslo - Østfold - Rogaland - Sogn og Fjordane - Sør-Trøndelag - Telemark - Troms - Vest-Agder - Vestfold Norveška mesta[uredi | uredi kodo] Zaradi izredno gorate pokrajine živi večina Norvežanov na samo petnajst kilometrov širokem prehodnem območju od morja k celini. Norveška mesta so se razvila tam, kjer so razmere primerne za ribolov in trgovino, in so v glavnem majhna, niti prgišče jih nima več kot sto tisoč prebivalcev, Življenje in podoba velikih mest se spreminjata, odkar pred norveško obalo črpajo nafto, naftni boom pušča za seboj bolj ali manj opazno sled. Oslo[uredi | uredi kodo] Christiania je bila ustanovljena okrog leta 1000, od leta 1814 je bila glavno mesto, leta 1924 pa sojo preimenovali v Oslo. Danes šteje približno 450.000 prebivalcev. Mesto so že od nekdaj slavili zaradi čudovite lege ob fjordu, prozornega zraka in najboljše pitne vode v Evropi. Svetovno znano je smučarsko središče Holmenkollen v bližini mesta, v gozdove, parke, do jezer in kopališč se je mogoče sprehoditi. Iz norveškega srednjega veka pozdravljajo razstavljene vikinške ladje in trdnjava Äkerhus. Za Oslo je bilo do nedavnega težko reči, da je sodobna metropola. Udobno mesto, katerega podobo obvladujejo mogočen, a precej preprost kraljevi grad, opečnati kompleks mestne hiše z obema nezamenljivima stolpoma in zgradba parlamenta, ki združuje nordijske, italijanske in celo mavrske sloge. V obdobju naftnega razcveta se je Oslo opazno spremenil. Naglica se je povečala, kulturna ponudba je postala bolj mednarodna, ceste so kljub velikopotezni graditvi mreže primestnih in glavnih prometnic velikokrat zamašene. Mestna podoba dobiva nove poteze, deloma zaradi obnavljanja starega jedra, deloma zaradi neprijaznih novogradenj kapitalsko močnih družb. Število kavarn in restavracij narašča in Norvežani odkrivajo zadovoljstvo ob haut cuísine (visoki kuhinji). Oslo ni več prav udobno počasen, temveč je postal svetovna metropola Še vedno pa je mesto, ki ga odlikuje kakovostno življenje. Stavanger - središče naftne industrije Srednjeveška stolnica v središču mesta spominja na to, daje bil Stavanger od 12. do 17. stoletja sedež deželnega škofa, majhen stari del mesta z ljubko pobarvanimi lesenimi hišami pa razkazuje izročilo ribiškega in pristaniškega mesta, ki je imelo v 18. stoletju lastno trgovsko ladjevje. Toda nafta, ki jo črpajo kakih tristo kilometrov pred obalo, je Stavanger postavila na glavo. industrija se je povsem prilagodila črpalni tehnologiji, pogled se ti zaustavi na steklenih in jeklenih palačah naftnih koncernov, vrtalne ploščadi, pripravljene, da jih bodo odvlekli na morje. Bergen[uredi | uredi kodo] Bergen, ki so ga ustanovili leta 1070 v čudovitem fjordu in je bil do leta 1300 norveško glavno mesto, je danes drugo največje mesto v deželi. Zgodovinska privlačnost starega hanzeatskega mesta se nepretrgano ohranja v pristaniški četrti Bryggen. Slikovito prepletene lesene hiše, pisarne in skladiščne barake nekdanjih hanzeatskih trgovcev, ki so prevažali sol in polenovke za menjavo med Bergnom in Hamburgom, je UNESCO zapisal v seznam svetovne kulturne dediščine. Toda niti Bryggen niti tri srednjeveške cerkve, niti trdnjava Bergenhus in stara mestna hiša, niti tihi dom skladatelja Edvarda Griega niti tradicionalni rožni in ribji trg s svojo kljubovalno mediteransko barvitostjo v večno deževnem Bergnu ne morejo prikriti, da se je mesto zaradi naftnega vzpona spremenilo. V središču poganjajo iz tal nebotičniki koncernov, na obrobju in na lepem nabrežju fjorda vsepovsod gradijo. Vzporedno z novo industrijo, ki je povezana z nafto, nastajajo nove stanovanjske četrti, v okoliške hribe se zarezujejo nove ceste in čez fjord se pnejo novi mostovi. Pravi Bergen postaja vse bolj muzej. Trondheim[uredi | uredi kodo] Trondheim je bil ustanovljen leta 997 in je bil še v 13. stoletju kraljeva rezidenca. Danes je najprijaznejše in tretje največje norveško mesto. Tukaj se v upravnem in trgovskem središču, zadnjem velikem mestu, ki odpira vrata proti severu, izgublja vonj po nafti. Ritem v preglednem mestnem središču je umirjen, stara skladišča ob reki Nidelv in ceste, ki jih obrobljajo čedne lesene, v tradicionalnem slogu grajene hiše, hitro odrinejo v pozabo t.i. naftni vek. Sicer ima tudi Trondheim svojo industrijo in pomembno tehniško visoko šolo, toda na obličju prijaznega mesta skorajda ni sodobnih megalomanskih objektov. Pogled z baročne trdnjave Kristiansten zajame meniški otok z njegovim srednjeveškim samostanom in mestnim jedrom, kjer stoji Stiftsgarden, največja evropska lesena palača. Nekdanjo kraljevo rezidenco so postavili leta 1770, okrasto pobarvana učinkuje bolj prijazno kot kljubovalno, zaradi česar kralj še danes rad prebiva v njej med svojimi obiski v Trondheimu. Nedaleč od rezidence je kraj, kjer kronajo norveške kralje, to je Nidarosova stolnica, ki so jo začeli graditi v romanskem slogu in jo dokončali v gotskem. S svojo ganljivo preprostostjo spada med najlepše evropske cerkve in najpomembnejše norveške srednjeveške stavbne spomenike. Reference[uredi | uredi kodo] - https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/no.html - "World Economic Outlook Database, GDP (PPP)" (v angleščini) - "World Economic Outlook Database, GDP (nominal per capita)" (v angleščini) - Seznam držav po BDP (nominalno) na prebivalca - Seznam držav po BDP (PPP) na prebivalca - http://sl.wikipedia.org/wiki/Indeks_%C4%8Dlovekovega_razvoja - http://news.bbc.co.uk/1/hi/in_depth/6704767.stm (v angleščini) Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Poglejte si besedo norveška v Wikislovarju, prostem slovarju.| |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Norveška| - Norway.no, Norway's official portal - Statistics Norway - State of the Environment Norway - State of the Environment Norway: About Norway - Norway entry at Encyclopædia Britannica - Norway from UCB Libraries GovPubs - Norway.info, official foreign portal of the Norwegian Ministry of Foreign Affairs - VisitNorway.com, official travel guide to Norway. - vifanord – a digital library that provides scientific information on the Nordic and Baltic countries as well as the Baltic region as a whole. - Birdwatching Norway - National Anthem of Norway


source: fineweb

text: Danes je mednarodni dan knjige za otroke, ki ga je Mednarodna zveza za mladinsko književnost (IBBY) proglasila leta 1967. Za mednarodni dan knjige za otroke, ki ga od njegove ustanovitve praznujemo tudi na Slovenskem, je IBBY proglasila rojstni dan pravljičarja Hansa Christiana Andersena, ki je napisal okoli 160 pravljic, te pa so prevedene v kakšnih 100 jezikov. Na mednarodni dan knjig za otroke po vsem svetu prirejajo branja, podeljujejo nagrade, odpirajo razstave in razmišljajo, kako obdržati bralno kulturo med mladimi. Mednarodni dan knjige za otroke vedno spremljata tudi poslanica in plakat, ki ju prispeva katera od članic mednarodne zveze za mladinsko književnost IBBY. Tokrat je to španska. Otroški in mladinski pisatelj Eliacer Cansino je v poslanici “Knjiga te čaka. Poišči jo!” pozval bralce, naj vzamejo knjigo v roke, četudi je dolgo ležala pozabljena v kotu. Od slovenskih pisateljev sta bila avtorja mednarodne poslanice leta 1968 France Bevk in leta 1970 pisateljica Ela Peroci, v samostojni Sloveniji pa leta 1997 pesnik Boris A. Novak, katerega poslanico je ilustriral Matjaž Schmidt.


text: - Lumia 635 z bliskovito hitro povezavo LTE in štirijedrnim procesorjem deluje izredno hitro. Naprava ponuja vrhunsko doživetje na čudovitem zaslonu in prinaša najnovejše in najboljše funkcije Windows Phone - Galaxy S5 je opremljen z vrhunsko kamero in hitro omrežno povezavo. Je idealna naprava z izboljšano varnostjo, ki obogati in olajša življenje. Zelo primeren je za športne dejavnosti. . - Lumia 530 se ponaša z zaslonom velikosti 10 centimetra in štirijedrnim procesorjem. Telefon je z lahkoto kos tudi najbolj zahtevinm aplikacijam. - Novi HTC One se lahko pohvali s štirijedrnim 2,3 GHz procesorjem. Hkrati nudi popolnoma novo dimenzijo mobilne fotografije in omogoča močan, kristalno čist zvok.


text: Fotografija prav za to priložnost je nastala na improviziranem teniškem igrišču v središču mesta. Kako to, da ste se po mnogih letih spet spomnili na teniško igro? Na teniških igriščih sem preživela precej let, nato pa sem zaradi selitve ta šport nekako opustila. No, zdaj je bil mož tisti, ki me je prepričal, da moram spet začeti. Pri igri sodelujejo vse mišice, gre za šport voditeljev. Preprosto si moraš želeti, da žogica preskoči mrežo. Obvladati jo moraš mentalno, ne fizično. Ali tudi sami spuščate vzdihljaje, kot je to v navadi pri vrhunskih teniških igralcih? Mislim, da ne. Ker poskušam spet osvojiti ta šport, ves čas – še preveč – mislim na druge stvari – ali sem pravilno postavljena, grem premalo na žogo, kakšna bo pot žogice ... Kako hitri ste pri sprejemanju odločitev? Zelo zelo hitro se odločam. Vem, kaj je dobro zame. Vsaj zdi se mi, da vem (nasmešek). Kaj ste si želeli postati kot otrok? Pravzaprav se ne spomnim. Trenirala sem plavanje, tenis, gimnastiko, balet, izrazni ples, atletiko oziroma šprint, pogosto sem tudi smučala. Z družino smo hodili v hribe, vključena sem bila v planinski krožek. Šprint? Ja, imam ali pa sem imela eksplozivno moč. Za šprinterje pravijo, da smo leni ljudje, ampak zase tega ne bi rekla. Kako ste usklajevali vse te dejavnosti? Ja, zdaj ko sem mama, si tudi sama zastavljam podobno vprašanje. Ampak kljub vsemu sem še vedno imela dovolj prostega časa. Obiskovala sem glasbeno šolo. Dve leti flavte, osem let kitare, kot študentka pa sem uresničila tudi dolgoletno željo, da bi igrala violončelo. Bilo je malce smešno, osnovno glasbeno šolo sem obiskovala skupaj z malimi "pikipokci", ki so bili komaj kaj večji od instrumenta. Ko omenjate kitaro. To je super instrument za ustvarjanje atmosfere. Ste kdaj brenkali ob ognju na na morju? Ne, tega nisem obvladala. Preigravala sem le klasiko po notah. Kako je dozorela vaša odločitev za vpis na AGRFT? Po naravoslovno matematični gimnaziji posebnih želja nisem imela, nekdo pa mi je predlagal, da bi bila lahko dramaturginja. Kaj pa famozni sprejemni izpiti? Bili so prijetna izkušnja. Spomnim sem predvsem profesorja Marka Marina, s katerim sva se pogovarjala o igralki Mariji Veri. Srečo sem imela, da sem tik pred izpiti nekaj prebrala o njej, prof. Marin pa je bil navdušen, da jo poznam. Ste v praksi kdaj udejanjili dramaturško kariero? Ne, že med študijem me je zaneslo v medije. Delala sem na Radiu Kranj in Gorenjskem glasu. Posvečala sem se predvsem kulturnim temam, še posebej filmu in gledališču, nato pa pristala na televiziji. Ste morali skozi avdicijo? Ne, uredniku kulturnega uredništva na RTV Milanu Deklevi sem napisala pismo, v njem napisala, česa si želim, kaj je zame umetnost. Nato sem z izkušenim kolegom Iztokom Premrovom nekajkrat odšla na teren, popeljal me je na nekaj snemanj in pojasnil par stvari, in že me je čakal prispevek za zadnja poročila informativnega programa. Spomnim sem, da sem takrat kar jaz razložila urednici Nadi Lavrič, kaj bom naredila, čeprav je ona prispevek želela zapeljati drugače. No, na koncu se je vse dobro izteklo. Ko si mlajši in imaš manj izkušenj, se ti zdi, da vse veš, da si izjemno močan, in to je za tista leta prav. Z izkušnjami, jaz osebno pa predvsem z materinstvom, sem pozneje razvila več previdnosti, zadržanosti, pozorneje prisluhneš mnenju drugih. Kako bi opisali svoj značaj? Optimistično zrem v svet, veselim se življenja, rada se družim z ljudmi. Včasih kdaj izrečem nepremišljeno opazko, a ne mislim slabo. V čem se javnost najbolj moti o vas? O tem se ne sprašujem, najpomembneje mi je, kaj si o meni mislijo doma, kako se počutijo moji prijatelji. Vsak nosi v sebi dobre in morda malo slabih stvari, a vedno iščem tisto, kar je dobro. Morda res nisem preveč skrbna glede tega, kaj si drugi mislijo o meni. Kako se odzovete na trače o sebi? Ob tem se ne ustavljam. Zapomnim si dobre stvari, slabe pozabljam. Največja prelomnica v vašem življenju? Zagotovo rojstvo otroka. To je bila zame izjemna priložnost, da začnem temeljito razmišljati o svojem obnašanju in odnosu do življenja. Otrok je ogledalo staršev in če v otroku zapaziš napako, neprimeren odziv, ki ti ni všeč, je treba poskušati popraviti samega sebe. Ste s projektom "otroci" končali? Ne vem. Bomo še videli. Dotakniva se še vaše voditeljske vloge na Planet TV. Vsak sicer želi tlakovati lastno pot, pa vseeno, kateri načini vodenja vam najbolj ustrezajo? V zadnjem času res veliko spremljam tuje televizije, način vodenja, kretnje, garderobo voditeljev. Občudujem jih kar nekaj. In če že moram izpostaviti nekoga od slovenskih, bi vsekakor izbrala Manico Janežič Ambrožič. Manica je oseba s toplino, razumom, široko razgledanostjo in je poleg tega še izjemna voditeljica. Kako prenašate stres, ki ga prinaša delo v medijih? Dokaj dobro oziroma ga znam usmeriti. Najdem si proste trenutke, da se prediham, sprostim in se nasmejim. Ob sebi imam prijatelje, ki ne prihajajo iz sveta medijev in skoznje vidim, da TV Dnevnik ni najpomembnejša stvar na svetu. Da vse le ni tako grozno, kot se na trenutke zdi. Kdo je vaš prvi kritik? Vam prijatelji povejo svoje mnenje ali se to dogaja le, kadar so njihovi komentarji pozitivni? Največkrat pokličem svojo mamo. Ravno ona je bila tista, ki me je večkrat pomirila, saj novinar stvari vidi drugače kot gledalec pred TV-ekranom. Poleg tega, da mi tudi prijatelji povejo svoje mnenje, mi je skozi leta uspelo izostriti občutek, kdaj delam dobro in kdaj slabo. Se vam pred zagonom Planet TV obeta še kak dopust? Kako bi bil videti vaš idealen dopust? Z družino se kar precej potepamo naokrog. Ob morju smo za obdobje enega leta najeli apartma, pogosto obiščemo Kras, hodimo v hribe. Zame prav posebna vrsta počitniškega užitka pa so počitnice na Cresu. V stari kamniti hiši, umaknjeni od množice. To je res pravi raj. Evropski prvak na 50 metrov prsno Damir Dugonjić o aferi "strgane kopalke" in pozitivnih učinkih, ki jih prinaša, pa tudi o težavnih plavalskih začetkih, ritualih pred tekmo in novih priložnostih.


text: Kot bi nebo vedelo, da mora danes pregnati deževne oblake, saj bi bila z granitnimi kockami tlakovana proga od Magistrata do Prešernovega trga v deževnem vremenu prav nevarna, je bila Ljubljana obsijana s soncem. Dekleta so se zopet pomerila v Teku v petkah, ki ga je letos, med 56 tekmovalkami, slavila komaj 15-letna Tina Božič. ''Treniram skok v daljino in mnogoboj, tako da posebnih priprav za ta tek nisem potrebovala,'' je po tekmi povedala Tina, ki je progo pretekla v času 18,48 sekund. Njena petka je bila visoka točno osem centimetrov, da je ustrezala merilom, čevlje pa si je kupila prav za to tekmovanje: ''Poskrbela sem, da je peta bolj široka in da so udobni za tek.'' Zmagovalka nam je še povedala, da ji je dal idejo za udeležbo oče, tisoč evrov, ki jih je prejela za nagrado, bo porabila za nakup novega iPhona. Podeljeni nagradi za najvišjo petko in stil Najvišje petke, ki so merile kar 16,2 centimetra, je imela obute Patricia Peklar. ''Vedela sem, da bom težko zmagala s hitrostjo, saj so nekatera dekleta prave atletinje, zato sem poskusila z najvišjo petko in uspelo mi je,'' je bila po zmagi vesela Patricija, ki je še dodala, da je čevlje kupila v Italiji in se z njimi pogosto odpravi tudi na zabave. Da se je v tako visokih petkah dobro znašla niti ni čudno, saj je znanka lepotnih odrov za mis. Stilsko najbolj dovršena po mnenju žirije je bila Zora Mastinak, ki pravi, da je to njen vsakodnevni stajling: ''Všeč mi je stil petdesetih, saj poudarja ženstvenost, ki je v trenutnih modnih trendih malo primanjkuje.'' Zora je povedala, da je upala na zmago, in da je bil tek v 13,7 centimetrskih petkah presenetljivo lahek. 9 let in kar 13,5 centimetrske petke Med vsemi tekmovalkami je najbolj izstopala devetletna Petja, ki je prišla z mamo in prijateljico. Deklica je tekmovalno razdaljo pretekla v 13,5 centimetrskih petkah. ''Prvič sem v tako visokih petkah in noge me bolijo,'' je povedala deklica, ki si je obula čevlje prijateljice, ker pa so ji bili nekoliko preveliki je imela več parov nogavic. Vse tekmovalke so v cilj pritekle brez poškodb. Smo pa na ciljni črti videli padec, a jo je dekle odneslo le s strganimi hlačami. Kaj tek, pravi šprint Fotoutrinki: Preberite še: Čeprav so se vse estradnice zaljubile v visoke petke, ko so si jih prvič obule, zdaj priznavajo, da so vesele, če se jim le lahko izognejo. Video: YouTube


text: Prostor raznovrstnih okusov in bivalnih ritmov, potreb in želja, ki se spreminjajo. Za cilj ima ugoditi sodobnim smernicam funkcionalnosti in unikatnih rešitev, ki ustrezajo vsakemu članu družine. Sodobni koncept kuhinje kliče po veliki delovni površini, skritih, a zadostnih odlagalnih prostorih ter oblikovni izčiščenosti in zračnosti. Zvezda med proizvajalci in oblikovalci kuhinj je italijanska znamka Dada, ki narekuje smernice in postavlja nove standarde kakovosti. Veliko pozornosti pri načrtovanju posvečajo razvoju in tehnološkim inovacijam, ki jih vpeljujejo v konstrukcijske procese oblikovanja kuhinj. Kuhinje Dada označujejo izčiščene linije, zračnost in odprtost ter premišljeni detajli, skrbno izbrani pa so tudi materiali. Kamen, les in umetni materiali so trpežni, vse bolj zapisani ekološkim potrebam in lahko se jih tudi reciklira. V zadnjih dve letih so v Dadi izdelali dve kuhinji: model InDADA za tiste, ki prvič kupujejo kuhinjo in prisegajo na najboljše, in model SET priznanega oblikovalca Rodolfa Dordonija, ki je bil premierno predstavljen na lanskem milanskem sejmu. Kuhinja, ki ne potrebuje sten, a stoji. Je "pametna" ter prejema mednarodne arhitekturne in oblikovalske nagrade. Primerna je tako za večje kot majhne prostore. Med Dadinimi kuhinjskimi kolekcijami pa so seveda tudi druge. Pri modelu Trim, ki ga je oblikoval Dante Bonuccelli, je imel ustvarjalec v mislih ritem našega časa, v produktu pa je prepletel visoko tehnologijo in funkcijo. Vela je elegantna in praktična, v njej je domišljen vsak prostor, namenjen shranjevanju. Model Hi-line 6 je izredno fleksibilen, kuhinjske elemente lahko postavljate po prostoru, kakor želite. Preberite še: Gervasoni, italijansko pohištveno podjetje s 130-letno tradicijo, v kolekciji Inout združuje pohištvo, namenjeno uporabi na prostem, kot postavitvi v notranjih prostorih. Na Poljskem rojeni oblikovalec Markus Michalski, ki živi in ustvarja v Berlinu, si je pred dvema letoma zamislil futuristično prostorsko skulpturo, ki ustvarja sobo v sobi. Tudi ko se odpravite od doma, naj bo v počitniškem interjerju poskrbljeno za vizualno in praktično dovršenost vašega začasnega bivanjskega prostora. V avtodomu Opera to prav zagotovo je.


text: Ker se Slam's Garden Resort nahaja v centru Otok Malapascua, je to idealen kraj za raziskovanje Cebu. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Nahaja se na priročnem mestu, zato je s hotela mogoč dostop do najpopularnejših krajev v mestu. V Slam's Garden Resort boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. Hotel ponuja obsežno paleto storitev, vključno z sef, ogledi, pralnica, hotelski/letališki prevoz, varstvo otrok. Gostje lahko izbirajo med 20 sobami, od katerih vse izžarevajo nekakšno harmonijo in mir. Ves dan se lahko prijetno sproščate v vodni športi (nemotorizirani), masaža, park. Za potnike v Cebu je prava izbira Slam's Garden Resort, saj nudi sproščeno in brezskrbno bivanje.


text: Hitro iskanje med oglasi rabljenih žerjavov na oglasniku stroji.net. Iskanje oglasov lahko poljubno omejite z osnovnimi podatki, ceno ali lokacijo oglasa. Za natačno lokacijo je potrebno najprej izbrati državo, nato pripadajoče območje in na koncu še kraj. Ko ste izbrali željene kriterije za iskanje žerjavov, kliknite na gumb "Išči". Žerjavi Cena Lokacija


text: Accessibility tools Service tools Language selector Left navigation Additional tools Evropska komisija Sporočilo za medije Bruselj, 17. decembra 2012 Komisija bo financirala predsednike vodilnih raziskovalnih ustanov v manj razvitih regijah Univerzam ali raziskovalnim ustanovam v manj razvitih regijah Evrope bodo v okviru pilotnega programa Evropske komisije dodeljene subvencije do 2,4 milijona evrov. Namen t.i. pobude za ustanavljanje mest predsednikov v Evropskem raziskovalnem prostoru (ERA) je privabiti nadpovprečne akademike v tiste raziskovalne ustanove, ki se želijo vpisati med najuspešnejše na mednarodnem prizorišču. Komisarka za raziskave, inovacije in znanost Máire Geoghegan-Quinn je dejala: „Številne regije v Evropi zaostajajo na področju raziskav, in sicer tako v smislu njihovih splošnih rezultatov kot tudi udeležbe v raziskovalnih dejavnosti, ki jih financira EU. Rada bi zagotovila, da nikogar ne bomo pustili za seboj, vendar ne zaradi kakršne koli miloščine, temveč zato, ker je čim širša udeležba v naših programih smotrna tako za raziskovalne dejavnosti kot tudi za gospodarstvo. To je razlog, da smo zagnali pobudo za ustanavljanje mest predsednikov v ERA.“ Pobuda za ustanavljanje mest predsednikov v ERA bo podpirala univerze in druge upravičene organizacije pri doseganju ravni raziskovalne odličnosti, ki je potrebna za konkurenčnost na mednarodni ravni. Dokazati bodo morale, da lahko zagotovijo objekte in okolje za odlične raziskave v skladu z Evropskim raziskovalnim prostorom (ERA). Ko bodo ustanove izbrane, bodo podelile mesta predsednikov v ERA tistim izstopajočim akademikom, ki so zmožni izboljšati standarde ter privabiti visoko usposobljen kader in denar iz drugih virov, kot so na primer financiranje raziskav s strani EU ali regionalni skladi. Komisar za regionalno politiko Johannes Hahn je povedal: „Z združitvijo naših virov v teh regijah lahko tej pobudi zagotovimo dolgoročno perspektivo in trajnost. Če financiranje raziskovalnih dejavnosti s strani EU dopolnimo s sredstvi iz regionalnih skladov EU, lahko tem akademikom in njihovim ekipam zagotovimo laboratorije ter opremo. S takšno podporo bomo premostili vrzel med raziskovalnimi dejavnostmi in inovacijami ter pripomogli k uresničevanju teh idej v obliki dejanskih priložnosti za rast.“ Ta koncept bo preizkušen v pilotni fazi ustanavljanja mest predsednikov v ERA, v kateri je na razpolago 12 milijonov evrov iz proračuna trenutnega sedmega okvirnega programa za raziskovanje (2007–2013). Če se bo koncept izkazal za uspešnega, Komisija predlaga financiranje še več mest predsednikov v ERA, odvisno od obsega proračuna za prihodnji okvirni program Obzorje 2020 (2014–2020). Ozadje Namen te pobude je prispevati k premostitvi vrzeli med raziskovanjem in inovacijami v Evropi ter razširiti sodelovanje znotraj Evropskega raziskovalnega prostora. Program za ustanavljanje mest predsednikov v ERA bo podpiral univerze in druge upravičene organizacije pri doseganju ravni raziskovalne odličnosti, ki je potrebna za trajnostno konkurenčnost na mednarodni ravni. Prva faza pilotnega razpisa, ki ga vodi Komisija, je opredeliti in izbrati ustanove, v katerih bo ustanovljeno mesto predsednika v ERA. To bo potekalo prek konkurenčnega procesa. Upravičene ustanove bodo vse univerze ali druge raziskovalne organizacije, katerih cilj ni ustvarjanje dobička (kot določajo pravila za sodelovanje v sedmem okvirnem programu) in ki se nahajajo v konvergenčnih oziroma manj razvitih regijah (kot določa splošna uredba o strukturnih skladih za tekoče programsko obdobje) ali podobno označenih regijah v povezanih državah. Zainteresirane ustanove lahko do 30. maja 2013 predložijo svoje vloge, ki jih bo Komisija ocenila poleti leta 2013. Prve sporazume o subvencijah bo mogoče podpisati decembra 2013. V drugi fazi, ki se bo začela v prvem delu leta 2014, bodo uspešne raziskovalne organizacije objavile prosta delovna mesta in v okviru ustanavljanja mest predsednikov v ERA izbrale svojega predsednika z odprtim in transparentnim postopkom zaposlovanja, ki velja za vodilni pristop v Evropskem raziskovalnem prostoru za spodbujanje odličnosti. Kandidati lahko prihajajo iz katere koli države na svetu. Okvirni proračun za ta razpis je 12 milijonov evrov. Finančni prispevek na vlogo bo znašal največ 2,4 milijona evrov za obdobje do 5 let. Vsaki državi se lahko dodeli največ ena subvencija. Če bo pilotni razpis uspešen, bo Komisija predlagala znatno razširitev programa v okviru Obzorja 2020. Program Obzorje 2020 bo poleg ustanavljanja mest predsednikov v ERA podpiral tudi tesno sodelovanje prihajajočih in naprednih ustanov, ki bodo združile moči in ustvarile centre odličnosti, izmenjave zaposlenih ter strokovno svetovanje in pomoč. Posodobitev raziskovalne infrastrukture in objektov bo zagotovila regionalna politika EU. Za več informacij glej MEMO/12/988. Več informacij o programu Obzorje 2020 je na voljo na strani: Več informacij o Uniji inovacij je na voljo na strani:


text: Damijan Merlak je skupaj z Nejcem Kodričem bitcoin borzo Bitstamp ustanovil sredi leta 2011, ko je bil en bitni kovanec vreden slabih pet ameriških dolarjev. Danes je ta vreden okoli 800 dolarjev, njuna borza pa je med največjimi na svetu - njen mesečni promet znaša okoli 250 milijonov dolarjev, kar je petkratnik prometa na Ljubljanski borzi. Amaterski astronom je odkril precej nenavaden objekt na površju Marsa. In objekt je precej podoben monolitu iz legendarnega filma 2001: Vesoljska odiseja. Objekt so sicer opazili že pred leti, posnela pa ga je kamera HiRISE na vesoljskem plovilu Mars Reconnaissance Orbiter. Fotografija je takoj dvignila precej prahu, saj mnogi zagovarjajo, da so objekt izdelali Nezemljani, njihovi nasprotniki pa trdijo, da gre za popolnoma naravno tvorbo. "Bojim se, da gre preprosto za pravokotno skalo," je dejal Jonathon Hill, raziskovalec v laboratoriju Mars Space Flight Facility. Resolucija fotografije je sicer impresivna (30 centimetrov na točko), glede na to, s kakšne oddaljenosti je bila narejena (300 kilometrov), a vseeno ni dovolj natančna, da bi lahko tako eno kot drugo teorijo potrdili in/ali zavrgli. Robovi so namreč zaradi oddaljenosti in velikosti točk videti kot del pravokotnika. "Vsaka krivina bo videti kot ravna črta, če dovolj zmanjšamo resolucijo," je še dodal Hill. In ne nazadnje tudi sama lokacija objekta kaže, da gre za odlomljeno skalo iz pečine. In zaradi bližine pečine se zdi, da je to najmanj primerno mesto za postavitev neke pomembne strukture, saj bi jo skozi stoletja in tisočletja zasule skale, ki bi padale iz skalne stene. Poleg tega naj bi bila višina objekta narobe ocenjena, saj je bila fotografija posneta, ko je bilo Sonce nizko nad obzorjem, kar je pomenilo, da daje senca monolita napačen vtis o višini. Kakor koli že, v vsakem primeru gre za monolit (v latinščini: "en kamen"), a skoraj gotovo ne gre za delo marsovcev. Po drugi strani pa, nikoli se ne ve. Preberite, kaj si znanstveniki pri Nasi v resnici mislijo o življenju na Marsu! Svoje mnenje pa lahko izrazite tudi na naši Facebook strani!


text: Koliko zaslužijo najslavnejši igralci pogosto preberemo. Toda koliko bi lahko recimo zaslužili, če bi se v Hollywoodu zaposlili kot njihovi asistentje? To je sedaj razkril The Hollywood Reporter. Samo sedem let nazaj je ni želelo zaposliti eno samo podjetje, ki se ukvarja s prodajo kozmetike. Toda Michelle je želela uresničiti svoje sanje. In uspelo ji je. Za povrh pa je postala še milijonarka. José Mujica. Urugvajski predsednik, ki se po izvolitvi ni preselil v predsedniško palačo, temveč je ostal na svoji skromni kmetiji. Politik, ki je 90 odstotkov vsake plače podaril humanitarnim organizacijam. Čedalje bolj priljubljeni so lokali, kjer je kava brezplačna, zaračunajo le čas, ki ga preživite pri njih. Sedaj pa se vse pogosteje odpirajo še restavracije, kjer plačaš, kolikor želiš ali seveda sploh imaš. Če imate občutek, da nikoli nimate dovolj časa, vam predstavljamo 3 strategije, ki vam lahko pomagajo skozi življenje zajadrati toliko bolj produktivno, da vsak dan pridobite vsaj še kakšno uro. Donaldu Trumpu moramo priznati, da ima za seboj veliko uspehov. Izhaja iz bogate družine, a je tudi sam uspel nakopičiti veliko bogastvo. Tudi zato, ker se je upal spustiti v najbolj nore podvige. Marilyn Monroe je nekoč povedala, da je ni na newyorški podzemni železnici nihče opazil, ko tega ni želela. Ko pa se je odločila pritegniti poglede, je spremenila eno samo stvar. Kaj? Koliko krat odgovorite pritrdilno, čeprav veste, da se tako preobremenjujete oziroma da bi enostavno raje odgovorili nikalno? Kar je dovolj dober razlog, da to tudi storite. Po spletu kroži primer, kako je neznan računalničar pustil službo na način, o katerem bodo v tem podjetju verjetno govorili še leta. Poskrbel je, da je šef prejel zanimivo sporočilo. Zbrali smo 7 trikov, zaradi katerih boste na razgovoru za delo pustili boljši vtis in s tem močno povečali svoje možnosti, da vas zaposlijo. Naj vam stojijo ob strani ugotovitve psihologije.


text: ID članka: 972685 - Oglejte si izdelke, na katere se nanaša ta članek. Imate razširitev lupine raziskovalca, ki je bila razvita s knjižnico Microsoft Foundation Class (MFC). Razširitev lupine gosti raziskovalec. Ko odprete raziskovalca, pa se proces Explorer.exe preneha odzivati. To težavo odpravite z varnostno posodobitvijo. Posodobitev lahko prenesete s tega Microsoftovega spletnega mesta: Paket za nadaljnjo distribucijo z varnostno posodobitvijo knjižnice ATL za Microsoft Visual C++ 2008 s servisnim paketom SP1 (http://www.microsoft.com/en-us/download/details.aspx?id=11895) Če želite več informacij o tej posodobitvi, obiščite to Microsoftovo spletno mesto: Opis paketa za nadaljnjo distribucijo z varnostno posodobitvijo za Microsoft Visual C++ 2008 s servisnim paketom SP1: 28. julij 2009 (http://support.microsoft.com/?kbid=973552) Opomba Če pride do dodatnih težav ali jih je treba odpraviti, boste morda morali ustvariti novo zahtevo za storitve podpore. Po navadi stroški podpore veljajo za dodatna vprašanja o podpori in težave, ki niso povezane s tem hitrim popravkom. Če si želite ogledati popoln seznam telefonskih številk Microsoftove službe za podporo strankam ali ustvariti novo prošnjo za storitve podpore, obiščite to Microsoftovo spletno mesto: Stik z Microsoftom (http://support.microsoft.com/contactus/?ws=support&ln=sl) Do te težave prihaja v teh modulih MFC različic med različico 9.0.30304.0 in različico 9.0.30729.176. Opomba To je članek za »HITRO OBJAVO«, ki je ustvarjen neposredno v Microsoftovi organizaciji za podporo. Informacije v tem članku so na voljo »takšne kot so« in kot odziv na težave. Zaradi hitrosti pri objavljanju članka so v gradivu lahko tipografske napake, ki se jih lahko popravi kadar koli brez obvestila. Za dodatne informacije glejte Pogoje uporabe (http://go.microsoft.com/fwlink/?LinkId=151500). ID članka: 972685 - Zadnji pregled: 26. februar 2014 - Revizija: 1.0 Velja za: Contact us for more help


text: Ker se Centara Grand Beach Resort Phuket nahaja v centru Karon, je to idealen kraj za raziskovanje Phuket. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Ta sodoben hotel se nahaja v bližini popularnih znamenitosti, kot so Plaža Karon , Park dinozavrov, Trening tajskega boksa. Centara Grand Beach Resort Phuket nudi svojim gostom najboljše usluge in storitve ter tako zagotavlja, da je bivanje pri njih resnično prijetno in udobno. Med bivanjem v tem krasnem hotelu lahko gostje uživajo v sobna postrežba, pralnica, restavracija, sef, 24-urna sobna strežba. Gostje lahko izbirajo med 262 sobami, od katerih vse izžarevajo nekakšno harmonijo in mir. V hotelu so na voljo številne možnosti za rekreacijo, vključno z bazen (otroški), fitness center, parna kopel, masažna kad, vodni športi (nemotorizirani). Centara Grand Beach Resort Phuket je idealna in priročna izbira za bivanje v Phuket, saj popotniki v njem najdejo udobje in domačnost. Please note that children are not allowed to stay at the following room types: - Premium Deluxe Ocean Facing - Premium Spa Deluxe room


text: "Akcije ne želimo ponavljati, saj to ni potuha za onesnaževalce, ampak javni protest in ozaveščanje proti takemu stanju," je v MMC-jevem klepetu pojasnil ekolog Janez Matos. V soboto bo potekala že druga množična vseslovenska čistilna akcija Očistimo Slovenijo 2012. Pred 'dnevom D' je bil gost MMC-jeve spletne klepetalnice eden izmed pobudnikov akcije Očistimo Slovenijo Janez Matos, ki je zatrdil, da takšne akcije ne bo nikoli več. |Klepet si lahko v celoti preberete tukaj.| Trenutno prijavljenih 120.935 prostovoljcev "Smo pa prepričani, da Slovenija potrebuje podobne civilne akcije - na primer čiščenje invazivnih rastlin, pomoč revnim v svojem kraju in podobno. Poskušali se bomo dogovoriti z največjimi prostovoljskimi organizacijami v Sloveniji, da se skupaj dogovorimo in vsako leto vsi podpremo eno dobrodelno akcijo. Ni pomembno, kdo je pobudnik, pomembno je, da se dela," je poudaril. Trenutno je po njegovih besedah na akcijo prijavljenih 120.935 prostovoljcev. "Posameznik ali društvo se vse še do sobote lahko prijavi na spletni strani www.očistimo.si in takoj prejme povratni mail z informacijami, ki jih potrebuje za udeležbo na akciji. Vabljeni so prav vsi. Tudi za najmlajše in nastarejše smo organizirali zbirna mesta, kjer se bodo čistili le razpršeni odpadki," je pojasnil. "Odvoz odpadkov je velik logističen zalogaj" V organizacijo akcije je vključenih okoli 500 do 1.000 ljudi, je dejal Matos in povedal, da ima vsaka občina svoje koordinatorje, ki se dogovarjajo s komunalami, občinami, društvi ... Matos je zatrdil, da v akciji sodelujejo vsa komunalna podjetja v Sloveniji. Opozoril je, da je odvoz velik logistični zalogaj, zato komunale ne morejo vsega odpeljati že v soboto, se bodo pa potrudile, kolikor bo le mogoče. Vse prostovoljce je zaprosil, naj odpadke ločujejo, saj bodo s tem tudi prihranili stroške komunalam in občinam. "Približna ocena sredstev, ki smo jih prihranili državi in občinam s prostovoljskim delom pri pobiranju odpadkov in izdelavi prvega vseslovenskega registra divjih odlagališč, pa je okoli 15 milijonov evrov. Komunale in občine so imele seveda tudi stroške s prevozi in z odlaganjem odpadkov, vendar pa so bili stroški čiščenja 7.000 odlagališč zaradi pomoči prostovoljcev veliko veliko manjši, kot če bi to hotele občine oziroma država izpeljati same," je izpostavil. "Take akcije so korak v pravo smer" V akciji letos sodeluje 98 odstotkov oz. 206 od 210 slovenskih občin. Matos je na vprašanje uporabnika navedel občine, ki ne sodelujejo v akciji. To so občine Dornava, del občine Šmartno pri Litiji, Žirovnica in Šmartno ob Paki. "Take akcije ozaveščajo in vračajo moč vsaj za en dan nazaj v roke nas, ljudi. So torej korak v pravo smer. Potrebna pa bo korenita sprememba mišljenja, vrednot. Vse manj ljudi verjame, da nas bo potrošništvo osrečilo, kar me veseli," je med drugim še dejal v klepetu.


text: Robačnekov mlin, nekdanji grajski mlin, je edini ohranjeni mlin v Begunjah . V njem so mleli žito in luščili ječmen za domačine iz Begunj in okolice, ohranjena oprema pa priča o delu mlinarjev. Potok Begunjščica je v Begunjah na Gorenjskem v preteklosti poganjal kar nekaj mlinov. Dobro ohranjen Robačnekov mlin stoji v srednjem delu naselja v sklopu kmečke domačije. Ob prihodu na njeno dvorišče o znamenitosti priča tabla, mlin pa se skriva v zadnjem delu stare hiše. Po izročilu je bil to grajski mlin, ki je pripadal bližnjemu gospostvu Katzenstein . Obrtni prostor je danes manjši kot prvotno. Ohranjena sta dva mlinska kamna, še delujoče stope in naprava za mletje s pajklom. S stopami so nekdaj luščili predvsem ječmen, pšenico in koruzo pa so mleli s pajklom. Ob prostoru mlina je tudi črna kuhinja s še delujočim kuriščem in delom ognjišča. Voda iz Begunjščice priteka na veliko vodno kolo po umetni vodni strugi – raki za stavbo. Mlinske stope še vedno delujejo. Za organizirane skupine gospodarica po dogovoru preusmeri potok na mlinsko kolo in hrup delujočih stop napolni notranjost mlina. Prav zato v Sloveniji poznamo pregovor Le v mlinu se dvakrat pove. Begunje 42 4275 Begunje na Gorenjskem Tel. : ++386 4 533 37 71 guided tour


text: NBaki Pozdrav Crnogorci i Crnogorke! Danas pomažemo e-Čileu koji vodi 2 važne bitke: jednu na Novom Zelandu, a drugu na svojoj teritoriji koja je pod okupacijom Argentine. -Udari za Čile u Otagu!- http://www.erepublik.com/en/military/battlefield/3581 -Udari za Čile u Zona Central- http://www.erepublik.com/en/military/battlefield/35817 Supply na #help.echile Kaj je to?Prebirate članek, ki ga je napisal državljan eRepublika, izjemne večigralske strateške igre, ki temelji na državah iz resničnega življenja. Ustvarite svoj značaj in pomagajte vaši državi doseči slavo medtem ko se uveljavljate kot vojni junak, znan založnik ali finančni mogotec.


text: Dobrna Turistični informacijski center:TIC Dobrna Dobrna 1 a ++386 3 780 10 64 na podeželju Zdravilna klima Povprečna poletna temperatura:18,4 °C Povprečna zimska temperatura:0,3 °C Dobrna leži v Občina Dobrna z nekaj več kot 2100 prebivalci in slovi po zdravilnem vrelcu , pa tudi po bogati kulturni in naravni dediščini, o čemer pričajo številne vile, dvorci in graščine. Občina Dobrna je geografsko zaključena celota na severnem delu Celjske kotline, med zelenimi obronki Paškega Kozjaka in temnimi gozdovi Pohorja. Občino Dobrna sestavlja 10 naselij: Brdce nad Dobrno, Lokovina, Loka, Klanc, Parož, Pristava, Strmec nad Dobrno, Vrba, Vinska Gorica, Zavrh nad Dobrno in Dobrna - idilična vasica - hiše v vasi, ki se sramežljivo zbirajo ob vaški cerkvi ter majhne strehe posameznih kmečkih gospodarstev po zelenih bregovih . Pogled, ki prevzame in zasanja. V jedrih te pravljice se obiskovalcem razkrije še sodobno zdravilišče Terme Dobrna s termalnim vrelcem in starodavnimi drevesi Zdraviliškega parka - naravni rezervat zdravja in življenske moči. Ob vznožju vaške cerkve in sotočju hudourniške Dobrnice in Topličice je skozi mnogo let nastajalo naselje Dobrna znano po zdravilni termalni vodi . S termalnim vrelcem je povezana tudi vsa zgodovina Dobrne. Najstarejši pisni viri segajo v 12. stoletje. Dobrnska posest je prehajala iz rok v roke. Skozi stoletja zgodovine so se menjavali lastniki: grofica Hema Breža-Sečka, grofje Bogenski, Henrik in Bertold de Nove castro, krška cerkev, Eberhard Dobrnski in njegovi potomci, Friderich Ptujski, rodovine Gačnik - Schlangenberg, Brandenau, Dienesberg, Hoyos in drugi. Razgibana zgodovina Dobrne je zagotovila bogato zapuščino kulturne dediščine, skupaj dvajset vil, ki so vsekakor vredne ogleda. Ena najlepših je Vila Higiea (danes 55 ležišč, poročna dvorana, vinska klet), sledijo Gosposka hiša (danes uprava Toplic d.d.), Hiša na trati, Vila Huba, Švicerija (danes Hotel Park ), Letna kavarna, Vila Zora, dvorec Novi grad, vila Ružička itd. Priporočamo vam popotovanje po pohodnih in kolesarskih poteh , trim stezi , ogled Hiše kulturne dediščine , muzeja kočij , pristne črne kuhinje , jame Ledenice , slapa Drenovec, kneippovega tolmuna in graščine Gutenek ob Anini poti ali Doline mlinov z delujočim zgornjim Vovkovim mlinom , ruševin Kačjega gradu , ob Loški poti , zagotovo pa se ne boste zmotili, če boste upoštevali njihov nasvet in se podali v Terme Dobrna , ki so eno najstarejših termalnih zdravilišč pri nas.


text: Zikhron Ya'akov Zikhron Ya'akov (hebrejsko זִכְרוֹן יַעֲקֹב, 'Jakobov spomenik'), pogosto le Zikhron, je mestece v Izraelu, 35 kilometrov južno od mesta Hajfa in spada v administrativno okrožje Hajfe. Leži na južnem koncu pogorja Karmel, od koder pogled sega na Sredozemsko morje. Nahaja se v bližini obalne avtoceste. Zikhron je bila ena prvih judovskih naselbin v deželi; leta 1882 jo je osnoval baron Edmond James de Rothschild in jo v čast svojemu očetu poimenoval Ya'akov. Mestece Zikhron Ya'akov je zaslovelo med prvo svetovno vojno, ko je Sarah Aaronsohn s svojima bratoma Aaronom in Alexom ter prijateljem Avshalomom Feinbergom tu ustanovila vohunsko mrežo Nili. Skupina se je prostovoljno odločila vohuniti za položaji Osmancev in predajati informacije Britancem. Septembra 1917 so Osmani prestregli enega od Sarinih poštnih golobov in tako prišli na sled organizaciji. Oktobra so obkolili Zikhron Ya'akov ter aretirali Sarah in več drugih. Po štirih dnevih mučenja ji je uspelo ustreliti se s skrito pištolo, s čimer se je izognila nadaljnjemu mučenju in zaščitila svoje sodelavce. Hiša Aaronsohnovih – muzej o mreži Nili – pričuje o tistem času. Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Zikhron Ya'akov|


text: Kratke hlače – udobna alternativa za vse priložnosti Poletje prihaja, temperature se višajo in oblekce so vedno krajše. So ti tvoje kavbojke sicer všeč, vendar pa ti je v njih v teh toplih dneh vedno bolj vroče in vroče? No, čas je za nove trendi kratke hlače. Dandanes jih nosijo tako ženske kot moški ob marsikateri priložnosti. Tako bermuda ali kargo kratke hlače kot tudi vroče hlačke – vse najdeš pri Blue Tomato! Vroče hlačke za ženske, kargo hlače za moške – za vsakogar nekaj! Kaj so kratke hlače seveda ni treba podrobneje razlagati, vendar pa je morda dobro predstaviti vse različne možnosti, ki so ti na voljo. Najbolj znane so verjetno klasične bermuda hlače. Znamke, kot so Volcom, DC in Carhartt, stavijo na ta moden vsestranski kos oblačila, ki ima najpogosteje stranske žepe, ki le še bolj poudarijo kroj slim fit. Če hlače pokombiniraš z nekaterimi dodatki, kot so kapa, sončna očala in ura, bo tvoj stajling popoln. Začetki kratkih hlač segajo vse do kraljeve mornarice, saj so bermuda hlače uporabljali pri v operacijah v tropskih podnebjih. Na Bermudskih otokih, blizu ameriške obale, so te hlače sprejeli celo kot del poslovne obleke – tako je jasno, od kod ime teh kratkih hlač, kajne? Chino hlače Zagotovo si že kdaj slišal/a za chino hlače. So kar precej podobne bermuda hlačam – tako kar zadeva njihov izvor kot tudi stajling: špansko govoreče vojake so na Filipinih v začektu 19. stoletja zaradi toplih temperatur opremili s kratkimi, lahkimi hlačami. Bombaž so takrat proizvajali na Kitajskem – od tod tudi ime „chino“, kar v španščini pomeni „kitajsko“. Kargo hlače Ne tako preproste, vendar kljub temu zelo praktično so kargo hlače. S stranskimi žepi nudijo dovolj prostora za vse stvari, ki jih potrebuješ čez dan. Da jih lahko nosiš, se ne rabiš podati na raziskovanje džungle – kargo hlače so zelo priljubljen kos oblačila pri moških za vsakdanjik. Če jih pokombiniraš še s stajliš kratko majico ali pa casual srajco, bo tvoj stil za poletje res pravi. Najpomembnejša pri teh hlačah sta seveda njihova udobje in funkcionalnost. Vroče hlače Super izgledajo tudi vroče hlačke – tako trdijo moški. Skozi leta so vroče hlačke postajale vedno krajše in krajše. Narejene so lahko iz jeansa, klasičnega bombaža ali bolj luksuznih tkanin, kot je saten. Ženske vroče hlačke so vsestranske, stajliš in seksi hkrati. Znamke, kot sta Roxy ali Nikita, nudijo veliko različnih stilov, tako za dekleta kot za ženske. Outdoor kratkih hlač Če ti je najpomembnejša funkcionalnost, si oglej našo pestro izbiro outdoor kratkih hlač. Znamka Bergans in druge podobne nudijo kratke hlače za dolge poletne treking ture. Zaradi številnih praktičnih lastnosti ti bodo zagotovo zelo všeč: so vodoodporne, zračne in neverjetno robustne – in to je le nekaj njihovih norih lastnosti. Če te bo slučajno ujel dež, pa boš povsem presenečen/a nad tem, kako hitro se bodo ponovno posušile. Prave kratke hlače za vsako priložnost Svoje nove kratke hlače boš zagotovo želel/a nositi ob vsaki priložnosti. Chino hlače so udobne za kolesarjenje skozi mesto, outdoor hlače so dovolj vzdržljive za plezanje v Alpah in casual denim hlače so več kot popolne za sproščen dan nekje na travi ... in seveda dovolj kul za kak nor večer kje na dopustu! Ne glede na to, za katere kratke hlače se odločiš, zagotovo boš z njimi zadovoljen/a v vsaki situaciji. Za na plažo lahko izbereš tudi boardshortse in tako boš, kar zadeva kratke hlače, za poletno sezono več kot dobro opremljen/a. Poglej si raznoliko ponudbo kratkih hlač v trgovini Blue Tomato!


text: Ferdinand Raimund |Ferdinand Raimund| Ferdinand Raimund; Litografija Joseph Kriehuber 1835 |Rojstvo||1. junij 1790[1] Dunaj |Smrt||5. september 1836[1] (46 let) Q693530 |Državljanstvo||Avstrija| |Poklic||dramatik, avtor, pisatelj in igralec| |ferdinandraimund.at| Življenje[uredi | uredi kodo] Ferdinand Raimund je bil sin Jakoba Raimunda. Po očetovi smrti leta 1804 je bil učenec pri slaščičarju Ludwigu Dehnu. Kot »numero« je med gledališkimi odmori ponujal slaščice svojega mojstra in se s tem prvič spoznal z gledališčem. Poklic slaščičarja je opustil, da bi postal igralec. Leta 1808 se je priključil potujočim komikom, ter se z njimi podal na turnejo po Dunaju. Zaradi govorne napake so ga v Meindlingu zavrnili, v Bratislavi pa je po premierni predstavi dobil odpoved. V letih med 1809 in 1814 je z različnimi igralskimi zasedbami nastopal po zahodni Madžarski. Leta 1814 se je vrnil na Dunaj, kjer je v gledališču Josefstadt slavil prve uspehe. Umetniški prodor mu je uspel leta 1815 z gledališko igro Glasbeniki na visokem trgu (Die Musikanten am hohen Markt), delo kasnejšega tasta Josefa Aloisa Gleicha, pri dunajskem ljudskem gledališču. Uspeh je bil tako izjemen, da je Gleich do leta 1817 napisal še štiri nadaljevanja. Od leta 1817 je bil Raimund član ansambla gledališča Leopoldstadt, od 1828 do 1830 celo član direkcije. Raimund tu ni le igral, temveč tudi vodil režijo. Med letoma 1820 in 1822 je bil nesrečno poročen s subreto Aloisio Gleich. V času zakona je imel tudi razmerje z Antonio Wagner, s katero je živel do leta 1829. Raimundova ljubezenska razmerja in njegova predstava o popolni ljubezni so v enaki meri krojila njegova dela, kot tudi nagnjenost k usodi tragičnega junaka. Od leta 1823 se je bolj posvečal pisanju. Kljub njegovem cilju, uspeti z likom tragičnega junaka, je največje uspehe slavil s komičnimi liki. Vedno znova je trpel za depresijo. Leta 1830 se je Raimund preizkusil v tragedijah Nesrečna krona ali Kralj brez kraljestva, Junak brez poguma, Lepota brez mladosti (Die unheilbringende Zauberkrone oder König ohne Reich, Held ohne Mut, Schönheit ohne Jugend), a pri občinstvu ni žel uspeha. Leta 1830 Raimund zapusti Leopoldstadt, saj tudi kritiki zanj niso imeli pohvalne besede. Vedno manj je nastopal in se leta 1834 popolnoma umaknil na svoje posestvo Pernitz (Raimundvilla). Zaradi ugriza psa, ki je bil po njegovem mnenju stekel, se je v noči na 30. avgust leta 1836 ustrelil. Umrl je 5. septembra leta 1836, pri 46-it letih v Pottensteinu. Pokopan je na pokopališču pri Gutensteinu. Pomen[uredi | uredi kodo] Raimundova dela so scenske prikazni sreče v urejenem svetu z utopičnim pogledom na višje kraljestvo ljubezni in svobode. Raimund je za ljudsko gledališče, ki je bilo namenjeno zgolj komiki in smehu, zasnoval drugačno dramatiko, kjer komične figure začnejo prevzemati nove vloge. Njegov vpliv na odtujeno pravljično gledališče kot utopija in ogledalo realnosti je imelo izjemen vpliv na nadaljnji razvoj ljudskih iger in dramatike v 20. stoletju. Dela[uredi | uredi kodo] Od leta 1823 do 1834 je Raimund ustvaril osem predstav, ki skupaj z Nestroyevim delom predstavljajo literarni višek dunajske ljudske komedije. V njegovih delih se kaže tradicija baročnega gledališča, dunajskih čarobnih iger, parodij in ljudskih iger. Zmes humorja, melanholije ter vzgojni pridih so mu zagotovili uspeh pri širšem občinstvu. - Izdelovalec termometrov na čarobnem otoku (Der Barometermacher auf der Zauberinsel), burka s petjem in plesom v dveh dejanjih, glasba Wenzel Müller (premiera 18.december 1823 v gledališču Leopoldstadt). - Diamant kralja duhov (Der Diamant des Zauberkönigs), čarobna igra v dveh dejanjih, glasba Joseph Drechsler (premiera 17. december 1824 v gledališču Leopoldstadt). - Deklica iz pravljične dežele ali Kmet kot milijonar (Das Mädchen aus der Feenwelt oder Der Bauer als Millionär), romantična izvirna čarobna pravljica s petjem v treh dejanjih, glasba Joseph Drechsler (10. november 1826 v gledališču Leopoldstadt). - Kralj gora in ljudomrznik (Der Alpenkönig und der Menschenfeind), romantično-komična izvirna čarobna igra v dveh dejanjih, glasba Wenzel Müller (17. oktober 1828 v gledališču Leopoldstadt; slo.1973). - Zapravljivec (Der Verschwender), čarobna pravljica v treh dejanjih, glasba Konradin Kreutzer ( 20. februar 1834 v gledališču Josefstadt; slo.1927).