text: 2286. Zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju (uradno prečiščeno besedilo) (ZSDU-UPB1), Stran 5777. Na podlagi 153. člena Poslovnika državnega zbora je Državni zbor Republike Slovenije na seji dne 26. aprila 2007 potrdil uradno prečiščeno besedilo Zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju, ki obsega: – Zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju – ZSDU (Uradni list RS, št. 42/93 z dne 22. 7. 1993), – Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju – ZSDU-A (Uradni list RS, št. 56/01 z dne 6. 7. 2001) in – Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju – ZSDU-B (Uradni list RS, št. 26/07 z dne 23. 3. 2007). Št. 300-01/92-12/21 Ljubljana, dne 26. aprila 2007 EPA 1334-IV Predsednik Državnega zbora Republike Slovenije France Cukjati, dr. med., l.r. Z A K O N O SODELOVANJU DELAVCEV PRI UPRAVLJANJU uradno prečiščeno besedilo (ZSDU-UPB1) I. SPLOŠNE DOLOČBE 1. člen Ta zakon določa načine in pogoje za sodelovanje delavcev pri upravljanju gospodarskih družb, ne glede na obliko lastnine, samostojnih podjetnikov posameznikov z najmanj 50 delavci in zadrug (v nadaljnjem besedilu: družba) in v pravni red Republike Slovenije prenaša Direktiva 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (UL L št. 80 z dne 23. 3. 2002, str. 29) in Direktiva Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (UL L št. 82 z dne 22. 3. 2001, str. 16). Pravico do sodelovanja pri upravljanju uresničujejo delavci po določbah tega zakona tudi v podjetjih, ki opravljajo gospodarske javne službe, v bankah in v zavarovalnicah, če ni s posebnim zakonom drugače določeno. Pravico do sodelovanja pri upravljanju v zavodih uresničujejo delavci kot posamezniki po določbah tega zakona, kolektivno pa v skladu s posebnim zakonom. Ta zakon se ne uporablja za sodelovanje delavcev pri upravljanju v evropskih svetih delavcev, v evropski delniški družbi in v evropski zadrugi, če ni s posebnim zakonom tako določeno. 1.a člen Izrazi, uporabljeni v tem zakonu, imajo naslednji pomen: a) »organ upravljanja« oziroma »direktor« je poslovodstvo, kakor ga določa zakon, ki ureja gospodarske družbe; b) »organ vodenja ali nadzora družbe« je organ vodenja ali nadzora, kakor ga določa zakon, ki ureja gospodarske družbe, in nadzorni ali upravni odbor zadruge, kakor ga določa zakon, ki ureja zadruge; c) »kapitalsko povezane družbe« so koncernske družbe oziroma koncern, kakor jih določa zakon, ki ureja gospodarske družbe oziroma zadruge. 2. člen Sodelovanje delavcev pri upravljanju se uresničuje na naslednje načine: – s pravico do pobude in s pravico do odgovora na to pobudo, – s pravico do obveščenosti, – s pravico dajanja mnenj in predlogov ter s pravico do odgovora nanje, – z možnostjo ali obveznostjo skupnih posvetovanj z delodajalcem, – s pravico soodločanja, – s pravico zadržanja odločitev delodajalca. 3. člen Pravice v zvezi s sodelovanjem delavcev pri upravljanju uresničujejo delavci kot posamezniki ali kolektivno preko: – sveta delavcev ali delavskega zaupnika, – zbora delavcev, – predstavnikov delavcev v organih družbe. 4. člen Delavci imajo pravico do individualnega in kolektivnega sodelovanja pri upravljanju, zlasti če gre za soodločanje oziroma vplivanje na vsebino in organizacijo dela ter na določitev in izvajanje aktivnosti, namenjenih izboljševanju delovnih razmer oziroma humanizaciji delovnega okolja in doseganju uspešnega poslovanja družbe. 5. člen Poleg načinov sodelovanja delavcev pri upravljanju, določenih z 2. členom tega zakona, se lahko z dogovorom med svetom delavcev in delodajalcem določijo tudi drugi načini sodelovanja delavcev pri upravljanju. S pisnim dogovorom med svetom delavcev in delodajalcem se podrobneje uredi uresničevanje pravic iz tega zakona ter druga vprašanja, za katera je s tem zakonom tako določeno, lahko pa se dogovori tudi več soupravljalskih pravic delavcev, kot jih določa ta zakon. Sklep o sklenitvi dogovora sprejme na strani delodajalca organ upravljanja. Delodajalec mora dogovor javno objaviti na način, ki je v družbi običajen. Z dogovorom iz tega člena se ne določajo pravice iz delovnega razmerja, plače in tisti pogoji dela, ki se skladno s predpisi urejajo s splošno veljavnimi kolektivnimi pogodbami. Določbe dogovora med svetom delavcev in delodajalcem, ki niso v skladu s prejšnjim odstavkom, so nične. 6. člen Dogovor iz prejšnjega člena se uporablja neposredno. Dogovor izvršuje delodajalec, če v posameznih primerih ni določeno drugače. Odstopanje delodajalca od zagotavljanja pravic, dogovorjenih z dogovorom, je možno samo s soglasjem sveta delavcev. Svet delavcev se s postopki, ki odstopajo od sprejetega dogovora, ne sme vmešavati v upravljanje družbe. 7. člen S pravico do sodelovanja delavcev pri upravljanju se ne posega v pravice in obveznosti sindikatov in združenj delodajalcev, da ščitijo interese svojih članov. Svet delavcev se mora vzdržati kakršnihkoli oblik sindikalnega boja. II. SVET DELAVCEV IN DELAVSKI ZAUPNIK 1. Oblikovanje, sestava, mandat in izvolitev sveta delavcev 8. člen Delavci imajo pravico izvoliti svet delavcev v skladu s tem zakonom. Svet delavcev se oblikuje, če je v družbi zaposlenih več kot 20 delavcev z aktivno volilno pravico. 9. člen V družbi, v kateri je zaposlenih do 20 delavcev z aktivno volilno pravico, delavci sodelujejo pri upravljanju preko delavskega zaupnika. Za izvolitev delavskega zaupnika se smiselno uporabljajo določbe tega zakona, ki se nanašajo na svet delavcev. Delavski zaupnik se s tajnim glasovanjem lahko izvoli tudi na zboru delavcev. Delavskemu zaupniku se mora omogočiti način dela in zagotoviti pravice, ki se nanašajo na svet delavcev. 10. člen Svet delavcev sestavlja naslednje število članov: – v družbi z do 50 delavcev – trije člani; – v družbi z več kot 50 do 100 delavcev – pet članov; – v družbi z več kot 100 do 200 delavcev – sedem članov; – v družbi z več kot 200 do 400 delavcev – devet članov; – v družbi z več kot 400 do 600 delavcev – 11 članov; – v družbi z več kot 600 do 1.000 delavcev – 13 članov. V družbi z več kot 1.000 delavcev se število članov sveta delavcev poveča za dva člana na vsakih dodatnih 1.000 delavcev. Mandat članov sveta delavcev traja štiri leta. Člani so lahko ponovno izvoljeni. Število članov sveta delavcev se v času mandatne dobe ne spremeni, ne glede na spremembo števila delavcev z aktivno volilno pravico v družbi. 11. člen Svet delavcev preneha z delom, če se število delavcev z aktivno volilno pravico zmanjša pod število, določeno v 8. členu tega zakona, razen če ni v dogovoru drugače določeno. 12. člen Pravico voliti predstavnike v svet delavcev imajo vsi delavci, ki delajo v družbi nepretrgoma najmanj šest mesecev (aktivna volilna pravica). Direktor, delavci, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi v skladu z 72. členom Zakona o delovnih razmerjih (Uradni list RS, št. 42/02) ter prokuristi (v nadaljnjem besedilu: vodilno osebje) nimajo pravice voliti predstavnikov v svet delavcev. Družinski člani vodilnega osebja nimajo pravice voliti predstavnikov v svet delavcev. Za družinske člane po tem zakonu se štejejo zakonec, otroci (zakonski ali nezakonski, posvojenci in pastorki), vnuki, starši (oče, mati, očim in mačeha), posvojitelji ter bratje in sestre. 13. člen Pravico biti izvoljeni v svet delavcev imajo vsi delavci, ki imajo aktivno volilno pravico po tem zakonu in so zaposleni v družbi nepretrgoma najmanj 12 mesecev (pasivna volilna pravica). 14. člen V novoustanovljeni družbi imajo aktivno in pasivno volilno pravico vsi delavci iz prvega odstavka 12. člena in iz 13. člena tega zakona, ne glede na dobo zaposlitve. 15. člen Člani sveta delavcev se volijo s tajnim in neposrednim glasovanjem. Vsak delavec ima en glas. Delavci glasujejo osebno. 16. člen Svet delavcev mora objaviti sklep o razpisu volitev največ 90 in najmanj 60 dni pred iztekom mandatne dobe članov sveta delavcev. V sklepu o razpisu volitev mora biti določen dan volitev in število članov sveta, ki se volijo. Število članov sveta, ki se volijo, se določi glede na število delavcev v družbi na dan sprejema sklepa o razpisu volitev. S sklepom o razpisu volitev se imenuje tudi volilna komisija. Sklep o razpisu volitev se mora na način, dostopen vsem delavcem, objaviti v družbi. 17. člen V novoustanovljeni družbi lahko najmanj trije delavci ali v družbi zastopani reprezentativni sindikati skličejo zbor delavcev zaradi izvolitve sveta delavcev. 18. člen V primeru iz prejšnjega člena se skliče zbor delavcev v delovnem času, v dogovoru z direktorjem družbe. Na zboru delavcev se delavci z večino glasov delavcev z aktivno volilno pravico odločajo o oblikovanju sveta delavcev. Če je sprejeta odločitev o oblikovanju sveta delavcev, zbor delavcev imenuje volilno komisijo in določi dan volitev v svet delavcev. Člane volilne komisije lahko predlaga vsak delavec in v družbi zastopani sindikati. Izvoljeni so tisti kandidati za člane volilne komisije, ki dobijo največ glasov. Volilni organi 19. člen Postopek volitev in odpoklica članov sveta delavcev vodijo volilne komisije in volilni odbori (v nadaljnjem besedilu: volilni organi). Volilne komisije se imenujejo za štiri leta, volilni odbori pa za vsake volitve članov sveta delavcev. 20. člen Volilne organe sestavljajo predsednik in člani ter njihovi namestniki. Člani volilnih organov in njihovi namestniki so lahko le delavci, ki imajo aktivno volilno pravico. Člani volilnih organov in njihovi namestniki ne morejo biti kandidati za člane sveta delavcev. Članstvo v volilnih organih je prostovoljno. Pisni pristanek kandidata za člana volilnega organa je potrebno pridobiti pred sprejemom sklepa o razpisu volitev. 21. člen Volilni organ je sklepčen, če sta navzoči dve tretjini članov volilnega organa oziroma namestniki tistih članov, ki so odsotni. Če tudi tako ni mogoče zagotoviti sklepčnosti volilnega organa, je volilni organ sklepčen, če so namesto odsotnih članov ali njihovih namestnikov navzoči namestniki prisotnih članov. Predsednika volilne komisije lahko nadomešča samo njegov namestnik. 22. člen Pri delu volilnih organov so lahko navzoči tudi predstavniki kandidatov za člane sveta delavcev in predstavniki sindikatov v družbi. Predstavnik iz prejšnjega odstavka sam ne more biti kandidat za člana sveta delavcev. 23. člen Volilno komisijo sestavljajo predsednik in najmanj dva člana ter njihovi namestniki. 24. člen Volilna komisija: – skrbi za zakonitost volitev članov sveta delavcev, – ugotavlja, ali so predlogi kandidatov za člane sveta delavcev v skladu s tem zakonom in jih objavi, – določa volišča, – določa seznam volivcev za celotno družbo in za posamezna volišča, – imenuje volilne odbore, – ugotavlja rezultate izida glasovanja na voliščih in razglaša, kateri kandidati so izvoljeni v svet delavcev, – vodi neposredno tehnično delo v zvezi z volitvami, – opravlja druge naloge, ki jih določa ta zakon. 25. člen Glasovanje na voliščih vodijo volilni odbori, ki skrbijo za pravilnost in tajnost glasovanja. Za vsako volišče se imenuje en volilni odbor. Volilni odbor sestavljajo predsednik in parno število članov; vsak od njih ima namestnika. 26. člen V družbi z do 50 delavci z aktivno volilno pravico ni potrebno imenovati namestnikov članov volilnih organov. V primeru iz prejšnjega odstavka se lahko naloge volilne komisije in volilnih odborov združijo in jih opravlja volilna komisija. V primeru iz prvega odstavka tega člena se sme glasovati le na enem volišču. Kandidiranje članov sveta 27. člen Pravico predlagati kandidate za člane sveta delavcev imajo: – v družbi z več kot 20 do 50 delavci – najmanj trije delavci z aktivno volilno pravico; – v družbi z več kot 50 do 300 delavci – najmanj desetina delavcev z aktivno volilno pravico; – v družbi z nad 300 delavci – najmanj desetina delavcev z aktivno volilno pravico, vendar je v vsakem primeru veljaven predlog, ki ga poda najmanj 50 delavcev; – vsak reprezentativni sindikat v družbi. Predlogi kandidatov za člane sveta delavcev, ki se predložijo volilni komisiji, morajo biti pisni. Predlogom kandidatov za člane sveta delavcev iz prvih treh alinej prejšnjega odstavka je potrebno priložiti podpise delavcev, ki predlagajo kandidate za člane sveta delavcev. Predlogu kandidatov za člane sveta delavcev morajo biti priložene pisne izjave kandidatov, da se s kandidaturo strinjajo. 28. člen Svet delavcev lahko s poslovnikom določi, da se kandidati za člane sveta delavcev predlagajo in volijo ločeno za posamezne posebne skupine delavcev (ženske, invalidi, mladi delavci in podobno), za posamezne organizacijske enote oziroma dele delovnega procesa ter za dele družbe, ki so izven sedeža družbe. 29. člen Predloge kandidatov za člane sveta delavcev je potrebno predložiti volilni komisiji v 21 dneh od objave sklepa o razpisu volitev. 30. člen Ko volilna komisija prejme predloge kandidatov za člane sveta delavcev, v treh dneh preizkusi, če so pripravljeni v skladu s tem zakonom in če so bili pravočasno vloženi. 31. člen Če volilna komisija ugotovi formalne pomanjkljivosti posameznih predlogov kandidatov za člane sveta delavcev, zahteva od predlagateljev, da jih v treh dneh odpravijo. Če so predlogi vloženi na podlagi zbranih podpisov, se zahteva javno objavi v družbi, rok za odpravo pomanjkljivosti pa začne teči z dnem javne objave. Če volilna komisija ugotovi, da pomanjkljivosti ni mogoče odpraviti ali ugotovi, da je predlog kandidatov za člane sveta delavcev vložen prepozno, predlog zavrne. 32. člen Če je kandidatov za člane sveta delavcev manj, kot se jih voli, mora volilna komisija to takoj javno objaviti. Volilna komisija določi rok za prijavo dodatnih kandidatov za člane sveta delavcev, ki ne sme biti daljši od sedmih dni in začne teči z dnem javne objave. Volilna komisija pomanjkljive in prepozne predloge kandidatov za člane sveta delavcev iz prejšnjega odstavka zavrne. 33. člen V primerih iz drugega odstavka 31. člena in drugega odstavka 32. člena tega zakona odloča volilna komisija s sklepom, zoper katerega imajo predlagatelji in kandidati za člane sveta delavcev v osmih dneh od javne objave sklepa pravico do pritožbe na pristojno sodišče. 34. člen Če predlogi kandidatov za člane sveta delavcev nimajo pomanjkljivosti oziroma so bile formalne pomanjkljivosti odpravljene, volilna komisija sprejme sklep o njihovi zakonitosti in jih objavi. Sklep o zavrnitvi oziroma o ugotovitvi skladnosti z zakonom mora volilna komisija izdati najpozneje v treh dneh po tem, ko je bil predlog kandidatov za člane sveta delavcev vložen; če je bil predlog dan v dopolnitev, pa po preteku roka za dopolnitev. Če tudi po preteku roka za dopolnitev predloga kandidatov za člane sveta delavcev oziroma roka za vložitev novih predlogov kandidatov za člane sveta delavcev ni vloženih najmanj toliko veljavnih predlogov, kot je vseh članov sveta delavcev, ki se volijo, se volitve ne morejo organizirati. V tem primeru se lahko volitve ponovno organizirajo šele po preteku treh mesecev. Če kandidat za člana sveta delavcev odstopi od kandidature in vloženih predlogov kandidatov za člane sveta delavcev ni več toliko, kot je članov sveta delavcev, ki se volijo, se kandidacijski postopek za število manjkajočih članov sveta delavcev ponovi. Volitve članov sveta delavcev 35. člen Volilna komisija obvesti volivce o dnevu volitev in o njihovem volišču. Volitve morajo biti organizirane tako, da je zagotovljena tajnost glasovanja. 36. člen Volilni odbor lahko v soglasju z volilno komisijo določi, da volivci, ki so na dan volitev odsotni, volijo pred tem dnem. Volilni odbor določi dan volitev iz prejšnjega odstavka. O delu volilnega odbora pri glasovanju se sestavi poseben zapisnik. 37. člen Voli se z glasovnicami. Na glasovnici se navedejo imena kandidatov za člane sveta delavcev po abecednem redu priimkov, z navedbo, za koliko kandidatov se glasuje. 38. člen Voli se tako, da se obkrožijo zaporedne številke pred imeni tistih kandidatov za člane sveta delavcev, za katere se želi glasovati. 39. člen Neizpolnjena glasovnica in glasovnica, na kateri ni mogoče ugotoviti volje volivca, sta neveljavni. Neveljavna je tudi glasovnica, če je volivec glasoval za več kandidatov za člane sveta delavcev, kot jih je potrebno izvoliti. 40. člen Ko poteče čas volitev, ki je določen, začne volilni odbor takoj šteti glasove. O delu volilnega odbora se sestavi zapisnik, v katerega se vpiše: – dan, čas in kraj volitev, sestava volilnega odbora ter imena oseb, navzočih v skladu z 22. členom tega zakona, – koliko delavcev je imelo pravico voliti na volišču, – število oddanih glasovnic, – število neveljavnih glasovnic, – koliko glasov je dobil posamezen kandidat. V zapisnik se vpišejo tudi morebitne pripombe predstavnikov iz 22. člena tega zakona. Zapisnik, ki ga podpišejo vsi člani volilnega odbora, se najkasneje v 24 urah dostavi volilni komisiji, skupaj z volilnim gradivom. 41. člen Volilna komisija ugotovi, koliko volivcev je imelo pravico voliti v družbi, koliko jih je volilo, koliko glasovnic je bilo neveljavnih in koliko glasov je dobil posamezni kandidat za člana sveta delavcev. O delu volilne komisije se piše zapisnik, v katerega se vpišejo podatki iz prejšnjega člena, morebitne pripombe predstavnikov iz 22. člena tega zakona, pripombe članov volilne komisije ter osebni podatki izvoljenih kandidatov za člane sveta delavcev. Zapisnik podpišejo vsi člani volilne komisije. 42. člen Volitve so veljavne, če se jih je udeležila več kot polovica delavcev z aktivno volilno pravico. Če se je volitev udeležila polovica ali manj kot polovica delavcev, je mogoče nove volitve izvesti šele po šestih mesecih. Izvoljenih je toliko kandidatov za člane sveta delavcev, kot je članov sveta delavcev, in sicer tisti, ki so dobili največje število glasov. Če sta dva kandidata za člana sveta delavcev dobila enako število glasov, je izvoljen tisti, ki ima daljšo delovno dobo v družbi. 43. člen Če volilna komisija razveljavi volitve zaradi nepravilnosti, se opravijo ponovne volitve v 60 dneh po pravnomočnosti sklepa volilne komisije o neveljavnosti volitev. 44. člen V primerih iz prvega odstavka 42. člena in 43. člena tega zakona izda volilna komisija sklep o neveljavnosti volitev, zoper katerega je zagotovljena pravica do pritožbe v osmih dneh od dneva javne objave na pristojno sodišče. 45. člen Volitve v svet delavcev se opravijo najmanj 15 dni pred iztekom mandatne dobe članov sveta delavcev. Volilne rezultate ugotovi in razglasi volilna komisija najkasneje v petih dneh po izvedbi volitev. Po en izvod zapisnika o delu volilne komisije se vroči organu upravljanja in direktorju družbe ter drugim predstavnikom iz 22. člena tega zakona. Zapisnik se javno objavi tako, da je dostopen vsem delavcem v družbi. Z razglasitvijo volilnih izidov se šteje svet delavcev za izvoljenega, pravice in obveznosti pa izvršuje od dneva, ko staremu svetu delavcev preneha mandat. Prenehanje članstva v svetu delavcev 46. člen Delavcu preneha članstvo v svetu delavcev, če: – umre, – mu preteče mandat, – izgubi pravico biti voljen v svet delavcev, – je odpoklican, – odstopi, – mu preneha delovno razmerje v družbi. Odstop je veljaven, ko svet delavcev sprejme pisno izjavo delavca o odstopu. 47. člen Če delavcu preneha članstvo v svetu delavcev, postane član sveta delavcev za preostanek mandatne dobe tisti kandidat za člana sveta delavcev, ki je med neizvoljenimi kandidati za člane sveta delavcev dobil največ glasov, vendar ne manj kot 5% glasov tistih, ki so glasovali. Če sta dva kandidata za člana sveta delavcev dobila enako število glasov, postane član sveta tisti, ki ima daljšo delovno dobo v družbi. Če pred potekom mandatne dobe iz kakršnegakoli razloga preneha mandat več kot tretjini članov sveta delavcev in jih ni mogoče nadomestiti na način iz prejšnjega odstavka, se v 15 dneh od dneva ugotovitve o prenehanju mandata razpišejo nadomestne volitve. 48. člen Postopek za odpoklic člana sveta delavcev se začne na podlagi pisne zahteve najmanj 10% delavcev z aktivno volilno pravico oziroma reprezentativnega sindikata v družbi, če gre za člana sveta, ki ga je kandidiral ta sindikat. Če gre za odpoklic na podlagi zahteve delavcev, morajo biti zahtevi priloženi podpisi delavcev iz prejšnjega odstavka. V zahtevi se navedejo razlogi za odpoklic. Zahteva se pošlje volilni komisiji. Volilna komisija v postopku za odpoklic člana sveta delavcev ne presoja razlogov za odpoklic. 49. člen Če volilna komisija zahteve za odpoklic ne zavrne, v 30 dneh razpiše glasovanje o odpoklicu člana sveta delavcev in določi dan glasovanja. Za zavrnitev predloga za odpoklic člana sveta delavcev se smiselno uporabljajo določbe 30., 31., 33. in 34. člena tega zakona. 50. člen Član sveta delavcev je odpoklican, če je za odpoklic glasovala večina delavcev, ki imajo aktivno volilno pravico v času glasovanja o odpoklicu. 51. člen Za izvedbo glasovanja o odpoklicu se smiselno uporabljajo določbe tega zakona o volitvah članov sveta delavcev. Varstvo volilne pravice in stroški volitev 52. člen Volivcu morata biti zagotovljeni svoboda in tajnost volitev. Nihče ne sme ovirati volitev članov sveta delavcev. Volitve morajo biti organizirane tako, da se jih lahko udeležijo vsi delavci. Delodajalec ne sme v zvezi z volitvami delavcem obljubiti kakršnihkoli korist oziroma jim ne sme groziti z izgubo koristi in tako vplivati na glasovanje. Delavci imajo pravico izraziti svoje mnenje o volitvah, volilnih organih in kandidatih za člane sveta delavcev in zato ne morejo biti disciplinsko odgovorni. Nihče ne sme od delavca zahtevati, naj pove, kako je volil oziroma zakaj ni volil. 53. člen V primeru bistvenih kršitev postopka volitev, ki so ali bi lahko vplivale na zakonitost in pravilnost volitev, predlagatelji in kandidati za člane sveta delavcev lahko zahtevajo v osmih dneh na pristojnem sodišču razveljavitev volitev. Pristojno sodišče je sodišče, pristojno po območju sedeža družbe. 54. člen Nujne in potrebne stroške za tehnično izvedbo volitev krije družba. Čas, porabljen za delo volilnih organov in volitve, se plača, kot da bi delavci delali. Volitve se morajo izvesti v delovnem času tako, da je kar najmanj moten delovni proces. Način dela sveta delavcev 55. člen Prvo sejo novoizvoljenega sveta delavcev skliče predsednik volilne komisije, ki sejo vodi, dokler svet delavcev iz svoje sestave ne izvoli predsedujočega seje. Svet delavcev izvoli predsednika in njegovega namestnika. Predsednik zastopa in predstavlja svet delavcev. Namestnik zastopa in predstavlja svet delavcev v odsotnosti predsednika. 56. člen Člani sveta delavcev ne smejo biti ovirani oziroma jim ne sme biti onemogočeno opravljanje njihovih aktivnosti v svetu delavcev, kot tudi ne njihovo redno delo. 57. člen Način dela sveta delavcev se uredi s poslovnikom. S poslovnikom se uredijo zlasti naslednja vprašanja: – način sklicevanja sej, – sklepčnost, – način sprejemanja odločitev, – vodenje zapisnika, – sodelovanje oseb iz 61. člena tega zakona, – način konstituiranja odborov sveta delavcev. 58. člen Svet delavcev lahko ustanovi odbore za obravnavo posameznih vprašanj iz svoje pristojnosti. Odbori sveta delavcev se lahko ustanovijo tudi za obravnavo tistih vprašanj, ki so pomembna za posebne skupine delavcev (ženske, invalidi, mladi delavci ipd.). Svet delavcev lahko ustanovi odbore sveta delavcev tudi za posamezne organizacijske enote družbe oziroma dele delovnega procesa ter za dele družbe, ki so izven sedeža družbe (v nadaljnjem besedilu: dislocirane enote), če je v dislocirani enoti najmanj deset delavcev z aktivno volilno pravico. 59. člen Pristojnosti odborov sveta delavcev določi svet delavcev s poslovnikom. Največ tretjina odbora sveta delavcev je lahko sestavljena iz delavcev, ki niso člani sveta delavcev. Organ upravljanja in direktorja družbe se obvesti o ustanovitvi odborov sveta delavcev, njihovi sestavi in pristojnostih. 60. člen Odbori sveta delavcev obravnavajo vprašanja iz svoje pristojnosti in o svojih zaključkih ter predlogih obvestijo svet delavcev, ki o tem sprejme končno odločitev. 61. člen Svet delavcev lahko na svoje seje povabi strokovnjake iz družbe ali izven nje, vodilno osebje, predstavnike reprezentativnih sindikatov in predstavnike združenj delodajalcev. Osebam iz prejšnjega odstavka se pošlje gradivo in del zapisnika, ki se nanaša na njihovo prisotnost na seji sveta. 62. člen Svet delavcev se praviloma sestaja v delovnem času, upoštevaje potrebe delovnega procesa. Družba mora zagotoviti članom sveta delavcev pravico do petih plačanih ur mesečno za udeležbo na sejah sveta delavcev. Direktorju družbe je treba pravočasno sporočiti čas seje. Če je seja izven delovnega časa, ker potrebe delovnega procesa ne dopuščajo drugače, se šteje ta čas za delovni čas in je plačan v okviru ur, določenih v prvem odstavku tega člena. 63. člen Člani sveta delavcev imajo pravico do treh plačanih ur na mesec za posvetovanje z delavci in pravico do 40 plačanih ur na leto za izobraževanje, potrebno za učinkovito delo sveta delavcev. Z dogovorom med delodajalcem in svetom delavcev se lahko določi večje število ur za delo članov sveta delavcev, daljša odsotnost z nadomestilom ali brez nadomestila plače zaradi izobraževanja, potrebnega za učinkovito delo sveta delavcev, večje število ur v okviru delovnega časa, namenjenih posvetovanju članov sveta delavcev z delavci, ter druge ugodnosti, povezane z delom sveta delavcev. Družba mora zagotoviti članom sveta delavcev za čas posvetovanja enako plačo, kot če bi delali. Čas in kraj posvetovanja se sporazumno določita med direktorjem in svetom delavcev, upoštevaje potrebe delovnega procesa. 64. člen V družbi s 50 do 300 delavci se določi število članov sveta delavcev, ki opravljajo svojo funkcijo s polovičnim delovnim časom, in sicer: – v družbi s 50 do 100 delavci – en član, – v družbi s 100 do 300 delavci – dva člana. V družbi z večjim številom delavcev se določi število članov sveta delavcev, ki opravljajo svojo funkcijo poklicno, in sicer: – v družbi s 300 do 600 delavci – en član, – v družbi s 600 do 1.000 delavci – dva člana, – na vsakih dodatnih 600 zaposlenih pa še po en član. Poklicni član sveta delavcev je upravičen do plače, ki ne sme biti nižja od plače, ki jo je prejemal pred izvolitvijo za člana sveta delavcev, ali do plače, ki jo prejemajo zaposleni v družbi z enako izobrazbo, če je ta zanj ugodnejša. Plača poklicnega člana sveta delavcev se valorizira z rastjo ostalih plač v družbi. 65. člen Delodajalec krije nujne stroške za delo sveta delavcev, najmanj pa stroške potrebnih prostorov za seje, sprejem strank in delo poklicnih članov sveta delavcev, stroške materialnih sredstev, ki jih svet delavcev uporablja in stroške administrativnega osebja za delo sveta delavcev. Stroške oseb iz 61. člena tega zakona krije družba le, če je bilo tako predhodno dogovorjeno z delodajalcem in v obsegu, ki je bil dogovorjen, najmanj pa 50% povprečne plače mesečno na zaposlenega v družbi na vsakega člana sveta delavcev. Z dogovorom med delodajalcem in svetom delavcev se lahko določi fiksni znesek sredstev za delo sveta v določenem časovnem obdobju. Svet delavcev uporablja ta sredstva po lastni presoji, vendar le za financiranje svojega dela. 66. člen Če svet delavcev in delodajalec ne dosežeta sporazuma glede vprašanj iz 63. in 65. člena tega zakona, lahko vsak od njiju zahteva, da o njih odloči arbitraža. Arbitraža pri svoji odločitvi upošteva ekonomski položaj družbe in potrebe sveta delavcev. 67. člen Članu sveta delavcev ni mogoče znižati plače ali proti njemu začeti disciplinskega ali odškodninskega postopka ali ga kako drugače postavljati v manj ugoden ali podrejen položaj, če ravna v skladu z zakonom, kolektivno pogodbo in pogodbo o zaposlitvi. 67.a člen Če pride zaradi pravnega prenosa podjetja ali dela podjetja, izvedenega na podlagi zakona, drugega predpisa, pravnega posla oziroma pravnomočne sodne odločbe ali zaradi združitve do spremembe delodajalca, član sveta delavcev ohrani svoj status, če pri delodajalcu prevzemniku obstajajo pogoji za njegovo imenovanje v skladu z zakonom. Prejšnji odstavek se ne uporablja, če so izpolnjeni pogoji za novo imenovanje sveta delavcev. Član sveta delavcev, ki mu preneha mandat zaradi spremembe delodajalca, uživa varstvo v skladu s prejšnjim členom še devet mesecev po prenehanju funkcije in varstvo pred odpovedjo v skladu z zakonom o delovnih razmerjih. 68. člen Člani sveta delavcev in osebe iz 61. člena tega zakona morajo varovati poslovno skrivnost družbe. III. ZBOR DELAVCEV DRUŽBE 69. člen Svet delavcev ima pravico sklicati zbor delavcev, ki ga sestavljajo vsi zaposleni v družbi, razen vodilnega osebja. Možen je tudi sklic po posameznih organizacijskih enotah ali delih delovnega procesa v družbi. Zbor delavcev dislocirane enote ima pravico sklicati tudi odbor sveta delavcev dislocirane enote. Zbor delavcev ima pravico obravnavati vprašanja iz pristojnosti sveta delavcev oziroma njegovega odbora. Zbor delavcev ne more odločati o vprašanjih, ki so v pristojnosti sveta delavcev oziroma njegovega odbora. 70. člen Svet delavcev oziroma odbor sveta delavcev lahko povabi na zbor delavcev osebe iz 61. člena tega zakona. Direktorja družbe je potrebno obvestiti o sklicu zbora delavcev. Predstavnik družbe ima pravico sodelovati na zboru delavcev. 71. člen Svet delavcev oziroma njegov odbor mora sklicati zbor delavcev, če tako zahteva direktor družbe in uvrstiti na dnevni red vprašanja, ki jih direktor predlaga. 72. člen Zbor delavcev se lahko skliče, upoštevaje potrebe delovnega procesa, enkrat letno med delovnim časom. Zbor delavcev se praviloma skliče izven delovnega časa, razen če ni drugače dogovorjeno in v primeru iz prejšnjega člena. Način sklica in delo zbora delavcev se podrobneje uredita s poslovnikom sveta delavcev. IV. SVET DELAVCEV KAPITALSKO POVEZANIH DRUŽB 73. člen Kapitalsko povezane družbe ustanovijo svet delavcev kapitalsko povezanih družb. V svetu delavcev kapitalsko povezanih družb sodelujejo predstavniki vseh kapitalsko povezanih družb. 74. člen Člane sveta delavcev kapitalsko povezanih družb imenujejo sveti delavcev kapitalsko povezanih družb, skupno število članov in število članov, ki jih imenuje svet delavcev posamezne družbe pa določijo z dogovorom, skladno z velikostjo in številom članov sveta delavcev te družbe. Člani sveta delavcev kapitalsko povezanih družb so lahko le člani svetov delavcev povezanih družb. 75. člen Svet delavcev kapitalsko povezanih družb je pristojen za obravnavanje vprašanj, ki se nanašajo na delavce v vseh kapitalsko povezanih družbah. S sporazumom med sveti delavcev kapitalsko povezanih družb se lahko natančneje opredelijo pristojnosti sveta delavcev kapitalsko povezanih družb in vprašanja, ki sodijo v delovno področje sveta delavcev kapitalsko povezanih družb. 76. člen Za način dela sveta delavcev kapitalsko povezanih družb se smiselno uporabljajo določbe tega zakona o načinu dela sveta delavcev. 77. člen Mandat članov sveta delavcev kapitalsko povezanih družb se veže na mandat v svetu delavcev družb, iz katerih so imenovani. V. SODELOVANJE DELAVCEV V ORGANIH DRUŽBE 78. člen Sodelovanje delavcev pri upravljanju v organih družbe se uresničuje preko predstavnikov delavcev v organih vodenja in nadzora družbe, in sicer: 1. v dvotirnem sistemu upravljanja preko predstavnikov delavcev v nadzornem svetu družbe ali nadzornem odboru zadruge (v nadaljnjem besedilu: nadzorni svet), lahko pa tudi preko predstavnika delavcev v upravi družbe ali v upravnem odboru zadruge (v nadaljnjem besedilu: delavski direktor); 2. v enotirnem sistemu upravljanja preko predstavnikov delavcev v upravnem odboru in v komisijah upravnega odbora, lahko pa tudi preko predstavnika delavcev med izvršnimi direktorji družbe ali zadruge. 79. člen Število predstavnikov delavcev v nadzornem svetu se določi s statutom družbe, vendar ne sme biti manjše od ene tretjine članov in ne večje od polovice vseh članov nadzornega sveta družbe. V upravnem odboru je najmanj eden izmed članov predstavnik delavcev. Število predstavnikov delavcev v upravnem odboru se določi s statutom družbe, vendar ne sme biti manjše od enega predstavnika delavcev izmed vsakokratnih treh dopolnjenih članov upravnega odbora. Za predstavnika delavcev v nadzornem svetu oziroma upravnem odboru družbe ne more biti izvoljena v družbi zaposlena oseba, ki po tem zakonu nima pravice voliti in biti izvoljena v svet delavcev. Predstavnik delavcev v nadzornem svetu ali upravnem odboru ne more biti predsednik tega organa. Svet delavcev ima pravico imenovati tudi predstavnika delavcev v komisije nadzornega sveta in upravnega odbora. Predstavnike delavcev, ki so člani nadzornega sveta ali upravnega odbora oziroma njegovih komisij, izvoli in odpokliče svet delavcev in s tem seznani skupščino družbe. Način izvolitve in odpoklica članov nadzornega sveta ali upravnega odbora oziroma njegovih komisij, ki so predstavniki delavcev, se podrobneje določi s poslovnikom sveta delavcev. 80. člen Člani nadzornega sveta in upravnega odbora ter njegovih komisij, ki so predstavniki delavcev, zastopajo interese vseh delavcev v okviru pooblastil tega organa v skladu z zakonom, ki ureja gospodarske družbe, ali zakonom, ki ureja zadruge, in statutom družbe. Nadzorni svet oziroma upravni odbor družbe je dolžan na zahtevo predstavnikov delavcev najmanj enkrat letno obravnavati poročilo sveta delavcev o stanju na področju uresničevanja tega zakona v družbi s predlogom ukrepov in se do njega opredeliti. 81. člen Družba z dvotirnim sistemom upravljanja, kjer je zaposlenih več kot 500 delavcev, ima delavskega direktorja, ki ga predlaga v upravo družbe svet delavcev. V družbi z enotirnim sistemom upravljanja, kjer je zaposlenih več kot 500 delavcev, je na predlog sveta delavcev eden izmed predstavnikov delavcev v upravnem odboru imenovan za izvršnega direktorja. V družbi, kjer je zaposlenih manjše število delavcev, se lahko imenuje delavskega direktorja v upravo družbe ali predstavnika delavcev v upravnem odboru za izvršnega direktorja, če je tako določeno z dogovorom med svetom delavcev in delodajalcem. 82. člen Na predlog sveta delavcev imenuje delavskega direktorja kot člana uprave družbe nadzorni svet, predstavnika delavcev za izvršnega direktorja upravnega odbora pa upravni odbor. Za odpoklic delavskega direktorja v upravi družbe ali predstavnika delavcev med izvršnimi direktorji upravnega odbora se smiselno uporabljajo določbe, ki veljajo za njegovo imenovanje. 83. člen Če delavski direktor v upravi ali predstavnik delavcev med izvršnimi direktorji upravnega odbora ni imenovan v skladu s prejšnjim členom, mora odbor nadzornega sveta ali upravnega odbora nadzornemu svetu ali upravnemu odboru v enem mesecu po njegovem glasovanju predlagati skupnega kandidata. Kandidat je imenovan za delavskega direktorja v upravi ali za predstavnika delavcev med izvršnimi direktorji upravnega odbora, če dobi večino glasov prisotnih članov nadzornega sveta ali upravnega odbora. Odbor nadzornega sveta oziroma upravnega odbora iz prejšnjega odstavka je sestavljen iz enakega števila predstavnikov lastnikov, imenovanih izmed članov nadzornega sveta oziroma upravnega odbora, in predstavnikov delavcev – članov sveta delavcev, predsednik odbora pa je predstavnik lastnikov. Če delavski direktor v upravi ali predstavnik delavcev med izvršnimi direktorji upravnega odbora tudi v skladu s prvim odstavkom tega člena ni imenovan, lahko svet delavcev zahteva, da ga imenuje pristojno sodišče. 84. člen V okviru splošnih pravic in obveznosti, ki pripadajo vsem članom uprave družbe ali izvršnim direktorjem družbe v skladu s posebnim zakonom in statutom družbe, delavski direktor ali predstavnik delavcev med izvršnimi direktorji družbe zastopa in predstavlja interese delavcev glede kadrovskih in socialnih vprašanj. 84.a člen Majhne družbe, kakor jih določa zakon, ki ureja gospodarske družbe, niso zavezane k uporabi določb tega poglavja, ki se nanašajo na sodelovanje delavcev v organih družbe. VI. SODELOVANJE DELAVCEV PRI UPRAVLJANJU DRUŽBE 85. člen Sodelovanje delavcev pri upravljanju družbe se uresničuje tako, da so delavci: – neposredno obveščeni in da lahko neposredno dajejo predloge in mnenja, – obveščeni preko delavskega zaupnika ali sveta delavcev, ter da preko njega dajejo predloge in mnenja, zahtevajo skupno posvetovanje z delodajalcem, soodločajo o posameznih, s tem zakonom določenih vprašanjih in zahtevajo zadržanje posameznih odločitev delodajalca do sprejema končne odločitve na pristojnem organu. 86. člen Delodajalec in svet delavcev ali njegov odbor se sestajata na zahtevo delodajalca ali sveta delavcev. Praviloma enkrat mesečno se sestajata zaradi uresničevanja pravic in obveznosti, ki jih imata po tem zakonu. 87. člen Svet delavcev ima predvsem naslednje pristojnosti: – skrbi za to, da se izvajajo zakoni in drugi predpisi, sprejete kolektivne pogodbe ter doseženi dogovori med svetom delavcev in delodajalcem; – predlaga ukrepe, ki so v korist delavcev; – sprejema predloge in pobude delavcev in jih v primeru, da so upravičeni, upošteva pri dogovarjanju z delodajalcem; – pomaga pri vključevanju v delo invalidom, starejšim in drugim delavcem, ki jim je zagotovljeno posebno varstvo. 88. člen Delodajalec mora delavcu kot posamezniku omogočiti sodelovanje pri upravljanju. Delavec kot posameznik ima pravico: – do pobude in odgovorov na to pobudo, če se nanašajo na njegovo delovno mesto ali na njegovo delovno oziroma organizacijsko enoto, – biti pravočasno obveščen o spremembah na svojem delovnem področju, – povedati svoje mnenje o vseh vprašanjih, ki se nanašajo na organizacijo njegovega delovnega mesta in delovni proces, – zahtevati, da mu delodajalec oziroma od njega pooblaščeni delavec pojasni vprašanja s področja plač in z drugih področij delovnih razmerij ter iz vsebine tega zakona. Delodajalec mora odgovoriti na pobudo iz prve alinee ter na vprašanja iz četrte alinee prejšnjega odstavka najkasneje v 30 dneh. Obveščanje 89. člen Delodajalec mora obveščati svet delavcev predvsem o vprašanjih, ki se nanašajo na: – gospodarski položaj družbe, – razvojne cilje družbe, – stanje proizvodnje in prodaje, – splošni gospodarski položaj panoge, – spremembo dejavnosti, – zmanjšanje gospodarske dejavnosti, – spremembe v organizaciji proizvodnje, – spremembe tehnologije, – letni obračun in letno poročilo, – druga vprašanja na podlagi medsebojnega dogovora iz drugega odstavka 5. člena tega zakona. Na zahtevo sveta delavcev mora delodajalec omogočiti vpogled v dokumentacijo, ki je nujna za obveščenost o zadevah iz prejšnjega odstavka. 90. člen Delodajalec mora o vprašanjih iz pete, šeste, sedme, osme in devete alinee prvega odstavka prejšnjega člena obveščati svet delavcev pred sprejemom dokončne odločitve. Skupno posvetovanje 91. člen Delodajalec mora pred sprejemom obveščati svet delavcev in zahtevati skupno posvetovanje glede statusnih in kadrovskih vprašanj družbe ter glede vprašanj varnosti in zdravja delavcev pri delu. Potrebne informacije mora delodajalec posredovati svetu delavcev najmanj 30 dni pred sprejemom odločitve, rok za predlagano skupno posvetovanje pa mora biti najmanj 15 dni pred sprejemom odločitev. 92. člen Skupno posvetovanje med svetom delavcev in delodajalcem predstavlja dolžnost delodajalca, da seznani svet delavcev o predvidenih odločitvah glede statusnih in kadrovskih vprašanj ter glede vprašanj varnosti in zdravja delavcev pri delu, se z njim posvetuje in si prizadeva za uskladitev stališč. 93. člen Za statusna vprašanja družbe iz prvega odstavka 91. člena tega zakona se štejejo: – statusne spremembe, – prodaja družbe ali njenega bistvenega dela, – zaprtje družbe ali njenega bistvenega dela, – bistvene spremembe lastništva, – statusno preoblikovanje družbe, opredeljeno z zakonom, ki ureja gospodarske družbe, – sprememba sistema upravljanja družb. 94. člen Za kadrovska vprašanja družbe iz prvega odstavka 91. člena tega zakona se štejejo: – potrebe po novih delavcih (število in profili), – sistemizacija delovnih mest, – razporejanje večjega števila delavcev izven družbe, – razporejanje večjega števila delavcev iz kraja v kraj, – sprejemanje aktov s področja dodatnega pokojninskega, invalidskega in zdravstvenega zavarovanja, – zmanjšanje števila delavcev, – sprejem splošnih pravil o disciplinski odgovornosti. Za večje število delavcev se šteje 10% vseh delavcev družbe. Soodločanje 95. člen Delodajalec mora predložiti v soglasje svetu delavcev predloge odločitev v zvezi z: – osnovami za odločanje o izrabi letnega dopusta in odločanje o drugih odsotnostih z dela, – merili za ocenjevanje delovne uspešnosti delavcev, – kriteriji za nagrajevanje inovacijske dejavnosti v družbi, – razpolaganjem s stanovanjskim skladom, počitniškimi zmogljivostmi in drugimi objekti standarda delavcev, – kriteriji za napredovanje delavcev. Svet delavcev mora predloge iz prejšnjega odstavka obravnavati in se do njih opredeliti v osmih dneh od predložitve v soglasje. Če se svet delavcev ne opredeli do predlogov v roku iz prejšnjega odstavka, se šteje, da z njimi soglaša. Soglasje, sprejeto na svetu delavcev in v pisni obliki podano delodajalcu k njegovemu predlogu, se šteje kot dogovor med svetom delavcev in delodajalcem. 96. člen Delodajalec mora v osmih dneh pridobiti soglasje sveta delavcev tudi v primeru, če imajo odločitve iz pete do osme alinee prvega odstavka 89. člena tega zakona ter prve in druge alinee 93. člena tega zakona za posledico povečanje ali zmanjšanje števila delavcev, če gre za večje število delavcev, po predpisih o delovnih razmerjih. Svet delavcev lahko zavrne soglasje iz prejšnjega odstavka samo v primeru, če predlog odločitev o zmanjšanju števila delavcev ne vsebuje predloga programa o razreševanju presežnih delavcev po predpisih o delovnih razmerjih, ali če razlogi za odločitev o zmanjšanju števila delavcev niso utemeljeni. Če svet delavcev zavrne soglasje v nasprotju s prejšnjim odstavkom, ta zavrnitev nima učinka na pravilnost in zakonitost odločitve delodajalca. 97. člen Delodajalec ne sme sprejeti odločitev, če je v osmih dneh svet delavcev zavrnil soglasje. Pravica zadržanja odločitve delodajalca 98. člen Svet delavcev ima pravico s sklepom zadržati posamezne odločitve delodajalca in istočasno sprožiti postopek za razreševanje medsebojnega spora: – če delodajalec o vprašanjih iz pete, šeste, sedme in osme alinee prvega odstavka 89. člena tega zakona predhodno ne obvešča sveta delavcev pred sprejemom dokončne odločitve – v osmih dneh od dneva, ko je bil obveščen o sprejemu odločitve delodajalca, – če delodajalec ne seznani sveta delavcev, ne spoštuje rokov iz 91. člena tega zakona in ne zahteva skupnega posvetovanja s svetom delavcev glede statusnih in kadrovskih vprašanj iz 93. in 94. člena tega zakona – v osmih dneh od dneva, ko je bil obveščen o sprejemu odločitve delodajalca. V primerih iz prejšnjega odstavka delodajalec ne sme izvršiti odločitve vse do dokončne odločitve pristojnega organa. VII. RAZREŠEVANJE MEDSEBOJNIH SPOROV 99. člen Spore med svetom delavcev in delodajalcem razrešuje arbitraža. Arbitraža je sestavljena iz enakega števila članov, imenovanih s strani sveta delavcev in delodajalca, ter enega nevtralnega predsedujočega, z imenovanjem katerega se strinjata obe strani. 100. člen Z dogovorom med svetom delavcev in delodajalcem se lahko v družbi ustanovi stalna arbitraža. Če je v družbi ustanovljena stalna arbitraža, svet delavcev in delodajalec imenujeta listo arbitrov, ki sodelujejo v posameznih arbitražah. Vsakokrat, ko se sproži arbitražni postopek, imenujeta svet delavcev in delodajalec svoje arbitre s te liste. Če je v družbi ustanovljena stalna arbitraža, mora dogovor med svetom delavcev in delodajalcem določati tudi število članov arbitraže, začetek arbitražnega postopka in postopek pred arbitražo. 101. člen Minister, pristojen za delo, določi listo arbitrov na predlog reprezentativnih sindikatov in združenj delodajalcev. Z liste arbitrov se imenujejo arbitri tedaj, ko v družbi ni ustanovljena stalna arbitraža. 102. člen S predlogom o začetku arbitražnega postopka mora tisti, ki je sprožil postopek, imenovati tudi svojega arbitra. Če druga stran v 15 dneh po začetku postopka ne imenuje svojega arbitra, lahko predlagatelj zahteva, da arbitra postavi pristojno sodišče. Arbitri, ki so jih imenovale stranke, skupaj imenujejo predsednika arbitraže z liste arbitrov, s katere so bili sami imenovani. Če se o predsedniku ne morejo sporazumeti, lahko vsaka stranka predlaga pristojnemu sodišču, da imenuje predsednika arbitraže. Pristojno sodišče imenuje arbitre oziroma predsednika arbitraže v primeru stalne arbitraže z liste, določene v družbi, sicer pa z liste arbitrov, ki jo je določil minister, pristojen za delo. 103. člen Po opravljeni ustni obravnavi in izvedbi dokazov arbitraža odloča z večino glasov. Predsednik arbitraže vodi obravnavo, posvetovanje in glasovanje. Njegova dolžnost je skrbeti, da se vsa vprašanja vsestransko in popolno proučijo. Predsednik arbitraže glasuje zadnji. O obravnavi in glasovanju se vodi zapisnik. Zapisnik o glasovanju se zapečati in priloži zapisniku o ustni obravnavi. O odločitvi izda arbitraža odločbo, ki mora biti pisna in podpisana s strani predsednika arbitraže. Arbitražna odločba se vroči obema strankama. 104. člen Arbitraža s svojo odločitvijo nadomesti dogovor med svetom delavcev in delodajalcem. Odločba arbitraže je v družbi dokončna. Stranki lahko izpodbijata arbitražno odločbo pred pristojnim sodiščem iz razlogov in po postopku, ki je določen s posebnim zakonom. 105. člen Če z dogovorom med svetom delavcev in delodajalcem postopek pred arbitražo ni podrobneje določen, se za arbitražni postopek uporabljajo določila zakona o pravdnem postopku, kolikor s tem zakonom ni drugače določeno. 106. člen Za pristojno sodišče po tem zakonu se šteje sodišče, pristojno za delovne spore. VIII. KAZENSKE DOLOČBE 107. člen Z globo od 4.000 do 20.000 eurov se kaznuje za prekršek pravna oseba: 1. če ne objavi na v družbi običajen način dogovorov s svetom delavcev (četrti odstavek 5. člena); 2. če ne izvršuje dogovorov s svetom delavcev (drugi odstavek 6. člena); 3. če ne omogoči dela in ne zagotovi pravic delavskemu zaupniku (tretji odstavek 9. člena); 4. če ne organizira volitev tako, da se jih lahko udeležijo vsi delavci (tretji odstavek 52. člena); 5. če obljublja delavcem koristi oziroma jim grozi z izgubo koristi v zvezi z volitvami in tako vpliva na glasovanje (tretji odstavek 52. člena); 6. če ne zagotovi kritja nujnih in potrebnih stroškov za tehnično izvedbo volitev (prvi odstavek 54. člena); 7. če ne zagotovi plačila delavcem za čas, porabljen za delo volilnih organov ali za čas, porabljen za volitve (drugi odstavek 54. člena); 8. če ovira ali onemogoča opravljanje aktivnosti članov sveta delavcev ali njihovo redno delo (56. člen); 9. če ne zagotovi plačila članom sveta za udeležbo na sejah sveta delavcev (62. člen); 10. če ne zagotovi plačila članom sveta delavcev za čas posvetovanja z delodajalcem (tretji odstavek 63. člena); 11. če ne krije nujnih stroškov za delo sveta delavcev (prvi odstavek 65. člena); 12. če ne omogoči članu sveta delavcev posebnega varstva zaradi njegove aktivnosti (67. člen); 13. če delavcu, kot posamezniku, ne omogoči pravice do sodelovanja pri upravljanju (prvi odstavek 88. člena); 14. če v 30 dneh ne odgovori delavcu na pobudo, ki se nanaša na njegovo delovno mesto ali njegovo delovno ali organizacijsko enoto (tretji odstavek 88. člena); 15. če ne obvešča sveta delavcev v skladu z 90. členom tega zakona; 16. če ne zahteva skupnega posvetovanja glede statusnih in kadrovskih vprašanj v roku 15 dni pred sprejemom odločitve (91. člen); 17. če ne predloži v soglasje svetu delavcev predlogov odločitev, ki jih je dolžan predložiti v skladu s 95. in 96. členom tega zakona; 18. če sprejme odločitev kljub temu, da je svet delavcev v osmih dneh zavrnil soglasje (97. člen); 19. če izvrši odločitev pred dokončnostjo odločitve pristojnega organa (drugi odstavek 98. člena). Z globo od 2.000 do 4.000 eurov se kaznuje za prekršek tudi samostojni podjetnik posameznik, ki stori prekršek iz prejšnjega odstavka. Z globo od 1.000 do 2.000 eurov se kaznuje odgovorna oseba pravne osebe, ki stori prekršek iz prvega odstavka tega člena. Zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju – ZSDU (Uradni list RS, št. 42/93) vsebuje naslednje prehodne in končne določbe: IX. PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE 108. člen V družbi, v kateri še ni oblikovan svet delavcev, se ta oblikuje skladno s 17. in 18. členom tega zakona. 109. člen V delniških družbah in družbah z omejeno odgovornostjo, ki so v družbeni lasti in kjer se konstituira svet delavcev, se ne oblikuje delavski svet. Če je v takšnih družbah poleg organov upravljanja družbe z dnem pričetka veljavnosti tega zakona že oblikovan delavski svet, ima pristojnosti sveta delavcev po tem zakonu. 110. člen Ne glede na določbo tretjega odstavka 1. člena tega zakona se, do uveljavitve zakona o kolektivnem dogovarjanju oziroma posebnega zakona, pravica do sodelovanja delavcev pri upravljanju v zavodih lahko ureja s kolektivno pogodbo. 111. člen Ta zakon začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju – ZSDU-A (Uradni list RS, št. 56/01) vsebuje naslednjo končno določbo: 6. člen Ta zakon začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju – ZSDU-B (Uradni list RS, št. 26/07) vsebuje naslednjo prehodno in končno določbo: PREHODNA IN KONČNA DOLOČBA 15. člen Z dnem uveljavitve tega zakona prenehajo veljati določbe 703. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1) (Uradni list RS, št. 42/06 in 60/06 – popr.). 16. člen Ta zakon začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije.


source: fineweb

text: Nosilec bidona Zee Cage II je združljiv z izdelki SWAT (orodje in posebni predalniki), poseben pa je zaradi edinstvene oblike s stransko odprtino za bidon, ki olajša vstavljanje bidona na manjših, kompaktnih okvirjih. Tehnologija SWAT za integracijo prostora za shranjevanje in orodja Ojačan kompozitni material poveča vzdržljivost, pri tem pa se teža ne poveča Stranska odprtina omogoča enostavno poseganje po bidonu; za okvirje kompaktne oblike Vstavljanje z leve na glavni cevi, vstavljanje z desne na sedežni cevi Minimalističen, eleganten videz z jasnimi grafikami Z nosilcem za orodje EMT Cage Mount Možnost namestitve predala MTB XC Kit Storega Box (velja samo za določene modele Epic in Stumpjumper HT)


text: 1. Območje veljavnosti 2. Vsebina storitve Ti splošni pogoji poslovanja veljajo tako za vsa neobvezujoča povpraševanja za rezervacije kot tudi za vse obvezujoče rezervacije nočitev ali srečanj preko posrednikovega svetovnega sistema za rezervacije. Posredovanje posameznih potovalnih storitev, ki jih lahko kot stranka rezervirate preko spletnih strani posrednika, lahko poteka preko spletnih sistemov za rezervacijo, ki jih upravljajo partnerji posrednika ("upravitelj sistema za rezervacije"). 3. Pogodba med vami in ponudnikom potovalnih storitev Vsebina storitve je posredovanje in sklepanje prenočitvenih oz. potovalnih ali kongresnih pogodb, ki nastane med rezervacijo neposredno med vami in vašim izbranim hotelom. Potrjeno ceno plačate neposredno v hotelu. Vsi zahtevki in obveznosti, ki izhajajo iz prenočitvene oz. potovalne ali kongresne pogodbe, obstajajo neposredno in izključno med osebo, ki je hotel rezervirala, in izbranim hotelom. Med osebo, ki je naredila rezervacijo, in posrednikom ni pogodbenega razmerja. Posrednik kot tudi eventualno upravitelj sistema za rezervacije vas na spletnih straneh posrednika obveščata o izboru posameznih potovalnih storitev. Če želite rezervirati potovalno storitev, bosta vaše povpraševanje o rezervaciji prevzela posrednik ali upravitelj sistema za rezervacije. Če posrednik ali upravitelj sistema za rezervacije vesta, da je rezervirana potovalna storitev na voljo, bo posrednik ali upravitelj sistema za rezervacije naredil rezervacijo pri ponudniku in vam posredoval potrdilo o rezervaciji. Drugače posrednik ali upravitelj sistema za rezervacije vaše povpraševanje posredujeta zadevnemu ponudniku in čakata na njegov odgovor. Ponudnik potovalne storitve („Ponudnik“) ni upravitelj sistema za rezervacije ali posrednik, ampak upravitelj hotela. Če preko spletnih strani posrednika rezervirate več potovalnih storitev, vam posameznih potovalnih storitev ne bo pripravil in izbral upravitelj sistema za rezervacije, ampak morate to storiti sami. Pri izboru posameznih potovalnih storitev, ki vam jih predlaga sistem za rezervacije, bodo vaši pogoji (npr. kraj, cilj, cena, časovno obdobje, kategorija) upoštevani, kolikor bo mogoče. Izbora, ki ga naredi sistem za rezervacije, ne smete razumeti tako, kot da razen tega ni drugih ali boljših potovalnih storitev, ki bi lahko ustrezale vašim željam ali pogojem. 4. Vsebina rezervacije Z uporabo sistema za rezervacije se med vami in ponudnikom zadevne potovalne storitve sklene prenočitvena pogodba ("pogodba"). Pogodba postane obvezujoča po uspešno zaključeni spletni rezervaciji. Upravitelj sistema za rezervacije in posrednik sporazum med vami in ponudnikom posredujeta zgolj kot kurirja. Upravitelj sistema za rezervacije in posrednik sta v razmerju z vami in ponudnikom dejavna kot neodvisna tretja oseba in ne kot partner, zaupnik, zastopnik ali podizvajalec vas ali ponudnika. Upravitelj sistema za rezervacije in posrednik nista odgovorna za potek pogodbe. 4.1 Standardne rezervacije hotela 5. Ocene strank Standardno rezervacijo vam hotel drži do 18:00 po lokalnem času. Če ne prispete do 18:00 po lokalnem času, vam lahko hotel zaračuna stroške, pri čemer je treba upoštevati napotke med potekom rezervacije vsakokratnega hotela. V tem primeru nimate več pravice do prenočitve. Če veste, da boste v hotel prispeli šele po 18:00 po lokalnem času, morate o predvidenem času prihoda obvestiti hotel. Posamezno so na voljo tudi nestandardne rezervacije. V tem primeru upravitelj hotela drži rezervirane sobe na dan prihoda do določene ure. Po tem več nimate pravice do rezervirane sobe, če upravitelja hotela neposredno ne obvestite o poznejšem prihodu. Pri tem upoštevajte podrobne pogoje za rezervacije hotela, s katerimi vas seznanijo med potekom rezervacije in so navedeni tudi v vašem pisnem potrdilu o rezervaciji. Rezervacije, zavarovane s kreditno kartico, morajo biti zagotovljene vso noč. 4.2 Obveza vaše rezervacije, spremembe in stornacije NAPOTEK: glede na pogoje ponudnika morate po rezervaciji plačati dogovorjeno ceno za vodenje potovanja (ali del te vrednosti), če rezervacije niste pravočasno stornirali ali niste izbrali možnosti vodenja potovanja brez storniranja. Če stornirate pozneje ali sploh ne, vam lahko hotel zaračuna celotno ceno potovanja v skladu z zakonom v državi, v katero potujete, in z odštetimi privarčevanimi stroški. Podrobne pogoje za stornacijo izveste med postopkom rezervacije in jih sprejmete. Stornacije morajo biti izvedene spletno preko posrednikovega sistema ali njegovega servisnega centra pod navedbo kode za stornacijo. V primeru stornacije neposredno pri hotelu posrednik ne more dati nobenih informacij o morebitnih neskladnostih glede trenutka stornacije ali dejanskem stanju stornacije stranke. Posebne cene, ki so vezane na najmanjše število nočitev, lahko hotel zagotovi samo, če bivate v hotelu za celotno rezervirano obdobje. Če odpotujete predčasno, vam lahko hotel zaračuna višjo cene glede na krajši čas bivanja. Če stranka želi spremeniti že narejeno rezervacijo (t. i. sprememba rezervacije) in pri tem posredniku pošlje e-pošto ali ga pokliče, ima hotel.de pravico, shraniti osebne podatke stranke, da lahko naredi spremembo rezervacije. To ne vpliva na pravice kupca do izbrisa njegovih podatkov v skladu z hotel.info določili o varstvu podatkov. Pri skrajšanem času bivanja v skladu z veljavno rezervacijo si hotel pridržuje pravico do prilagoditve zadevne cene za nočitev, ki ustreza skrajšanemu času bivanja. Posrednik si pridržuje pravico, da pri rezervacijah z nepopolnimi, dvomljivimi ali očitno napačnimi podatki rezervacijo stornira, brez da bi se pred tem moral o tem pogovoriti z osebo, ki je rezervacijo naredila ali osebo, ki potuje. Ta pravica obstaja tudi pri rezervacijah oseb ali registracijah, ki se v preteklosti več krat niso pojavile (gost ni prispel v hotel in ga ni storniral) ali niso/niso v celoti poravnale hotelskih računov. V obeh primerih pravica za spremembo rezervacije ne obstaja. Posrednik priporoča sklenitev ustreznih zavarovanj odpovedi, predvsem zavarovanj, pri katerih se vam stroški potovanja povrnejo in/ali nadomestijo. 4.3 Plačilo s kreditno kartico Pri rezervaciji je treba pogosto navesti številko vaše kreditne kartice in veljavnost kreditne kartice. Ti podatki se posredujejo ponudniku zadevne potovalne storitve in preverijo pred potrditvijo vaše rezervacije. Vaša kreditna kartica zadevnemu ponudniku zagotavlja plačilo vseh nastalih stroškov pri rezervirani potovalni storitvi. Stroške vam ponudnik potovalne storitve zaračuna preko kreditne kartice neposredno v hotelu. Kartico je treba predložiti ponudniku v hotelu. Čas obračuna je odvisen od pogojev ponudnika. V posameznih primerih so prikazane posebne cene za nočitev, ki so mogoče samo pri predplačilu. Na to vas med postopkom rezervacije posebej opozorijo. V teh primerih izražate soglasje, da lahko vašo kreditno kartico takoj bremenijo s skupno ceno z vsemi davki in pristojbinami, kot je dogovorjeno med postopkom rezervacije. Za naknadne spremembe rezervacij vam lahko zato hotel zaračuna določen znesek. Uporaba tega sistema za rezervacije je za vas brezplačna. Če je za rezervacijo potrebna kreditna kartica, brez veljavne kreditne kartice uporaba sistema za rezervacije upravitelja sistema preko posrednika ni mogoča. 4.4 Kategorije hotelov in informacije o hotelu/potovanju Razporeditev ponujenih hotelov v kategorije ustreza mednarodni oz. vsakokratni nacionalni običajni rabi in označuje standard in opremo hotela. Temelji zgolj na samooceni vsakokratnega upravitelja hotela in je posrednik ne preverja. Tudi vse ostale informacije o hotelih in opisi sob temeljijo zgolj na podatkih upravitelja hotela. Posrednik nima nobenega vpliva na te podatke in ne prevzema odgovornosti za njihovo pravilnost in popolnost. 4.5 Pogodbeno dogovorjene cene za sobe Vse cene so aktualne, ugodne dnevne cene, ki so prikazane v imenu vsakokratnega hotela in ki veljajo za vse rezervacije, narejene preko posrednikovega svetovnega sistema za rezervacije. Rezervacije se izvajajo za najboljšo, trenutno najugodnejšo dnevno ceno posrednika, ki jo za izbrano obdobje zagotavlja hotel in je prikazana v imenu hotela. Cene Last Minute, sezonske cene, vikend cene ali posebne akcijske cene, ki so na voljo pri posredniku, se pri rezervaciji upoštevajo samodejno. Ceno sporoči hotel in vključuje vse davke in pristojbine. Če so navedeni davki in prostojbine, gre za davke in pristojbine, vključene v ceno. Višina navedenih davkov se nenehno spreminja in je zato ni mogoče obvezujoče navesti. Pri določenih destinacijah je morda treba plačati dodatne krajevne dajatve, kot so npr. turistične takse, mestne takse itd. Navedene cene hotela veljajo za eno sobo za eno noč brez dodatnih storitev. Ponujene dodatne storitve so odvisne od vsakokratnega hotela. Zajtrk je vključen v ceno sobe le, če je to posebej navedeno v opisu hotela. Navedbe cen v drugih valutah so lahko podvržene nihanjem menjalnega tečaja in so zato prikazane brez jamstva in izključno za orientacijo. Prenočitvena pogodba in obračun se naredita neposredno v hotelu. Prečrtane cene so realne cene enake kategorije sobe, ki je v ponudbi v obdobju od 30 dni pred oz. po načrtovanem bivanju.4.6 Predpisi za potne liste, vize, carino, devize in zdravstveni predpisi potovalne storitve Posrednik posreduje samo posamezne potovalne storitve in ni obveščen o podrobnostih vašega potovanja in vaših osebnih razmerah (npr. državljanstvo). Posrednik zato ne more določiti veljavnih predpisov za potne liste, vize, carino, devize in zdravstvenih predpisov, tako da ste sami odgovorni za upoštevanje vseh predpisov. 4.7 Združitev enakih posameznih rezervacij Če se zaradi zaporednih ali vzporedno narejenih posameznih rezervacij stranke ali skupine strank ustvari skupinska rezervacija, ima hotel ali posrednik pravico, te posamezne rezervacije združiti v skupinsko rezervacijo in prilagoditi pogoje za rezervacijo in stornacijo. Če stranka ne sprejme novih pogojev, ima hotel ali posrednik pravico, rezervacijo stornirati. Nadaljnje lahko svojo pravico do rezervirane potovalne storitve odstopite drugi osebi samo z izrecnim dovoljenjem ponudnika. Pri manjkajočih oz. dvomljivih podatkih o stranki, si posrednik pridržuje pravico, da rezervacije stornira brez dogovora s stranko. 4.8 Povpraševanje, rezervacija in storniranje kongresa Pri povpraševanju preko strani za kongresne hotele bodo izbrani hoteli o povpraševanju stranke obveščeni po e-pošti. Hoteli nato stranki preko strani za kongresne hotele pošljejo ustrezne ponudbe. Če se ponudba hotela rezervira preko posrednikovih strani, se ob zaključku rezervacije sklene obvezujoča pogodba med stranko in hotelom. V primeru stornacije mora stranka obvestiti posrednika in hotel. Rezervacijo za kongresni hotel je mogoče pri posredniku stornirati izključno preko spleta na območju za kongresne hotele ali pisno. Po koncu prireditve posrednik od hotela zahteva kopijo računa za kongres, da lahko oceni dejansko opravljene storitve in jih statistično prikaže. 4.9 Rezervacije preko bonus programov Posrednik prav tako nudi možnost rezervacij preko bonus programov priznanih partnerjev. Pri tem lahko hotel rezervirate izključno preko povezave, integrirane na spletnih straneh partnerja. Povračilo se izvede pribl. 6 tednov po koncu meseca, v katerem je stranka odpotovala iz hotela. Glede višine povračila se obrnite na ustreznega partnerja. Rezervacije hotelov iz hotelske verige Marriot so izključene iz povračila bonusa. Pri rezervaciji preko bonus programa morata biti član, kot oseba, ki je rezervacijo naredila, in oseba, ki v hotel prispe, ista oseba. Povračilo velja za člana bonus programa in enega spremljevalca. Za rezervacije udeležencev bonus programa preko servisnega centra posrednika bonusa ni mogoče izplačati. Prav tako ni mogoče med seboj združevati različnih popustov. 4.10 Povpraševanja po telefonu preko servisnega centra posrednika Za rezervacije po telefonu preko servisnega centra je potrebna registracija. Pri tem je treba navesti osebne podatke, kot so ime, naslov, e-poštni naslov oz. številko faksa in po potrebi bančne podatke ali podatke kreditne kartice, če so potrebni za izvedbo rezervacije. S telefonsko registracijo preko servisnega centra posrednika stranka sprejema splošne pogoje poslovanja hotel.de AG. Za izvedbo rezervacij, stornacij ali spremembe podatkov, mora stranka navesti zadevne podatke, da jo je mogoče identificirati. Pri tem je potrebna številka stranke in pri stornaciji še koda za stornacijo. Posrednik si pri tem pridržuje pravico, da pri nezadostni pisni ali ustni identifikaciji zavrne rezervacijo, stornacijo ali spremembo podatkov. Izvajanje rezervacij, stornacij ali spremembe podatkov v imenu drugih ni dovoljeno. Pred rezervacijo, stornacijo ali spremembo podatkov po telefonu je treba še enkrat ustno uskladiti podatke. Ta uskladitev podatkov in posledična rezervacija, stornacija ali sprememba podatkov so za stranko obvezujoči in bodo priznani po koncu ustne uskladitve podatkov. Posrednik lahko pri ustrezni razpoložljivosti na hotelski strani izvaja posamezne rezervacije izven sistema. Stranka bo o tem posebej obveščena in se strinja, da postane obvezujoča rezervacija stranke za hotel veljavna šele po vnovični pisni potrditvi in se lahko spreminja. To ne velja za skupinske rezervacije, narejene preko servisnega centra. 6. Drugo Stranka ima po vrnitvi z rezerviranega potovanja možnost hotel oceniti. Pri tem lahko stranka oceni kakovost sobe, hrup v sobi, čistočo, prijaznost in kompetenčnost osebja, razmerje cene in storitve, gastronomijo in šport/wellness. To oceno je mogoče spremeniti samo 3 dni po prvotnem vnosu. Posrednik si pridržuje pravico, da ocene brez navedbe razloga izbriše. 6.1 Prevzem podatkov7. Razlage o varstvu podatkov 8. Izključitev jamstva Vsi podatki in navedbe so skrbno sestavljeni. Za morebitne napake pri zajemanju ali prenosu podatkov ne prevzemamo odgovornosti. 6.2 Opomba o pravici preklica Prijavo pri posredniku lahko stranka kadar koli pisno prekliče. Prav tako ima posrednik pravico pri utemeljenem razlogu preklicati prijavo stranke. Posrednik si poleg tega pridržuje pravico, da račune strank z nepopolnimi, dvomljivimi ali očitno napačnimi podatki brez posveta s stranko deaktivira. Ta pravica obstaja tudi, če je stranka v preteklosti pogosto krat kršila dogovor, npr. ni prispela v hotel in rezervacije ni stornirala ali ni plačevala računov. 9. Omejitev jamstva Sistem za rezervacije, ki ga upravlja posrednik ali upravitelj sistema za rezervacije, je za vas brezplačna storitev. Zato posrednik ali upravitelj sistema za rezervacije ne prevzema nobene odgovornosti za delovanje in uporabo sistema za rezervacije, predvsem glede naslednjih točk: - za razpoložljivost sistema za rezervacije in za možnost, preko njega rezervirati potovalne storitve; - za pravilno izpolnjevanje pogodbe med vami in ponudnikom potovalnih storitev, četudi je bila pogodba sklenjena s pomočjo posrednika ali sistema za rezervacije upravitelja sistema za rezervacije; - za možnost, sklenjeno pogodbo spremeniti ali stornirati s pomočjo sistema za rezervacije ali kako drugače;. - za pravilnost in popolnost opisov potovalnih storitev, vsebovanih na sistemu za rezervacije. 9.1 10. Avtorske pravice Jamstvo posrednika ali upravitelja sistema za rezervacije za vse škode, ne glede na to, iz kakšnega razloga so nastale, vključno z nedovoljeno uporabo, kvazipogodbeno obveznostjo, pogodbo ali garancijo, je izključeno, če škode pri izpolnjevanju storitve niso nastale zaradi (i) krivdne kršitve pogodbenih dolžnosti s strani posrednika ali upravitelja sistema za rezervacije na način, ki bi ogrožal namen pogodbe ali (ii) zaradi grobe malomarnosti ali kršitve s strani posrednika ali upravitelja sistema za rezervacije. 9.2 Če posrednik ali upravitelj sistema za rezervacije v skladu s št. 9.1(i) prevzema odgovornost za kršitev kardinalnih dolžnosti, brez da bi šlo za grobo malomarnost ali namerno ravnanje, je celotno jamstvo posrednika ali upravitelja sistema za rezervacije omejeno na takšne škode in takšen obseg škode, katerega je posrednik ali upravitelj sistema za rezervacije ob sklenitvi pogodbe lahko predvidel glede na znane okoliščine. V primerih te št. 9.1(ii). posrednik ali upravitelj sistema za rezervacije ne prevzema odgovornosti za posredno škodo, posledično škodo ali izgubljen dobiček. 9.3 Če posrednik ali upravitelj sistema za rezervacije v skladu s št. 9.1(ii) prevzema odgovornost za grobo malomarnost ali namerno dejanje sodelavcev ali pooblaščenih, ki niso organi ali vodilni zaposleni pri posredniku ali upravitelju sistema za rezervacije, je celotno jamstvo posrednika ali upravitelja sistema za rezervacije prav tako omejeno na takšno škodo in takšen obseg škode, katerega je lahko posrednik ali upravitelj sistema za rezervacije ob sklenitvi pogodbe lahko predvidel glede na znane okoliščine. V primerih te št. 9.3 posrednik ali upravitelj sistema za rezervacije ne prevzema odgovornosti za posredno škodo, posledično škodo ali izgubljen dobiček. 9.4 V primerih št. 9.2 in 9.3 je celotno jamstvo posrednika ali upravitelja sistema za rezervacije omejeno na 50.000 EUR. Celotno jamstvo za čisto premoženjsko škodo (v nasprotju s telesnimi poškodbami ali gmotno škodo) je v teh primerih omejeno na vrednost storitev. Odškodninski zahtevki zastarajo najkasneje leto dni po trenutku, ko ste izvedeli za škodljiv dogodek. To ne velja za vse zahtevke iz nedovoljenega jamstva. 9.5 Izključitev ali omejitev jamstva za nadomestilo škode v skladu z obstoječimi predpisi velja tudi za morebitne zahtevke proti sodelavcu ali pooblaščenemu posrednika ali upravitelja sistema za rezervacije. 11. Uporabno pravo Sestavni deli sistema za rezervacije, ki ga upravlja posrednik ali upravitelj sistema za rezervacije, so zaščiteni z Zakonom o avtorskih pravicah in nadaljnjimi zaščitnimi zakoni. Uporaba spletnih strani posrednika ali sistema za rezervacije, ki ga upravlja upravitelj sistema za rezervacije ter na njih shranjenih materialov je dovoljena samo za izvajanje rezervacij preko posrednika ali upravitelja sistema za rezervacije. 12. Sodna pristojnost Poslovne pogoje in osnovne pogodbe med končno stranko in posrednikom uravnava pravo Zvezne republike Nemčije pod izključitvijo kupnega prava ZN. Sodna pristojnost za trgovce v mislu trgovskega registra je Nürnberg, Nemčija. Za potrošnike v smislu 13. člena Zveznega zakonika velja zakonska sodna pristojnost.


text: Holiday Inn Shanghai Pudong Nanpu Hotel se nahaja na Pudong - Lujiazui & Expo in tako uživa na izjemno ugodni poziciji za posel, nakupovanje, restavracije v Šanghaj. Vrvež centra mesta je oddaljen samo 3.0 km. Hotel, ki se nahaja le nekaj korakov vstran od številnih mestnih atrakcij, kot so SISU Cycling Club, Generalni konzulat Jamajke, Oriental Art Center, ponuja popolni oddih in sprostitev. Holiday Inn Shanghai Pudong Nanpu Hotel ponuja tudi dodatne dejavnosti, ki bodo obogatile vaš obisk v Šanghaj. Med najboljšo dodatno ponudbo hotela sodi: salon, Wi-Fi na javnih mestih, kavarna, prostori za srečanja , varstvo otrok. Deležni boste najboljše sobne strežbe, vključno z tuš, dostop do interneta (brezplačen), internetni dostop, sef v sobi, sobe za nekadilce, kar vam bo nedvomno pomagalo napolniti baterije po napornem dnevu. V hotelu so na voljo dodatne storitve, med drugimi tudi fitness center, parna kopel, masaža, savna, wellness, ki vam bodo prišle zelo prav po vznemirljivem dnevu. Holiday Inn Shanghai Pudong Nanpu Hotel je idealna in priročna izbira za bivanje v Šanghaj, saj popotniki v njem najdejo udobje in domačnost.


text: Izvajalec : Casino Portorož d.d.Naslov : Topliška cesta 35 8251 Čatež ob SaviTelefon : 07 499 48 00Faks : 07 499 48 10e-mail : www.casino.si Grand Casino Lido se nahaja v Termah Čatež med zelenimi Gorjanci in bizeljskim vinogradom. Leži ob avtocesti Ljubljana- Zagreb in je le 30 kilometrov oddaljen od Zagreba. Terme Čatež so največji slovenski termalni turistični center in so pravi raj za ljubitelje vodnih užitkov v vseh letnih časih. Poletna in zimska termalna riviera na 13.000 m2 vodnih površin z atraktivnim vodnim programom, tropskim trgom in rekreacijskimi površinami ponuja obilo zabave in sprostitve. Grand Casino Lido (ki je v lasti družbe Casino Portorož d.d.) je hkrati sodobno zabavišče in igralnica. Je pravi naslov, ko iščete malce drugačno večerno razvedrilo in zabavo, in še posebej takrat, ko imate tisti skrivnostni občutek, da je vaš srečen dan. Tu se mešata tradicija klasičnih iger na srečo in duh sodobnih iger na igralnih avtomatih. V igralnici vas pričakujejo mize za ameriško ruleto, black jack in draw poker, srečo pa lahko preizkusite tudi na elektronski ruleti in še na osemdesetih igralnih avtomatih. Večere v igralnici popestrijo z glasbo, nagradnimi žrebanji in pogostitvami. V restavraciji in osvežilnem baru je izvrstna ponudba izbrane hrane in pijače, kotiček za klepet, prijateljsko srečanje in osvežitev. Igreameriška ruleta, Black Jack, Caribbean Poker Število igralnih avtomatov : 100 Obvezna registracija Možnost plačilakreditne kartice GPS Northing (N) : 45,8932 GPS Easting (E) : 15,6213


text: Royal View Hotel v Tsuen Wan je enkraten za popolno doživetje Hongkong in bližnje okolice. Hotel leži samo 15.7 km od centra mesta, kar omogoča enostaven dostop do pomembnih mestnih ustanov. Nahaja se na priročnem mestu, zato je s hotela mogoč dostop do najpopularnejših krajev v mestu. Usluge in storitve, ki jih zagotavlja Royal View Hotel, naredijo gostom prijeten oddih. Z opremljeno tudi za invalide, prostor za kajanje, poslovni center, restavracija, varstvo otrok ponuja hotel največje možno udobje bivanja. Vzdušje Royal View Hotel se odraža v vsaki hotelski sobi. brezplačna ustekleničena voda, dostop do brezžičnega interneta (brezplačen), televizor LCD/plazma, mini bar, kuhinjska niša so samo nekatere od možnosti, ki vam bodo na voljo. Če ste navdušeni nad fitnesom ali pa samo iščete nekaj za sprostitev, potem boste uživali v dodatnih ponudbah hotela, kot so soba za igre, fitness center, klub za otroke, park, savna. Ne glede na namen obiska Hongkong, je Royal View Hotel odlična izbira.


text: maj 14th, 2009Splošna bolnišnica Izola Naslov: Polje 35 A 6310 Izola – Isola Tel: (05) 660 60 00 Fax: (05) 660 63 05 Spletna stran: http://www.sb-izola.si Kratek opis: Splošna bolnišnica Izola (SBI) je ena izmed bolnišnic v Sloveniji, ki opravlja zdravstvene storitve na sekundarni ravni. Bolnišnica je organizirana tako, da so v njej zastopani štirje veliki medicinski oddelki in sicer: oddelek za kirurgijo, oddelek za interno medicino, oddelek za ginekologijo in porodništvo ter oddelek za pediatrijo, poleg omenjenih pa še oddelek medicinskih služb. Poslanstvo SBI kot javne zdravstvene ustanove je skrb za zdravje občanov za širše področje primorske. Poleg zdravljenja v ožjem pomenu besede, so v SBI organizirane tudi dejavnosti, ki delujejo na področju preventive, na področju osveščanja in svetovanja prebivalstvu za zdrav način življenja. V SBI izvajamo celovito bolnišnično in ambulantno-specialistično zdravstveno oskrbo na sekundarni ravni organiziranja zdravstvene dejavnosti za prebivalce primorske regije. Razvijamo takšno organiziranost ustanove, ki nam omogoča strokovni in poslovni razvoj, ob tem pa upoštevamo visoke zahteve po kakovosti zdravljenja bolnikov in osebnostnem razvoju vseh zaposlenih. Vizija Splošne bolnišnice Izola (SBI) je postati sodobna zdravstvena ustanova, ki bo po ponudbi in strokovnem znanju na področju medicine enakovredna podobnim ustanovam v razvitem svetu. Ste odkrili napako ali imate podrobnejši opis ustanove? Pošlji popravke


text: The Zon All Suites Residences On The Park Hotel v KLCC je enkraten za popolno doživetje Kuala Lumpur in bližnje okolice. Ker je od centra mesta oddaljen samo , lahko gostje uživajo v mestnih znamenitostih in dogodkih. Za ogledovanje mestnih atrakcij ni potrebno hoditi daleč, saj se hotel nahaja v neposredni bližini Japonska fundacija, Samostan Dharma Realm Guan Yin Sagely, Tabung Haji. V The Zon All Suites Residences On The Park Hotel boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. Gostje hotela lahko uživajo v dodatni ponudbi, kot je restavracija, pralnica, prostor za kajanje, 24-urna sobna strežba, 24-urna recepcija. Hotelske sobe so skrbno načrtovane, saj se v vsaki najdejo tudi kuhalnik za čaj/kavo, dnevni časopis, klimatska naprava, kad, prostor za likanje, da se zagotovi maksimalna raven ugodja. V hotelu so na voljo dodatne storitve, med drugimi tudi zunanji bazen, fitness center, bazen (otroški), ki vam bodo prišle zelo prav po vznemirljivem dnevu. Če iščete udobno namestitev v Kuala Lumpur, naj The Zon All Suites Residences On The Park Hotel postane vaš dom, medtem ko boste od doma.


text: Atomicove smuči Redster FIS Doubledeck SG JR so najboljše super-veleslalomske smuči, namenjene mladim tekmovalcem. Inovativna Doubledeck tehnologija ter Powercore Cap konstrukcija z vložki iz titana mladim zanesenjakom zagotavljata direkten prenos sile na podlago ter doseganje izjemno natančnih in hitrih zavojev. Smuči Redster FIS Doubledeck SG JR so prva izbira bodočih super-veleslalomskih prvakov. več


text: Naslov : Muzejski trg 1 3000 CeljeTelefon : 03 428 09 50, +386041662907Faks : 03 428 09 66e-mail : www.pokmuz-ce.si Pokrajinski muzej Celje, Grofija Muzej stoji v slikovitem starem delu Celja ob Savinji in v svojih prostorih že od leta 1882 zbira, hrani in razstavlja kulturno dediščino Celja in širše celjske regije. Razstavljene stalne zbirke nudijo obiskovalcu enkratno možnost "sprehoda skozi čas", od prazgodovine do 1. svetovne vojne. Ogled se prične v arheološki zbirki, ki pred obiskovalca razgrinja pisano paleto eksponatov od starejše kamene dobe do poznorimskega obdobja. Življenje v prazgodovini je prikazano z najdbami iz naselbin in grobišč. Poudarek je na dveh arheoloških najdiščih, Potočki zijalki in Rifniku. S številnimi eksponati iz vsakdanjega življenja je predstavljen eden izmed vrhuncev v zgodovini Celja, doba rimske Celeje v prvih stoletjih našega štetja. Za vse sladokusce in poznavalce antike je na vrtu in v kletnih prostorih muzeja na ogled bogat rimski lapidarij. Sledi sprehod skozi kulturno in umetnostnozgodovinsko zbirko v poznorenesančni palači, imenovani Stara grofija. V intimnem vzdušju urejena zbirka pohištva, slik, grafik, kipov, posodja, orožja in drugih "mičnih drobnarij" predstavi obiskovalcu različna stilna obdobja v časovnem loku od 13. stoletja do konca 19. stoletja. Najodličnejši del zbirke je znameniti Celjski strop iz začetka 17. stoletja v slavnostni dvorani Stare grofije. V pritličju dvorca so na ogled etnološka zbirka, numizmatična zbirka in dve specialni zbirki: zbirka Alme Karlin in zbirka Schützove keramike. Na ogled so tudi občasne razstave, ki doprinesejo k bogatejši ponudbi. Muzej ima tudi muzejsko trgovino, kjer si obiskovalci lahko kupijo razne spominke in naše publikacije. Arheološka parka: Rimska nekropola v Šempetru in Starokrščanski kompleks Rifnik nad Šentjurjem. V Celju si lahko ogledamo še: rimsko cesto, Herkulov tempelj, starokrščansko piscino, Stari grad, Knežji dvor in srednjeveško obzidje s stolpi. Stalna razstava Potočka zijalka v razstavišču Firšt, Logarska dolina 1, z možnostjo ogleda jame. Pokrajinski muzej Celje: Ogledi : Marec - oktober: vsak dan od 10.00 do 18.00, ob ponedeljkih in praznikih zaprto. November - februar: vsak dan od 10.00 do 16.00, ob nedeljah, ponedeljkih in praznikih zaprto.Posebnost ponudbe: Stara grofija je ena najstarejših in hkrati najpomembnejših celjskih profanih objektov.


text: 2014-01-28 Rüsselsheim/München. Opel in Bryan Adams sta po rokersko stresla München, ko je kanadski rock pevec, avtor glasbe in fotograf s Tino Müller, Oplovo direktorico marketinga, odprl razstavo “The ADAM by Bryan Adams”. Umetnik je v Haus der Kunst tri dni postavil na ogled fotografije istoimenskega koledarja, v katerem je glavna vloga namenjena Oplovem avtomobilu sodobnega življenjskega sloga. »Fotografije odkrivajo različne obraze Opel ADAMA iz perspektive velikega umetnika. Našega prvaka individualizacije lahko do najmanjših podrobnosti, povsem po lastnih merilih, sestavi in oblikuje sleherni kupec. Zato je vsak ADAM izviren in enkraten, v bistvu umetniška stvaritev vsakega posameznega kupca,« pravi Tina Müller. Bryan Adams pa je o sodelovanju z nemški izdelovalcem avtomobilov dejal: »Opel mi je dal popolno umetniško svobodo glede podobe avtomobila, kar je bilo zame izjemno privlačno. Zaprosili so me, da oblikujem avtomobil zase in tako je nastal črni Camouflage ADAM.« Predstavitve slik koledarja in svetovne premiere vozila Opel ADAM Camouflage se je udeležilo preko 250 gostov iz sveta, filma, mode, športa in drugih področij, med njimi tudi mednarodni zvezdniki, kot je vrhunski top model Eva Padberg in olimpijski prvak André Lange. Camouflage ADAM bo izdelan v ekskluzivni omejeni seriji le desetih avtomobilov. Izkupiček od prodaje bo namenjen Bryan Adams Foundation. Fundacija zagotavlja pomoč in podpira delovanje centrov za pomoč okuženih z virusom HIV, pomoč odvisnikom, za zagotavljanje boljšega izobraževanja v Afganistanu in Pakistanu ter različnih okoljskih projektov. Direktorica marketinga Tina Müller je že prejela prvi nagradi za koledar “The ADAM by Bryan Adams”. Podelil ju je Graphical Club Stuttgart v okviru letošnjega izbora Gregor Internationa Calendar Award 2014. ADAM Calendar je prejel nagrado ”Excellent Calendar” v kategoriji Photo Award in bronasto medaljo v izboru koledarjev za Gregor Award. »Ti nagradi potrjujeta pogumno zasnovo, sveže ideje in izvrstno realizacijo. Zato se toliko bolj zahvaljujem Bryan Adamsu za njegove fantastične fotografije,« pravi Tina Müller.


text: Ob pomoči nočne snežne nevihte sedem zapornikov, prijetih med Stalinovo vladavino terorja, leta 1940 zbeži iz sovjetskega gulaga. Zdaj so svobodni, vendar skoraj zagotovo mrtvi, saj je malo verjetno, da bodo našli zaklonišče v neusmiljeni pokrajini, ki jo morajo prehoditi. Z malo hrane in opreme in brez vedenja o tem, kje so in kam gredo, se odpravljajo na potovanje, ki je polno nepredstavljivih težav in zapletov. Na poti jih ženeta primitivni, živalski nagon po preživetju in strah, hkrati pa se naslanjajo na sočutje in zaupanje med seboj. Doživeli bodo globoke, mračne, tesnobne izkušnje, zaradi katerih se bodo za vedno spremenili. Med potjo pa se držijo enega samega pravila: pojdi naprej, pojdi naprej, pojdi naprej ... Posrkal ga je vase Enega od pobeglih zapornikov, Američana in nekdanjega patriota, je v filmu Pot v svobodo, ki se posredno navezuje na roman The Long Walk Sławomira Rawicza, upodobil Ed Harris. "Ko sem prebral scenarij, sem menil, da je dober," je povedal v enem od intervjujev. "Mislil sem si, da bi ga bilo zanimivo posneti, cel proces, štirimesečno življenje na terenu in poglobitev v ozadje zgodbe, pa so se izkazali za nekaj več. Na koncu sem projekt sprejel bolje in z večjo intenzivnostjo, kot sem si sprva predstavljal." Harris se je na vlogo pripravljal z dokumentarnimi filmi o tem obdobju, ki mu jih je posodil režiser filma Peter Weir, najbolj pa mu je pomagala knjiga Tima Tzouliadisa, The Forsaken. Ta pripoveduje zgodbo o tisočih Američanih, ki so se v Rusijo odpravili v tridesetih letih 20. stoletja, povečini zato, da bi si v času velike krize našli delo. "Dala mi je veliko količino informacij in trdne kreativne temelje." Kljub temu da ga je film na koncu tako rekoč posrkal vase, Harris kot eno najbolj sebi ljubih plati filma navaja telesno stran svoje vloge – ta je bila fizično namreč precej zahtevna. "Snemanje je bilo čudovito. Veliko je bilo fizičnega dela, ki je bilo na trenutke precej težko. Težje je bilo, bolj si čutil svojo vlogo – to je bilo super." Najprej nogomet, potem oder Ed Harris je v New Jerseyju na svet prijokal leta 1950. V srednji šoli se je navdušil nad ameriškim nogometom. Še več, na šoli je veljal za eno največjih športnih zvezd, s športom pa se je ukvarjal tudi na univerzi. "S športom sem bil zadovoljen vse do osemnajstega leta starosti, potem pa je sledilo nekaj let, ko resnično nisem vedel, kaj početi. Ko sem v Oklahomi nekajkrat obiskal gledališče, sem se odločil, da se bom naučil igrati. Nisem pričakoval, da bom kadarkoli ustvarjal filme, kaj šele živel od njih. Šlo je bolj za osredotočenje na nekaj, kar lahko nadomesti šport. Takoj, ko sem stopil na oder, pa sem vedel, da v življenju ne želim početi drugega kot to." Odločitvi, kaj želi početi v življenju, je sledilo učenje dramske igre, s svojo prvo pomembno filmsko vlogo pa se je v drami Nemirna meja ob Charlesu Bronsonu predstavil leta 1980. Še večjo prepoznavnost mu je prinesla vloga astronavta v filmu The Right Stuff. Dvanajst let pozneje si je s filmom s podobno tematiko, Apollo 13, prislužil prvo nominacijo za oskarja. Tej so sledile še tri – leta 1998 za Trumanov show, leta 2002 za Ure do večnosti, leta 2001 pa za glavno vlogo v biografskem filmu o slikarju Pollocku, ki je hkrati pomenil tudi njegov režijski prvenec. "Čeprav verjamem, da to ve vsak študent umetnosti, sem se jaz iz tega projekta naučil Pollockovega razmišljanja, in sicer da nesreče ne obstajajo – v tem prepričanju je živel vse svoje življenje," je nekoč povedal igralec. "Vsak njegov zamah s čopičem, vsaka packa in vsak madež so tu z namenom." Prednost "podzemnih" scenarijev Harris se je k režiji vrnil leta 2008 s filmom Appaloosa, vedno pa je primarno ostal igralec. Čeprav je znan po veliko cenjenih in uspešnih filmih, je med svojo kariero kakopak doživel tudi marsikateri polom. "Filmov, ki nimajo možnosti za komercialni uspeh, ne izbiram zanalašč. Po naključju najzanimivejši scenariji padejo ravno iz kategorije mainstreama. Rad imam like, ki imajo svojo ostrino, ki počnejo nepričakovane stvari." Harris, ki smo ga nazadnje videli v kriminalnem trilerju Samomorilec, se bo v prihodnosti skupaj z Davidom Duchovnyjem na velikem platnu pojavil v trilerju Phantom, akcijski komediji Michaela Baya Pain and Gain ter romantični komediji z Robinom Williamsom Look of Love. Spodaj si lahko pogledate, kaj je Harris o filmu Pot v svobodo še povedal. Preberite še: V filmu Izvorna koda z Jakom Gyllenhaalom v vlogi vojaka, ki mora s potovanjem skozi čas preprečiti terorističen napad, je mogoče občudovati tudi igralko, nekoč manekenko Michelle Monaghan. Izjemno cenjenega, z dvema oskarjema nagrajenega igralca si v DKino na SiOL TV oglejte v romantični komediji Larry Crowne, ki jo je sam tudi režiral. "To, da si videti nemarno, je enako, kot da bi podpisal svojo obsodbo na smrt." Video: YouTube


text: Potrebujemo: 1 kg mehke ali ostre moke 3 dkg kvasa 2 žlici sladkorja 3 – 4 dcl mleka oz. po potrebi 1 žlico soli 3 – 4 dkg margarine ali 0,5 dcl olja Priprava: Iz sestavin zamesimo kvašeno, gladko testo, ki se odlepi od rok in posode. Pomokano testo pustimo vzhajati v pokriti posodi, da od dva- do trikratno naraste. Vzhajano testo nato razdelimo na dele, velike kot pest in jih pustimo še nekaj minut počivati. Nato ga z roko razvaljamo v dolge svaljke. Pletemo po dva svaljka skupaj in oblikujemo perec (obroč premera 10 – 12 cm). Na pomokani deski naj vzhajajo še pol ure. Perece tanko premažemo s stepenim jajcem in pečemo v vroči krušni peči 15 – 20 minut. Ravne perece izdelujemo tako, da daljši svaljek navijemo na trstiko (palčko) in premazane z jajcem spečemo. Perece so nekdaj pekli samo ob slavnostnih prilikah, danes pa jih lahko najdemo na mizi vsak dan - kot priboljšek ali prilogo k narezku ali bograču. Pečeni v krušni peči imajo svojevrsten vonj in okus. Oglejte si namige za gastronomska doživetja v Prekmurju , kjer boste našli tudi posamezne ponudnike!


text: Nad Bohinjsko Bistrico na razglednem gričku Rebro leži pokopališče vojakov padlih v 1. svetovni vojni. Na njem je označenih 285 grobov vojakov, ki so umrli v dveh bistriških bolnišnicah. Umrle vojake so pokopavali v letih 1915 - 1917. Leta 1945 so na pokopališču postavili kamnit spomenik. DOSTOP: Po cesti, ki vodi iz Bohinjske Bistrice proti vasi Ravne. Od odcepa ceste do pokopališča vodi označena steza. Peš hoje je približno 20 minut.


text: Travnik Nujen pogoj za vzdrževanje travnika je redna košnja, ki jo izvajajo enkrat ali dvakrat letno. Če na travniku občasno zastaja voda, se vrstna sestava travniške združbe spremeni. Na travniku pa so tudi rože. Na travnikih kmetje pridelujejo krmo za živino, kar pomeni, da nas travniki posredno oskrbujejo z mesom, mlekom, volno in usnjem. Gosta travna ruša preprečuje erozijo. Tudi travniki zadržujejo padavinsko vodo in vzdržujejo kvalitetno prst. Travniki so naravna genetska banka, so vir zdravilnih rastlin, sodelujejo pri kroženju vode, preprečujejo erozijo, predstavljajo življenjski prostor rastlin in živali tudi talnih živali. |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Travnik|


text: Za vas smo pripravili številne ugodne pakete. Prepričani smo, da boste našli tudi tistega, ki je pisan na kožo prav vam. Tudi letos vam naj smučišče in naj terme ponujata prav posebno akcijo v zimski sezoni... Posebna ponudba za družine ob nakupu smučarskih vozovnic. En otrok smuča brezplačno. Prijavite se na elektronske novice in sprejemajte nove ponudbe na email. Vpišite email: V restavraciji Hotela Cerkno za vas organiziramo poroke, obletnice, srečanja. Ponujamo družinska, nedeljska, praznična kosila. Pripravljamo plesne večere... Skratka vse, da bi vam čimbolj popestrili obisk hotela in restavracije.


text: Izredno lahke Atomic XCruise 53 Posigrip so tekaške smuči, ki zahvaljujoč širšemu stranskemu loku (Sidecut) in krajši dolžini smuči, nudijo zanesljiv in stabilen vzpon in drsenje. Posigrip 3D grip tehnologija omogoča odličen odriv ne glede na snežne pogoje, XCruise Profil 3D poskrbi, da se sila usmeri direktno na smuči in omogoči odličen zdrs smuči v smeri naprej, zaradi česar so te lahke touring tekaške smuči neverjetno dinamične. XCruise 53 Posigrip so idealna izbira za izkušene cross-country tekače, ki si želijo obvladovati vse terene. več