text: Marmor cipollino Karistijski marmor ali marmor cipollino je dobil ime v dobi renesanse po čebuli (italijansko: cipolla) , današnje ime pa ustreza latinskemu imenu marmor carystium ali marmor iz Karystosa in tudi marmor styrum. Vsebina Geološki opis[uredi | uredi kodo] Ta vrsta marmorja ima belo-zeleno osnovo, prepreden pa je z vijugasto zeleno žilnatostjo, ki se nagiba k modrikastemu odtenku. S petrografskega vidika je to metamorfna kamnina in sicer kristalni marmor (kristali so velikosti med 0,2 in 0,6 mm) z ožiljem obarvanim z epidotom in klorom. Nahajališča[uredi | uredi kodo] Že od nekdaj je znano, da je območje Styre na Evbeji bogato s kameninami in minerali. Marmor cipollino izhaja iz številnih jam, ki se nahajajo ob morskem pasu na jugozahodu Evbeje v Grčiji med mesti Karystos in Styra. Jame različnih vrst temu podobnega marmorja pa se nahajajo na Iberskem polotoku (votlina Anasol), V Apeninskih Alpah in v severovzhodni Grčiji ter Srbiji. Čas uporabe[uredi | uredi kodo] Uporabljali so ga že Grki, v Rim pa je bil uvožen v 1. stoletju n. št., kjer naj bi bil domnevno tudi prvi barvni marmor. Plinij starejši v svojem delu Naturalis Historia pripoveduje, da so bili stebri v hiši Claudia Mamurre, inženirja v Cezarjevi vojski v Galiji, okrašeni s tem marmorjem. Ko so nahajališča postala last imperija, se je marmor razširil po celem imperiju. Marmor je bil najbolj cenjen v času Hadrijana, uporabljal pa se je še tudi v bizantinskem obdobju v 5. stoletju. ||Ta članek potrebuje čiščenje. Pri urejanju upoštevaj pravila slogovnega priročnika.| Kamnolomi[uredi | uredi kodo] Na Evbeji gre za dva kamnoseška območja: I. območje Styre II. območje gore Pyrgari. Obe skupini kamnolomov sta si v marsičem tako podobni kot tudi različni. Kamnolomi na gori Pyrgari ležijo pod 400 m nad. viš., kamnolomi na Krio Neru pa preko te višine, le ti pa so tudi najbolje ohranjeni. Kamnolomi v obeh skupinah imajo obliko konjske podkve s tem, da skupina na Pyrgariju zunanjo obliko pahljačasto. Za obe skupini je tipična prisotnost višjih in nižjih skalnih sten, kar je rezultat stratigrafije kamnolomov. Izhodi iz jam so vedno ogromni, za lažjo pridobitev marmorja na plan. Razlika je v tem, da imajo kamnolomi na Pyrgariju pogosteje skupne stene kot kamnolomi iz Styre. V obeh skupinah so bili najdeni sledovi cepinov na skalnih stenah. Na obeh območjih, še posebej pa na Pyrgariju je bilo najdenih tudi veliko opuščenih monolitov in stebrov med odpadnim materialom v jamah, predvsem v okolici izhoda ali ob cestah, nekateri nedotaknjeni drugi razbiti ali v fragmentih. Najtežji blok se nahaja na Pyrgariju in sicer tehta 6 ton, najdaljši med njimi meri 7.80 m, največji premer znaša 2.15m. Povsod so uporabljali več različnih tipov škripčevja za dvigovanje marmorja, ki so se razlikovali po dimenzijah in zmožnostih glede na težo materiala, ki so ga morali dvigovati in je tehtal od 100 kg do 25 ton. Sledovi svetišč so bili najdeni v obeh skupinah, gotovo povsod posvečeni Herkulu. I. območje Styre Znotraj tega območja sta znani 2 kamnoseški skupini in sicer Haghios Nikolas in Krio Nero-gorska veriga, ki povezuje Haghios Nikolaos z Myteri. Prva skupina kamnolomov leži na bočni strani Haghios Nikolaosa in nosi ime Klavdijanova skupina, katerega je dobila po zelo velikem kamnolomu imenovanem Latomeia Claudiana (to ime je bilo vklesano na enem od stebrov ležečem tam). Skalne stene kamnoloma segajo do 16 m visoko nad današnjimi tlemi, ki je prekrito z debelo plastjo razbitkov in ruševin. Zato lahko domnevamo, da so bila originalna nižja in tako sama višina kamnoloma še večja. V drugi skupini gre za več kamnolomov na vzhodnem pobočju Krio Nero (približno 467 m nad. viš.). To skupino lahko razdelimo na Krio Nero spodnjo vzhodno skupino (kamnolomi od številke 2- 6), s približno 440/450 m nad. viš. In na Krio Nero zgornjo vzhodno skupino (kamnolomi od številke 7 naprej) s približno 465/475 m nad. viš. Obe skupini vsebujeta manjše in večje kamnolome v večini katerih, so še danes vidne sledi orodja, ki so jih pustili antični lomilci kamna. Kar je zanimivo na območju Styre je med drugim tudi to, da ni bilo odkritih nobenih naselbinskih sledi glede na to, da je delovna sila (delavci, sužnji, kamnoseki, nadzorniki) morala nekje stanovati. Poleg tega ni bilo razen malenkosti v Latomeiji Claudiani najdenih nobenih napisov. Malo verjetno je, da bi obratovalnice v 19. stol. ali pa zob časa uničila popolnoma vse. II. območje gore Pyrgari Gre za območje na gori, ki je posejano s kamnolomi in je veliko približno 43.750 m2 (ca. 4.4 ha). Kompleks zavzema 9 velikih delovnih področij (A, B, C, D, E, F, G, H, I), ki se nahajajo okoli glavne ceste. Kamnolomi ležijo na nadmorski višini od 314 do 394 m, nad zalivom Animborio in v neposredni bližini drug od drugega. Čeprav je večina jam nepravilnih oblik imajo v glavnem deloma obliko podkve. Nekatere kamnite stene iz katerih je bil marmor klesan so zelo visoke, druge ne. Nekateri še vsebujejo sledi orodja- cepina in koničastega dleta. Veliki kupi odpadnega kamenja kažejo na to, da je tukaj proizvodnja kamnoseštva trajala dolgo časa, zato so dobili naziv stalni kamnolomi- tip kamnolomov, ki je imel posebno infrastrukturo, temelječo na racionalni bazi. Tudi v večini teh kamnolomov so tla prekrita s plastjo ruševin in razbitki. Kamniti bloki in monoliti, ki ležijo na mestu, kjer so bili izklesani, na vhodu v kamnolom ali ob cesti, pričajo o opustitvi kamnolomov v določeni fazi. Ena največjih posebnosti pokrajine so kupi kamenja. Ti so morali biti premaknjeni daleč stran od delovnega območja, da niso ovirali delavcev in cest. Na nekaterih mestih sežejo ti kupi v višino tudi 20 m na drugih mestih pa so bili uporabljani z namenom kot neke vrste utrdbeni zid. Veliko število lukenj na vrhu kamnolomov in ob cestah je bilo najdenih za škripčevje dvigal. Najdeni so tudi ostanki manjših svetišč, kovačnic oziroma topilnic, hladilnih ali vodnih bazenov. Vse to kaže na to, da je bilo tu kamnoseštvo sistematično organizirano in je trajalo dalj časa. Na večini mest se metode in tehnike kamnoseštva lahko izbere iz sledi, ki so ostale na kamnu. Točen vpogled v posamezne faze kamnoseštva pa je lahko viden iz posameznih monolitov, ki še ležijo in situ. Na prvi pogled izgleda kot da kamnolome niso začeli izkoriščati v istem času. Pri nekaterih vse kaže na to, da ko so prenehali z njegovim izkoriščanjem, so ga uporabljali kot odlagališče, čemur v prid govori tudi planiranje cestišča. Kamnolom A Ta kamnolom je lociran na desni takoj nad glavno cesto (M6) na točki, kjer se cesta vključi v območje kamnolomov. Ta kamnolom je največji od devetih. V njem so še vedno dobro vidne meje delovnega območja. Vhod je orientiran proti JZ. Desno od njega je viden bazen za napajanje živine za tovorjenje. V bližini vhoda so bili najdeni tudi velik steber in 15 grobo oblikovanih pravokotnih marmornih plošč. Ti bloki se precej razlikujejo po velikosti; največji meri 2.26m3, najmanjši pa 0.544m3. Štirje od njih imajo prostornino večjo od 1m3, 10 pa jih je manjših od 1m3. Monolita ni mogoče videti v celoti, ker sta oba konca zakopana v zemljo, del ki je viden, pa meri 7.80 m po dolžini in približno 1 m v premeru. Ves ta material je bil pripravljen za transport. Na sredini jame oziroma kamnoloma leži ogromen kup odpadnega materiala v stožčasti obliki. Le ta gotovo spada k drugemu kamnolomu, kateri je bil v rabi v še tudi v sedanjem času. Na večini marmornih blokih so vidni ostanki lukenj od svedrov za razstrelni smodnik, česar ni nikjer drugje. V tem kamnolomu so tudi ostanki majhnega svetišča izklesanega iz kamna z reliefom, ki predstavlja boga, kateremu je bilo svetišče posvečeno- Herkulu. Kamnolom B Območje tega kamnoloma je polno razbitkov in ruševin. Plast le teh je tako visoka, da je nemogoče določiti nivo tal antičnega kamnoloma. Je dosti manjši od kamnoloma A. Nobena stena kamnoloma ni ohranjena tako dobro, da bi lahko prepoznali metode lomljenja kamna tukaj. Vidnih je le nekaj sledi orodja na višini treh metrov. Niti ni sledu o nobenem monolitu ali bloku. Kamnoloma B in C loči le ena vmesna stena. Kamnolom C Ta majhen kamnolom pravokotne oblike je nadvse zanimiv. Je odlično ohranjen; dobro so vidne sledi uporabljanega orodja in opreme, namestitve dvigovalnega škripca in vhod v kamnoseško območje kamnoloma. Ker je kamnolom tako dobro ohranjen in ker so njegove meje tako dobro razvidne so lahko izračunali približen volumen odpeljanega materiala (upoštevali so, da nivo antičnih tal ni točno znan), kar znaša približno 3.500 m3. Jasno pa je, da tla niso bila dosti nižja kot pri drugih kamnolomih. Vhod v kamnolom leži proti zahodu, izhod pa je lociran 35 m od ceste M. Na tem delu leži eden od blokov, ki meri 2.20 x 0.90 m, in nakazuje smer v katero je bil material odpeljan. Kamnolom D Ta kamnolom ima pravilno pravokotno obliko, s površino 1000 m2. V tem kamnolomu je težko določiti točne višine sten, ker so antična tla prekrita s tako debelo plastjo razbitkov in ruševin, s katerim je pokrit tudi vrh kamnoloma. Material pridobljen iz kamnoloma je bil lociran SV proti kamnolomu C in JZ od kamnoloma D. Dva zapuščena stebra po vsej verjetnosti nakazujeta smer proti kateri je bil material transportiran. Kamnolom E Izkoristek tega kamnoloma je bil daljši a bolj nereden kot pri kamnolomu D. Del kamnoloma kjer je stena visoka 14 m je popolnoma zasut. Material pridobljen v tem kamnolomu je bil po vsej verjetnosti prav tako prenesen na južno stran preko kamnoloma D. Dva stebra ležita s spodnjim delom še spojena s podlago, zgornja dela pa sta že izoblikovana. Kamnolom F Leži med kamnolomoma E in G. V jami leži velik marmorni blok, ki je očitno nedokončan dvojni steber. Na spodnji strani se že lepo vidi oblika dveh stebrov, zgornja stran bloka pa je še ploska. Skalne stene v kamnolomu so visoke od 4 do 5 m in tudi tu nivoja antičnih tal ni mogoče določiti. Skalne stene kažejo ostanke preperevanja in obdelave. Ta kamnolom je vezan na glavno cesto M. Kamnolom G Kamnolom leži čisto blizu kamnoloma F, loči ju le ena vmesna stena. Jama je majhna, dolga in ravna s širino komaj 13 m, celotna njena površina pa meri približno 312 m2. Trije stebri so bili delno izklesani iz skale. Na zgornjem delu so zaokroženi, spodnji del pa je ostal spojen s skalno osnovo. Prvi steber je dolg 4.60 m, kamniti breg iz katerega naj bi bil odrezan pa je visok 1.20 m. Drugi meri 3.40 m oziroma njegov del, ki je viden na površini, saj del njega leži skrit pod kamenjem. Tretji steber pa je najmanjši. Neizkoriščeni deli stebrov in blokov so zbrani na eni strani jame iz česar se predvideva, da je material zapustil kamnolom na južni strani v smeri glavne poti M. Razbitki in ruševine ležijo povečini na zahodu in jugu in so do danes zdrsnile proti kamnolomu H. Kamnolom H Ta kamnolom leži najzahodneje od te celotne skupine kamnolomov. Jama ima obliko konjskega kopita. Antična tla prekrivajo rastlinje, drobci kamenja in zemlja. Na sredini jame ležijo 4 stebri, orientirani proti izhodu. Material iz tega kamnoloma je bil transportiran na jug, vendar ne po glavni poti ampak po eni od stranskih. Velike količine odpadnega materiala so bile deponirane na JZ del jame. Kamnolom I Lociran je čisto blizu glavne ceste M. Vidnih je le 17 m zahodne skalne stene in 42 m vzhodne. Cestna povezava[uredi | uredi kodo] Vsi ti kamnolomi so med seboj povezani s skrbno narejenimi cestnimi povezavami. Celotni cestni sistem je možno rekonstruirati na podlagi orientacije kamnolomov, jam za lesene stebre in na podlagi samih ostalin cest. Na obeh območjih je bil zgrajen sistem cest, v katerem so se vse stranske ceste združile v glavno, ki pelje do končne destinacije- morja, po katerem je tovor potoval naprej. Sledi ceste so lahko zelo slabe; le kot skromna sled kolovoza ali pa se vidi cesta skoraj še v vsej svoji popolnosti. Skupna lastnost vseh cest je, da so vse sledile zahtevnosti terena in se mu prilagajale, s tem da so morale biti ravno prav strme. Situacija na Pyrgariju je bila malo bolj zapletena, saj se je naklon ceste bolj strmo spuščal proti morju, ker je bila tudi razdalja krajša. Na območju Styre je transport skoraj zagotovo potekal z vozmi, za razliko od Pyrgarija, kjer je bil edino možen prevoz s posebnimi sankami. Kolovoz na Pyrgariju je relativno plitek in raven s profilom v obliki črke U, na Styri pa so pogosto širši in globji in različnih tipov. Iz tega lahko sklepamo, da so bili uporabljani povsem različni tipi transporta. I.območje Pyrgari Najbolj pomembna in impresivna je cestna povezava na gori Pyrgari. Le-ta sestoji iz glavne ceste (M), ki se prične v kamnolomu F in G in iz številnih stranskih cest vse stekajoče se k glavni cesti. Kamnoloma I in H ležita zahodno od te glavne ceste, ostalih 5 (E, D, C, B in A) pa so situirani vzhodno od nje. Je 1002 m dolga; njenih 295 m se vleče po območju kamnolomov, ostalih 707 m pa vodi do morja. Cesta se spusti iz začetnih 385 m na višino 77.18m. zadnji del ceste do morja je dolg 762 m z majhnim naklonom. Naprej se sledi izgubijo, vendar se da cesto izslediti z zadnjim vidnim delom kolovoza s pristaniščem. Cestišče je na tem območju zgrajeno pogosto iz velikih kamnov ali iz delov po dolžini razbitih stebrov. Na določenih mestih so morale biti ceste zelo močno utrjene, saj se je po njih prevažalo nekaj ton težko blago. Cestno površje kaže oboje- kolesnice, ki so izklesane v cesto ali kolesnice, ki so vklesane. Na vzhodni strani, kjer cesta poteka po grapi, cesta včasih teče po utrjenem zidu, ki je podprt z zidovi zgrajenimi na terasah. Prostor med zidovi je napolnjen s kamenjem. II.območje Styre Temu območju so služile štiri ceste: Via Claudiana, glavna cesta, ki je vodila od Latomeie Claudiane, sekala celotno območje spodnje skupine in izginila preko sedla med Krio Nerom in Myteri, kjer se prične spust proti morju. Cesti A in B sta služili zgornji skupini. Obe sta deloma prekriti z ruševinami, kar zelo otežuje določitev njune točne lokacije in njuno končno destinacijo. I. Via Claudiana Začetna točka ceste je gotovo pokopana pod ruševinami zahodno od Latomeie Claudiane. Prvih 175 m ceste je služilo samo kamnoseškemu kompleksu Latomeia Claudiana. Naprej se je vila proti Krio Neru, kjer je vstopila v kamnolom št. 2. Ta prvi del ceste sestoji na umetno grajeni terasi, utrjeni z zidom, ki je ponekod še ohranjen. Narejen je iz drobnih kamnov s srednje velikimi, podlaga pa je bila iz velikih kamnitih plošč, ki so bile gotovo material z nekimi napakami ali kako drugače neuporabni. Isti način gradnje je bil zasleden tudi v Pyrgariju, kjer so bili celotni stebri vdelani v cesto. In sicer iz dveh razlogov; zaradi trdne podlage in gospodarskih razlogov (varčnost). Temelji tega zidu so ohranjeni do višine 0.60/0.70 m do nekaj metrov. Približno 850 m ceste Via Claudiana od Latomeije Cluaudiane do sedla med Krio Nerom in Myteri, je bilo odkrite in pregledane. Ta cesta, ki vodi do kamnolomov št. 1, 2, 4 in 6 je izpolnjevala eno glavno poslanstvo in sicer po njej se je vršil ogromen del transporta. Cesta je spretno zgrajena glede na zahtevnost terena, ki vsebuje kamnite police, ki se spuščajo v obsežne nizke in vzporedne stopnice. V prvem delu ceste (A-L), ni bilo na nobeni točki opaženih lukenj za lesene stebre, ki bi kontrolirali hitrost transportnih vozil. Od točke L naprej pa se struktura spremeni: velika večina cestišča ali vsaj notranja stran ceste je del trdne podlage oziroma žive skale. Tudi na tem delu ni bilo odkritih nobenih lukenj za stebre. Kolovoz ima med točkama L in O profil U- oblike, med O in Q pa V- obliko. II. Cesta A Ta cesta se pojavi na točki AA izpod ruševin kamnoloma št. 7, pod slemenom na vzhodnem pobočju Krio Nera, kjer zapuščeni marmorni bloki in fragmenti stebrov ležijo zapuščeni in neizkoriščeni. Kmalu na začetku poti je ohranjen del kolovoza. III. Cesta B Ta cesta se prične v kamnolomu št. 7 nekaj metrov nad cesto A. Njen prvi del je prekrit z ruševinami in je bil delno uničen od sodobnega poseganja. Prve jasne sledi so najdene na delu, kjer cesta prečka del kamnoloma. Tu je bil tudi najden dvojni podporni zid (na vzhodni strani proti dolini); širok okrog 0.80 m in 1 m visok. Na koncu se pot združi s cesto Via Claudiana. Od vseh treh cest v območju Styre je cesta B najbolj problematična in s tem najzanimivejša. Njena dolžina je približno 490 m. Cesta teče vijugasto v smeri proti Vii Claudiani. Je najbolj skrbno zgrajena cesta, na vsaki točki, kjer je bila potreba po zvišanju nivoja, je bil zgrajen masiven zid. Celotna konstrukcija te ceste kaže, da je bila celotna podlaga prekrita s plastjo emplektona, več kot 1 m debeline na določenih mestih. Sama sestava tal ni bila nič zahtevnejša kot pri ostalih dveh. Neverjetno se zdi, da bi cesta takega tipa lahko zdržala močne pritiske, ki so nastali ob transportu težkih kamnov. Možna hipoteza je, da je bila cesta namenjena praznim vozovom ali vozovom, ki so prevažali opremo in hrano do kamnoloma št. 7 in drugih. Ko je Latomeia Claudiana prišla v uporabo je morda promet po Vii Claudiani postal pregost. Ne glede na možnosti in verjetnosti pa ni mogoče zagotovo reči, zakaj je bila cesta B tako skrbno zgrajena, ko pa zgleda da je imela le sekundarno vlogo. Cestna povezava kamnoseškega območja Styre je dokaz odličnih organizacijskih spretnosti tistih, ki so jih zgradili in njihove volje. Vse skozi so metode gradnje skrbno izbrane glede na zahteve samega terena in prevozna sredstva, ki so uporabljala cesto. Uporaba marmorja[uredi | uredi kodo] Marmor cipollino so uporabljali predvsem za gladke stebre velikih dimenzij, baze, plošče in obloge sten. Uporabljan pa je mnogokrat tudi kot eden od kamnov v tehniki opus sectile. Marmor cipollino krasi npr. naslednje komplekse: Hadrijanova knjižnica v Atenah, Tempelj Serapeo iz Pozzulija (latinsko ime je Puteoli), preddverje templja Antonina in Favstine v Rimu, Hadrijanova vila v Tivoliju, mavzolej na Karystosu. V Rimu je danes ohranjenih preko 500 stebrov iz tega marmorja. Fragmenti pa so bili najdeni tudi v ruševinah Kartagine in ostalih antičnih mestih severne Afrike. Viri[uredi | uredi kodo] - http://www.it.wikipedia.org/wiki/Marmo_cipollino - http://www.marble.com - http://icampiflegrei.it - http://romeartlover.tripod.com/Castelrosso.html - http://www.francoermarmista.com/antique_marble/cipollino.html - http://www.ancientcoins.biz.pages/marble Literatura[uredi | uredi kodo] D. Vanhove, 1996, Roman marble quarries in southern Euboea and the associated road networks, v: Monumenta Graeca et Romana, Vol. VIII.


source: fineweb

text: Kings De Nathan Hotel v Yau Ma Tei je enkraten za popolno doživetje Hongkong in bližnje okolice. Ker je od centra mesta oddaljen samo 0 km, lahko gostje uživajo v mestnih znamenitostih in dogodkih. Poleg tega so na dosegu roke: Tempelj Tin Hau, Broadway Cinematheque, Tržnica z žadom. V Kings De Nathan Hotel naredijo vse, da se bodo gostje počutili prijetno in udobno. To je zaradi tega, ker se hotel trudi ponuditi najboljše storitve. Ta hotel nudi obiskovalcem veliko dodatne ponudbe, ki zadovolji tudi najbolj zahtevne goste. Gostje lahko izbirajo med 72 sobami, od katerih vse izžarevajo nekakšno harmonijo in mir. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Odkrijte privlačno mešanico profesionalnih storitev in široko paleto možnosti v Kings De Nathan Hotel.


text: Po odličnih odzivih tako strokovne javnosti kot gledalcev ob primeri v katedrali industrije, tovarniški hali Talum v Kidričevem, 21. junija in štirih ponovitvah, se nova postdramska predstava Mini teatra, V samoti bombaževih polj, odpravlja na prvo gostovanje, 16. mednarodni festival sodobnega gledališča Zadar snova na Hrvaškem. Gostovanje predstave, ki je nastala v okviru mednarodnih evropskih projektov Puppet Nomad Academy 3 in Nomadi lepote,je del mednarodnega projekta Puppet Nomad Academy 3 (Lutkovna nomadska akademija 3), ki poteka pod vodstvom in koordinacijo Mini teatra. Igra o dilu, igra o želji, o skriti, nelegalni in neubesedljivi želji, ki je nastala v koprodukciji Mini teatra, MG Ptuj, Novega kazališta Zagreb in Maribora 2012 - Evropska prestolnica kulture, bo hrvaško premiero doživela 6. avgusta, že oktobra pa bo eden vrhuncev kultnega dramatika, ki je temeljno zaznamoval francosko in svetovno gledališče zadnjih desetletjih prejšnjega stoletja, premierno uprizorjen tudi v Ljubljani. »Začetek festivala s posebnim zadovoljstvom predajamo Ivici Buljanu, ki je niz uspehov na mednarodnem prizorišču letos obogatil tudi z nagrado Prešernovega sklada, najvišjim priznanjem Republike Slovenije na področju umetnosti, in čigar režisersko kariero festival spremlja že od samih začetkov.« - Obrazložitev organizatorjev mednarodnega festivala Zadar snova Že 16. festival Zadar snova, posvečen sodobnim uprizoritvenim umetnostim, bo v Zadru v sedmih dneh, od 6. do 12. avgusta 2012, gostil umetnike iz Slovenije, Avstrije, Francije, Španije in Hrvaške, že šesto leto zapored pa program spremlja tudi Revija svetovnega kratkega filma v Svetem Donatu. Poleg predstave V samoti bombaževih polj bodo program festivala sooblikovale tudi predstave Medejin krik, koprodukcija slovenskega Inner World Theatra in Zadra snova. Neverbalni mit o Medeji v virtuozni izvedbi Mojtine Jurcer, ki zaokroža petletni ciklus, se v kraj svojega izvora, Zadar, v okviru festivala Zadar snova vrača 7. avgusta. Theatre Irrwisch v družinskem uličnem gledališu za velike in majhne z Dunaja se bo predstavil s kar stremi predstavami, Wegenstreit's guests, The Mudjumping in Let it burn! (8. in 9. avgusta), Malo je dovolj, najnovejša produkcija Muzičkog salona in Teatra ITD, glasbeno-scensko potovanje Aleksandra Stojkovića, frontmana banda Goribor, v glasbeni spremljavi Adama in Nenada Sinkauza iz skupine East Rodeo, pa bo uprizorjena 9. avgusta. Festival se bo nadaljeval s predstavo Končajmo z božjim sodiščem - part one, enim zadnjih del revolucionarnega in neponovljivega Antonina Artauda, dan pred prvim predvajanjem leta 1948 umaknjenim z radijskega programa. Kot predloga novega avtorskega projekta režiserke in igralke Senke Bulić, ki je lani navdušila tudi z režijo scenskega spektakla Splendid v Mini teatru, bo v koprodukciji Kazališta Hotel Bulić in Tovarne kulture na sporedu 10. avgusta. Pariški OrianTheatre Company, Escola Municipal de Dansa de Celrà & Théâtre Atenue iz Španije in Zadar snova se bodo v mednarodni koprodukciji predstavili s predstavo etc, etc. (Are you mad, Mr Artaud?) navdihnjeno z življenjem Antonina Artauda, čigar umetniški utrip še 80 let kasneje nikakor ne pojenjuje. Pred festivalsko premiero, 11. avgusta, bo v Gledališču lutk koreograf in režiser predstave, Mehdi Farajpour organiziral tudi avdicijo za hrvaške izvajalce in delavnico Meditative Dance, 12. avgusta pa bo na sporedu multimedijalni projekt Kriegspiel - Igra vojne v produkciji DB Indoš House of Extreme Music, Perforacije, Teatar ITD in Muzički Bienalle z Damirjem Bartolom Indošem, Tanjo Vrvilo, Helge Hinteregger in Ivanom Marušić-Klifom. Na 5-dnevni reviji svetovnega kratkega filma se bo predstavilo 30 filmov, organiziran bo tudi Tabor film festival in Program EFA s 14 nominiranimi za najboljši kratki evropski film ter izbor hrvaških kratkometražnih naslovov letošnjega 59. Festivala igranega filma v Pulju. Že 16. mednarodni festival Zadar snova poteka v organizaciji združenja Zadar snova, pod pokroviteljstvom Mesta Zadar, Ministrstva za kulturo RH, Zadrske županije in Mesta Zagreba, vse dodatne informacije o festivalu lahko najdete tudi na spletni strani http://www.zadarsnova.hr/. Gostovanje predstave, ki je nastala v okviru mednarodnih evropskih projektov Puppet Nomad Academy 3 in Nomadi lepote, ki ju sofinancira Evropska komisija, program Kultura (2007-2013), je del mednarodnega projekta Puppet Nomad Academy 3 (Lutkovna nomadska akademija 3), ki poteka pod vodstvom in koordinacijo Mini teatra. Vsebina komunikacije je izključno odgovornost avtorja in v nobenem primeru ne predstavlja stališč Evropske komisije. Program in delovanje Mini teatra sofinancirata Ministrstvo za izobraževanje, znanost, kulturo in šport Republike Slovenije in Mestna občina Ljubljana, Oddelek za kulturo.


text: ČEKA ČEKA (rusko Всероссийская чрезвычайная комиссия по борьбе с контрреволюцией, спекуляцией и саботажем - Vserossijskaja črezvičajnaja komisija po borbe s kontrrevoljuciej, spekulacijaciej i sabotažem, slovensko Izredna vseruska komisija za bojevanje proti kontrarevoluciji, špekulacijam in sabotažam; kratica BЧК oziroma ČEKA) je bila prva sovjetska varnostno-obveščevalna služba z namenom preganjanja kontrarevolucije in pobijanje špekulacije. 20. decembra 1917 jo je ustanovil Feliks Edmundovič Dzeržinski kot prvo sovjetskih organizacij tajne policije. Po koncu ruske državljanske vojne so Čeko 6. februarja 1922 reorganizirali v Državno politično upravo (ГПУ - Государственное политическое управление НКВД РСФСР, GPU - Gosudarstvenoje političeskoje upravlenje NKVD RSFS), ki je bila odsek NKVD.


text: Hanoi Serenity Hotel 2 se nahaja v Hoan Kiem okrožje - Stara četrt v okolici Hanoj in je idealen za zabavo in počitek. Hotel leži samo 0.1 Km od centra mesta, kar omogoča enostaven dostop do pomembnih mestnih ustanov. Poleg tega so na dosegu roke: Nha Tho, Južna vrata, Zgodovinsko vojni muzej Vietnam. Izkoristite obilico bogatih storitev in uslug, ki so na voljo v hotelu Hanoj. Z varstvo otrok, parkirišče, trgovine, receptor, hotelski/letališki prevoz ponuja hotel največje možno udobje bivanja. Hotelske sobe so skrbno načrtovane, saj se v vsaki najdejo tudi televizor LCD/plazma, kuhalnik za čaj/kavo, televizija, internetni dostop (brezžičen), brezplačna ustekleničena voda, da se zagotovi maksimalna raven ugodja. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Če iščete prijeten kraj za bivanje v Hanoj, je Hanoi Serenity Hotel 2 prava in kvalitetna izbira.


text: Lahki Atomic Worldcup Classic tekmovalni tekaški čevlji za klasično tehniko omogočajo doseganje izjemnih hitrosti in imajo popoln klasičen flex (Trdoto). Njihov, v celoti iz karbonskih vlaken narejen petni predel omogoča optimalno oporo in zagotavlja izjemen prenos sile na smuči, medtem ko gibljiv zunanji vložek smučarju tekaču nudi odličen občutek v fazi odriva. Poleg naštetih odličnih lastnosti so opremljeni še z Wrapping Lace sistemom, ki je nameščen na notranji strani, je lahek in omogoča odlično prilagajanje čevlja. več


text: Od rudnika do odpadkov in naprej - Bulgarian (bg) - Czech (cs) - Danish (da) - German (de) - Greek (el) - English (en) - Spanish (es) - Estonian (et) - Finnish (fi) - French (fr) - Hungarian (hu) - Icelandic (is) - Italian (it) - Lithuanian (lt) - Latvian (lv) - Maltese (mt) - Dutch (nl) - Norwegian (no) - Polish (pl) - Portuguese (pt) - Romanian (ro) - Slovak (sk) - Slovenian (sl) - Swedish (sv) - Turkish (tr) Electronic waste in India Image © EEA/Ace&Ace Maja 2011 je bila trgovina Apple na Peti aveniji v New Yorku nabito polna ljudi, ki so prišli z vseh koncev sveta, da bi kupili najnovejši Applov iPad2. Vse, kar so tisti dan dostavili, so prodali v nekaj urah. Trgovina na Peti aveniji je bila ena od tistih, ki so imele srečo. Številne druge Applove trgovine po svetu so lahko le sprejemale naročila in izdelke dobavile več tednov pozneje. Zamude ni povzročilo pomanjkljivo poslovno načrtovanje ali izjemno uspešna tržna kampanja. Povzročila jo je serija katastrof na drugi strani planeta. Pet najpomembnejših sestavnih delov iPad2 so v času potresa 11. marca 2011 izdelovali na Japonskem. Proizvodnjo nekaterih teh sestavnih delov bi lahko brez težav preselili v Južno Korejo ali Združene države Amerike, vendar ne digitalnega kompasa. Eden od ključnih proizvajalcev je delal 20 km od fukušimskih reaktorjev in je moral svoj obrat zapreti. Tokovi virov za napajanje proizvodnih linij V našem medsebojno povezanem svetu se pot mnogih elektronskih naprav začne v rudniku, ki se največkrat nahaja v državi v razvoju, in središču za razvoj izdelkov, ki je najpogosteje v razviti državi. Danes proizvodnja prenosnih računalnikov, mobilnih telefonov, avtomobilov in digitalnih fotoaparatov zahteva redke elemente, kot so neodim, lantan in cerij. Čeprav imajo mnoge države neizkoriščene rezerve, je izkopavanje drago, v nekaterih primerih tudi strupeno in radioaktivno. Po izkopavanju snovne vire običajno prepeljejo v kraj predelave in spremenijo v sestavne dele za različne izdelke, ki se nato spet pošljejo v druge kraje, kjer jih sestavijo. Do takrat, ko kupimo napravo, so njeni deli že prepotovali svet in pustili odtis v okolju v vsaki fazi svoje poti. To velja tudi za hrano na naših mizah, pohištvo v dnevnih sobah in gorivo v avtomobilih. Večina snovi in virov se izkopava, predeluje v potrošniški izdelek ali storitev in prevaža na naše domove, ki so predvsem v urbanih območjih. Oskrba evropskih gospodinjstev z vodo, na primer, ne pomeni le črpanja porabljene količine iz vodnega telesa. Za pripravo vode za porabo potrebujemo infrastrukturo in energijo za njen prevoz, skladiščenje, čiščenje in ogrevanje. Ko je voda enkrat „uporabljena“, potrebujemo še več infrastrukture in energije, da se je znebimo. Za pripravo ene običajne skodelice kave na Nizozemskem potrebujemo okrog 140 litrov vode. Daleč največji del se porabi za pridelovanje kavovca. Še bolj presenetljivo je, da za proizvodnjo enega kilograma govejega mesa potrebujemo povprečno 15 400 litrov vode. Vir: Omrežje za vodni odtis (Water Footprint Network) Vse za ceno potrošnje Nekateri vplivi naših ravni in vzorcev potrošnje na okolje niso takoj vidni. Proizvodnja električne energije za napajanje mobilnih telefonov in zamrzovanje hrane sprošča v ozračje ogljikov dioksid, ki prispeva k podnebnim spremembam. Prometne in industrijske zmogljivosti sproščajo onesnaževala zraka, kot so žveplovi oksidi in dušikovi oksidi, ki so škodljivi za zdravje ljudi. Milijoni ljudi, ki se poleti napotijo proti jugu, dodatno obremenjujejo počitniške kraje. Poleg izpuščanja toplogrednih plinov zaradi samega potovanja potrebujejo še nastanitev, zaradi česar se povečuje tudi povpraševanje gradbenega sektorja po snovnih virih in energiji. Sezonsko povečanje števila lokalnega prebivalstva terja v suhih poletnih mesecih dodatno črpanje vode za sanitarne potrebe in prostočasne dejavnosti. To pomeni tudi čiščenje večje količine odpadne vode, prevoz večje količine hrane na ta območja in ravnanje z večjimi količinami odpadkov. Čeprav obsega svojih vplivov na okolje ne poznamo dovolj dobro, je očitno, da se sedanje ravni in vzorci črpanja virov ne morejo nadaljevati. Preprosto povedano, omejili smo količine življenjsko pomembnih virov, kot sta obdelovalna zemlja in voda. Kar se pogosto začne kot lokalni problem, tj. pomanjkanje vode, krčenje gozdov za pašnike ali izpusti onesnaževal iz industrijskega obrata, lahko hitro postane svetovni in sistemski problem, ki vpliva na vse. Eden od kazalnikov porabe virov je okoljski odtis, ki ga je razvilo Omrežje za svetovni odtis (Global Footprint Network). Ocenjuje porabo držav z vidika rabe tal po vsem svetu, skupaj s posredno rabo tal za proizvodnjo blaga in absorpcijo izpustov CO2. V skladu s to metodologijo je bil leta 2007 odtis vsakega človeka 2,7 svetovnega hektarja. To je precej več od 1,8 svetovnega hektarja, ki je na voljo vsakemu posamezniku za ohranjanje porabe brez ogrožanja proizvodnih zmogljivosti okolja (Global Footprint Network, 2012). V razvitih državah je razlika še očitnejša. Države EEA so porabile 4,8 svetovnega hektarja na prebivalca, kljub temu, da je bilo na voljo le 2,1 svetovnega hektarja naravnih virov („biozmogljivosti“) na osebo (Global Footprint Network, 2011). Toda poraba pomeni tudi delovna mesta Naš nagon in potreba po trošenju naravnih virov predstavljata le eno plat zgodbe. Gradnja počitniških hiš v Španiji, vzgoja paradižnikov na Nizozemskem in počitnice na Tajskem pomenijo tudi delovna mesta, dohodek in konec koncev sredstva za preživljanje ter višjo kakovost življenja za delavce v gradbeništvu, kmete in potovalne agencije. Za številne ljudi po svetu pomeni višji dohodek možnost za zadovoljitev osnovnih potreb. Vendar opredelitev „potrebe“ ni enostavna in je zelo različna glede na kulturne zaznave in ravni dohodka. Za nekoga, ki dela v rudnikih redkih kovin v Notranji Mongoliji na Kitajskem, pomeni izkopavanje rudnin zagotovljeno prehrano za njegovo družino in izobrazbo otrok. Za tovarniškega delavca na Japonskem lahko poleg hrane in izobrazbe pomeni tudi nekaj tednov počitnic v Evropi. Za množice, ki so se zgrnile v trgovino Apple, lahko nek končni izdelek pomeni nujen službeni pripomoček, ki ga je treba imeti, za druge pa napravo za razvedrilo. Tudi potreba po razvedrilu je človekova potreba. Njen vpliv na okolje je odvisen od tega, kako jo zadovoljimo. Proč, v koš Pot, ki jo opravijo elektronske naprave, hrana in voda iz pipe, se ne konča v naših domovih. Televizijski sprejemnik ali fotoaparat imamo tako dolgo, dokler je še sodoben ali združljiv s predvajalnikom DVD. V nekaterih državah EU zavržejo okrog tretjino kupljene hrane. Kaj je s hrano, ki se zavrže, preden jo kupimo? V 27 državah Evropske unije se vsako leto odvrže 2,7 milijarde ton odpadkov. Kam gredo vsi ti odpadki? Kratek odgovor bi bil: izpred oči. Z nekaterimi se dejansko trguje − zakonito in nezakonito − na svetovnih trgih. Daljši odgovor je precej bolj zapleten. Odvisen je od tega, „kaj“ in „kje“ se meče stran. Več kot tretjino mase odpadkov, ki se proizvede v 32 državah EEA, sestavljajo odpadki od gradnje in rušenja, ki so močno povezani z gospodarskim napredkom. Dodatna četrtina so odpadki iz rudnikov in kamnolomov. Čeprav so konec koncev vsi odpadki posledica človekove potrošnje, le manj kot desetina skupnih odpadkov izvira iz gospodinjstev. Naše znanje o odpadkih je tako nepopolno kot podatki o naši potrošnji, vendar je očitno, da nas na področju ravnanja z odpadki čaka še veliko dela. Vsak državljan EU uporabi povprečno 16 do 17 ton snovi na leto, večina te količine pa prej ali slej postane odpadek. Če bi upoštevali neuporabljeno črpanje (na primer preobremenitev rudarstva) in ekološke nahrbtnike (skupna količina naravne snovi, motene v naravnem stanju) uvoza, bi se ta količina povečala na okrog 40 do 50 ton na osebo. S pomočjo zakonodaje kot so direktive EU o odlagališčih, izrabljenih vozilih, baterijah, embalaži in odpadni embalaži, je Evropska unija preusmerila večji del komunalnih odpadkov z odlagališč v sežigalnice in obrate za reciklažo. Leta 2008 je bilo v EU predelanih 46 % trdnih odpadkov. Preostanek je bil poslan v sežig (5 %) ali na odlagališča (49 %). Iskanje nove vrste zlatega rudnika Električni gospodinjski aparati, računalniki, oprema za razsvetljavo in telefoni vsebujejo nevarne snovi, ki ogrožajo okolje, vendar vsebujejo tudi dragocene kovine. Po ocenah je leta 2005 električna in elektronska oprema na trgu vsebovala 450 000 ton bakra in sedem ton zlata. Na londonski borzi kovin bi bili ti kovini februarja 2011 vredni okrog 2,8 milijarde EUR oziroma 328 milijonov EUR. Med evropskimi državami so sicer velike razlike, a se za zdaj le majhen del takšne elektronske opreme zbira in predela ali reciklira, ko je zavržena. Tudi žlahtne kovine, ki so „odvržene kot odpadki“, imajo svetovno razsežnost. Nemčija vsako leto prek Hamburga izvozi okrog 100 000 rabljenih avtomobilov na območja zunaj Evropske unije, predvsem v Afriko in na Srednji vzhod. Leta 2005 je bilo v teh avtomobilih okrog 6,25 tone materialov iz platinske skupine kovin. Za razliko od EU večina držav uvoznic nima potrebnih predpisov in zmogljivosti za razstavljanje in recikliranje rabljenih vozil. To pomeni gospodarsko izgubo, vodi do dodatnega izkopavanja in povzroča okolju, pogosto zunaj EU, škodo, ki bi se lahko preprečila. Boljše ravnanje s komunalnimi odpadki ponuja precejšnje koristi: spreminjanje odpadkov v dragocen vir, preprečevanje škode za okolje, vključno z izpusti toplogrednih plinov, in zmanjševanje povpraševanja po novih virih. Za primer vzemimo papir. Leta 2006 je bilo iz trdnih komunalnih odpadkov recikliranega skoraj 70 % papirja, kar pomeni četrtino skupne potrošnje papirnih izdelkov. Če bi se stopnja recikliranja povečala na 90 %, bi več kot tretjino povpraševanja po papirju lahko zadovoljili z reciklirano surovino. Tako bi zmanjšali povpraševanje po novih virih, usmerili manj odpadnega papirja na odlagališča ali v sežig in zmanjšali izpuste toplogrednih plinov. In kam naprej? Potrošnja in proizvodnja kot taki ne škodujeta okolju. Vplivi na okolje so posledica tega, „kaj potrošimo“, kje in koliko, ter „kako proizvajamo“. Oblikovalci politik, podjetja in civilna družba na vseh ravneh, od lokalne do svetovne, morajo sodelovati pri ozelenjevanju gospodarstva. Tehnološke novosti ponujajo številne rešitve. Uporaba čiste energije in čistega prometa manj vpliva na okolje in lahko zadovolji nekatere naše potrebe, če ne vseh. Vendar tehnologija ni dovolj. Rešitev ne more biti le v recikliranju in ponovni uporabi, da bi torej lahko črpali manjše količine virov. Potrošnji virov se ne moremo izogniti, lahko pa trošimo pametno. Lahko se preusmerimo na čistejše nadomestke, ozelenimo proizvodne postopke in se naučimo spreminjati odpadke v vire. Boljše politike, boljša infrastruktura in dodatne spodbude so brez dvoma potrebne, vendar so lahko le delno v pomoč, saj je na koncu vse odvisno od izbire potrošnikov. Ne glede na družbeno ozadje ali starost, naše vsakodnevne odločitve o nakupu nekega blaga in storitev določajo, kaj in koliko se proizvaja. Tudi trgovci na drobno lahko vplivajo na to, kaj se daje na police, in razširjajo povpraševanje po trajnostnih alternativah po dobavni verigi navzgor. Če se med policami v veleblagovnici ali košem za smeti samo za trenutek ustavimo in se vprašamo: Ali lahko uporabim včerajšnje ostanke, namesto da jih vržem proč? Ali si lahko ta stroj izposodim, namesto da ga kupim? Kje lahko recikliram svoj star mobilni telefon?... smo morda že na dobri poti, da sami začnemo živeti trajnostno. Dodatne informacije - EEA — SOER 2010 Tematske ocene (Thematic Assessments): www.eea.europa.eu/soer/europe


text: Narodna galerija je osrednja nacionalna ustanova za starejšo umetnost v Sloveniji, ki hrani največjo zbirko likovnih del na slovenskem ozemlju od visokega srednjega veka do 20. stoletja. Leta 1918 je bilo ustanovljeno društvo Narodne galerije, toda prizadevanja za dom ('akropolo', kot so jo imenovali ob ustanovitvi) slovenske umetnosti so se porajala že proti koncu 19. stoletja, ko so se za ustanovitev Narodne galerije zavzemali polihistor in časnikar pl. Peter Radics, pa župan dr. Ivan Hribar, nato Društvo za krščansko umetnost, ki je leta 1907 postavilo zbirko starejše slovenske umetnosti. Skratka, skozi desetletja je živela neustavljiva želja Slovencev po lastni umetniški ustanovi - želja, ki se je ob prevzemu poslopja Narodnega doma v letu 1928 končno uresničila. Pomembna je bila tudi že vsaka letnica pridobitve umetnin: s Strahlovo oporoko leta 1929, denimo, je Narodna galerija pridobila mogočen fond domačih in evropskih slikarjev, ki ga je leta 1930 na razstavi prvič pokazala javnosti. Isto leto so iz Pariza pripeljali v Ljubljano naročene louvrske odlitke, ki so jih veličastno postavili v "slovenski Louvre". Fond donacije dr. Frana Windischerja, ki je bil hkrati mecen in od leta 1929 tudi predsednik društva Narodne galerije, pa je prispeval izjemno vrednost k umetnostni zbirki; Windischerjev fond - prvo volilo v zgodovini ustanove - je še danes temelj galerijske zbirke. Tako se je iz prvih sanj pobudnikov in ob visoki kulturni zavesti vseh Slovencev, Narodna galerija razvijala v eno najvidnejših kulturnih in umetnostnih ustanov. Že 22. junija 1933 je galerija pripravila slovesno odprtje dopolnjene stalne zbirke slovenske umetnosti. Z vseh koncev domovine in tujine so prihajale pozdravne brzojavke in čestitke ob velikem dogodku. Galerija je dosegla strokoven uspeh in začela uživati velik ugled med slovensko javnostjo. Prav tako v tem času ne smemo prezreti izjemne požrtvovalnosti prvih ravnateljev Narodne galerije. Prvi, ki je prevzel mesto galerijskega upravnika, je bil Ivan Zorman; ta je do leta 1950 uspešno vodil in izpeljal vse obnovitvene akcije v Narodnem domu, hkrati pa oblikoval in dopolnjeval stalne zbirke, vedno pa s pomočjo umetnostnozgodovinskih strokovnjakov, ki so galeriji zvesto stali ob strani (zlasti dr. Izidor Cankar, dr. France Mesesnel in dr. France Stele). Drugi ravnatelj je bil dr. Karel Dobida, ki je galerijo vodil do septembra 1964. Zavzemal se je za sistematične vsakoletne razstave in s tem dopolnjeval vrzeli v umetnostnozgodovinski stroki. Prvim monografskim razstavam Ivana Groharja in bratov Šubic je sledila leta 1951 velika monografska razstava Fortunata Berganta, leta 1957 Kremser - Schmidta, 1959 razstava Srednjeveške freske na Slovenskem, 1961 Barok na Slovenskem, 1960 in 1964 pa razstavi starih tujih mojstrov. Leta 1956 je dr. Emilijan Cevc objavil prvo publikacijo v zbirki Vodnik po umetnostnih zbirkah Narodne galerije (Umetnost srednjega veka na Slovenskem), 1958 pa je izšel Vodnik po Narodni galeriji, z besedilom dr. Karla Dobide, ki predstavlja zgodovino Narodne galerije in kratek pregled njene stalne zbirke. 1. julija 1946 je Narodno galerijo prevzela pod svoje okrilje vlada LR Slovenije. S tem se je društvena ustanova preimenovala v državno galerijo ter dobila trdnejše gospodarske in organizacijske temelje. Ne glede na prostorsko stisko, ki jo je galerija trpela zaradi številnejših razstav in čedalje večje prenapolnjenosti depojev, je neutrudno nadaljevala z zastavljenim program. Ko je leta 1951 Moderna galerija odprla svojo stalno zbirko, dopolnjeno s fondom Narodne galerije, je obe ustanovi vodil dr. Karel Dobida, razstave v njej pa so postavljali tudi kustosi Narodne galerije. Še veliko razstav se je zvrstilo do 50. obletnice Narodne galerije - galerijo je tedaj vodila dr. Anica Cevc - in vsaka zase je pomenila pomemben mejnik v raziskovanju slovenske umetnostne preteklosti. Veliki jubilej, leta 1968, so počastili z odprtjem razstave Umetnost XVII. stoletja na Slovenskem, ki je obsegala slikarstvo, kiparstvo, iluminirane rokopise , nagrobnike, reliefe, grafiko in umetno obrt. Ena najpomembnejših razstav v umetnostni zgodovinski stroki je bila Gotska plastika na Slovenskem, leta 1973, pod vodstvom dr. Emilijana Cevca; razstava je predstavila umetnostni položaj slovenskih pokrajin v srednjem veku. Svojevrsten mejnik je bila razstava Kitajsko slikarstvo, leta 1988; bila je namreč doslej najbolje obiskana razstava v Narodni galeriji. 1988 je tudi leto, ko je Narodna galerija s prevzemom stavbe Kluba delegatov stopila v novo obdobje stavbnega razvoja. Začele so se priprave na gradnjo prizidka; 1991 so se dejansko začela prva gradbena dela nove stavbe. V istem času, poleti 1991, so morali zaradi vojne agresije na Slovenijo vsi zaposleni v Narodni galeriji z največjo naglico evakuirati umetnine jih preseliti na varno, v najgloblje kletne prostore galerije. Zbirka starih tujih mojstrov je znova zagledala luč sveta z razstavo leta 1993, pod novim naslovom Evropski slikarji III. Galerija je težko pričakovano razstavo slovesno odprla v navzočnosti svetovno priznanega poznavalca in (ob dr. Kseniji Rozman) soavtorja razstave, Federica Zerija. Med projekti vseslovenskega značaja, posebej izstopa velika razstava Gotika v Sloveniji, ki jo je Narodna galerija, pod ravnateljstvom dr. Andreja Smrekarja, priredila 1995, v sodelovanju s Filozofsko fakulteto iz Ljubljane (vodja projekta dr. Janez Höfler). Razstava je teoretsko zaobsegla vse umetnostne zvrsti in celotno slovensko etnično ozemlje, pri kritični obravnavi gradiva pa je sodelovala vrsta strokovnjakov iz Slovenije in tujine. Projekt Gotika v Sloveniji je hkrati odprl vrata novega galerijskega poslopja in tako zaznamoval svoj mejnik v zgodovini Narodne galerije. Z novimi prostori je obogatila gmotne možnosti za izvajanje svoje temeljne, davnega leta 1918 zastavljene naloge: varovati umetniško dediščino slovenskega naroda in jo na vrhunski strokovni ravni posredovati javnosti. Med razstave večjega formata štejemo tudi monografsko pregledno razstavo Življenje in delo baročnega slikarja Valentina Metzingerja, avtorice in dolgoletne ravnateljice Narodne galerije dr. Anice Cevc, ki jo je pripravila leta 2000. Za Narodno galerijo pa je bilo leto 2001 morebiti najpomembnejše prelomno leto, končala se je gradnja nove vhodne avle, delo avtorjev Sadar Vuga Arhitekti. S tem je Narodna galerija odprla nove naloge in oblike posredovanja kulturne dediščine v svetu spreminjajočih se razmerij med gledalstvom in muzejskimi ustanovami katero bo - tako kot vsem nacionalnim galerijam po svetu - določil in izoblikoval le čas.


text: ||Domača stran > Mladi > 2013-11-02 13:47:14 Evropsko srečanje mladih v Strasbourgu SLOVENIJA (sobota, 2. november 2013, RV) – Od 28. decembra 2013 do 1. januarja 2014 bo v Strasbourgu (Francija), potekalo evropsko srečanje mladih, ki ga v sodelovanju s posameznimi krajevnimi Cerkvami ter številnimi mladimi prostovoljci pripravlja redovna skupnost bratov iz Taizéja pod naslovom Romanje zaupanja na zemlji. Poklicali smo Špelo Pucelj iz društva SKAM in jo prosili, da za Radio Vatikan predstavi letošnje srečanje in kako bo z romanjem iz Slovenije. Audio: Sodeluj na romanju zaupanja v Strasbourgu in ... ... moli v pesmi in tišini v mestu, ki je simbol sprave. ... se pridruži več deset tisoč mladim iz Evrope in drugod v iskanju globljega razumevanja vere. ... izkusi gostoljubnost družin v Alzaciji in Badnu. ... spoznaj ljudi, ki evangelij živijo sredi izzivov današnjega časa. Evropska srečanja so priložnost, da mladi teden dni preživijo v skupnosti kristjanov iz vse Evrope in spoznajo življenje krajevnih Cerkva. Tovrstna srečanja so najbolj znana po skupnih molitvah, ki mladega človeka na preprost in privlačen način pritegnejo v skrivnost občestvenega življenja z Bogom. Letošnje srečanje je 36. po vrsti. Evropskega srečanja mladih se vsako leto udeleži od nekaj 10.000 do več kot 100.000 mladih z vseh koncev Evrope, med njimi tudi veliko iz Slovenije. Prijave Prijave bomo sprejemali do 20. novembra 2013, prijavite se na podstrani Prijavnica. Program Sprejele nas bodo družine in župnije v mestih in vaseh tako v Franciji kot Nemčiji. V vsaki župniji bo zjutraj najprej jutranja molitev, sledila ji bodo srečanja v manjših pogovornih skupinah in obiski ljudi v soseščini. Vsak dan bosta po kosilu in večerji na razstavišču in v večjih cerkvah v središču Strasbourga skupni molitvi za vse udeležence. Popoldne bodo na več lokacijah potekale delavnice o različnih temah. Kosila in večerje bodo na razstaviščnem prostoru, razen kosila 1. januarja, ki bo pri družinah. Ob prihodu v Strasbourg lahko izberete tudi sodelovanje v delovni skupini – poleg sodelovanja v rednem programu srečanja del svojega časa namenite pomoči pri izvedbi srečanja (deljenje hrane, čiščenje, priprava prostorov za molitve, prepevanje v zboru). Na srečanje se lahko odpravite tudi s skupino prostovoljcev, ki v Strasbourg prispe 2 dni pred ostalimi romarji. Več informacij nižje na tej strani. Nastanitev Večinoma pri družinah in župnijah v mestih in vaseh v pokrajinah Alzacija (Francija) in Baden (Nemčija) (nekateri po šolah in cerkvenih dvoranah). Prinesite spalne vreče in podloge za ležanje (armafleks). Mladi s posebnimi potrebami naj nam to sporočijo ob prijavi oz. najkasneje do začetka novembra, da se bomo s skupino za sprejem v Strasbourgu lahko pravočasno dogovorili za primerno nastanitev. Če že imate zagotovljeno prenočišče v Strasbourgu (npr. pri prijateljih), morate v opombe v prijavnici obvezno zapisati podatke o prebivališču (ime in priimek gostitelja, ulica, poštna številka, telefonska številka). Starostne omejitve Evropsko srečanje je namenjeno mladim od 16. do 35. leta. Mladoletni potrebujejo skrbnika. Glejte specifično starost za več informacij. Izjavo staršev nam morate poslati najkasneje v treh delovnih dneh po prijavi. Prijav brez izjave ne bomo upoštevali! Izjava je na voljo na spletni strani. 16-letniki se lahko srečanja udeležijo samo od 28. decembra dalje, spremljati pa jih mora skrbnik. Vsak odrasli spremljevalec lahko spremlja največ dva šestnajstletnika – en moški za vsaka dva fanta, ena ženska za vsaki dve dekleti. Mlajši od 16 let se srečanja ne morejo udeležiti. Skrbniki ves čas srečanja spremljajo 16-letnike in so nameščeni skupaj z njimi pri isti družini. Prijav 16-letnikov brez izjave staršev in zagotovljenega skrbnika ne bomo upoštevali. 17-letniki prav tako potrebujejo spremstvo polnoletne osebe. Ena oseba lahko spremlja več mladih. Za nastanitev ni nujno, da bodo nameščeni skupaj s svojimi skrbniki. Prijav 17-letnikov brez izjave staršev in zagotovljenega skrbnika ne bomo upoštevali. Evropska srečanja niso namenjena starejšim od 35 let, razen če so voditelji skupine mladih. Ostali odrasli in družine so prisrčno vabljeni, da se udeležijo srečanj za odrasle oz. družine v Taizéju. Cena romanja Ob prijavi poravnate prispevek za prevoz in organizacijo, solidarnostni prispevek* pa poravnate v Strasbourgu: A. 99 EUR** + 65 EUR - za člane Društva SKAM s plačano članarino za tekoče leto; B. 119 EUR** + 65 EUR - za vse ostale. Še niste član Društva SKAM? Vabimo vas, da se včlanite in izkoristite ugodnosti, ki vam jih članstvo prinaša. *Solidarnostni prispevek krije stroške hrane, mestnega prevoza, namestitve ter druge stroške srečanja in je različen glede na državo iz katere prihajajo udeleženci. Za starejši od 35 let, ki niso vodje skupin mladih, je pripevek 100 EUR. **Posebna ugodnost: ob prijavi in plačilu do 7. novembra vam prizanmo 10 EUR popusta. (za lažje razumevanje: če se prijavite 7. novembra in plačate 8. novembra, ugodnost ne velja več!) Prostovoljci - pripravljalna skupina Če ste pripravljeni pomagati pri pripravi srečanja, se lahko prijavite v pripravljalno skupino. Starostna omejitev je od 17. do 30. leta. Odhod v Strasbourg je dva dni prej kot ostale skupine, 25. decembra 2013 pozno zvečer. Cena romanja in solidarnostni prispevek sta enaka. Prijave: v prijavnici izberite prijavno mesto Pripravljalna skupina. Kot prostovoljec pomagate pri sprejemu udeležencev, ki prispejo 28. decembra, v delovnih skupinah (razdeljevanje obrokov, čiščenje, priprava molitvenih dvoran, ...), v župniji gostiteljici pri organizaciji srečanja v župniji, kot pevci v zboru (označite v prijavi). Od 28. decembra dalje sodelujete v rednem programu srečanja. Skupna priprava Za vse udeležence je obvezna udeležba na pripravljalnem srečanju, ki bo v četrtek, 28. novembra 2013, v Ljubljani in v soboto, 30. novembra 2013, v ostalih krajih. Uro in kraj priprave bomo prijavljenim pravočasno sporočili, razpored pa bo objavljen tudi na podstrani Priprava na srečanje. Na pripravi boste spoznali taizéjsko skupnost, njihov način molitve in duhovnost, dobili boste podrobnejše informacije o vsebini in poteku evropskega srečanja, spoznali svoje sopotnike ter poglobili medsebojne vezi in prijateljstva. Na vaša vprašanja bodo z veseljem odgovorili mladi, ki so se srečanj že večkrat udeležili oz. voditelji skupin. Odhod in prihod V Strasbourg bomo odpotovali v petek, 27. decembra 2013, proti večeru. Domov se bomo vrnili v četrtek, 2. januarja 2014, v zgodnjih jutranjih urah. O krajih in urah odhodov boste obveščeni z e-novičkami in na pripravi, seznam pa bo objavljen tudi na spletni strani. Zdravstveno zavarovanje Dodatno zdravstveno zavarovanje za tujino po vključitvi v EU ni več potrebno. Priporočamo, da si na Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije pravočasno pridobite brezplačno evropsko zdravstveno kartico. Strasbourg po Strasbourgu: Srečanje vseh romarjev Zahvalno srečanje romarjev s 36. Evropskega srečanja mladih v Strasbourgu bo v sredo, 22. januarja 2014 in sicer v Ljubljani ob 19h pri sv. maši pri frančiškanih na Tromostovju. E-novice Če želite biti obveščeni o vseh pomembnejših spremembah v zvezi z Evropskimi srečanji mladih ter drugih večjih novostih na naših spletnih straneh, se naročite na novice, tako da nam pošljete sporočilo na naslov Odmevi Vabimo vas, da po vrnitvi zapišete svoje vtise in nam jih pošljete ). Veseli bomo tudi vaših fotografij za objavo na spletni strani. Odpovedi V primeru odpovedi veljajo Splošni pogoji poslovanja. Dodatne informacije Društvo SKAM, Jurčičev trg 2, Ljubljana, 01/426-84-77, email@example.com, www.drustvo-skam.si Delite


text: SAVINJČANI BEREMO 2012/13 – Bralna značka za odrasle Svet ne premore toliko kamna, da bi vanj vklesal vse hrepenenje človeštva. In le dvoje rok imaš in eno samo srce. – Mila Kačič Spoštovani, in vendar je včasih toliko besed v kamnu in toliko tišine v ljudeh. Tišine, ki je tako slepa, ko jo zagledaš v očeh, tako glasna, ko jo spoznaš v molku, tako globoka v gubah okrog nemih ustnic, da zaboli. Ne bi verjeli, koliko tišine zmoremo, ko ne bi vedeli, kaj vse se nam dogaja, a ne povemo. Plast za plastjo se v nas useda življenje, a preden utegnemo krikniti od usedline dneva, je tu že nov dan. Preveč je vsega. Hudega, dobrega in lepega. V tišini je vse, a tudi na papirju je marsikaj ... Za vas smo izbrali vsebine, ki bodo morda dale glas tistemu tihemu v vas. Vabimo vas, da se nam pridružite v šesti sezoni branja za bralno značko odraslih Savinjčani beremo 2012/2013, ki jo začenjamo na Dan slovenskih splošnih knjižnic, 20. novembra 2012. Četudi ste vsako leto z nami, postanete član naše bralne značke z v p i s o m v katerikoli enoti Medobčinske splošne knjižnice Žalec. Teh je enajst (www.zal.sik), tako imate več kot dovolj možnosti za vpis, knjige pa si lahko sposojate v vseh enotah. Izposojni rok je 21 dni, a vas prosimo, da knjige vrnete takoj, ko jih preberete. Tako bodo imeli tudi drugi možnost, da preberejo, kar želijo. Tudi letos vam svetujemo, da si knjige, ki jih boste želeli prebrati, rezervirate; s tem boste zapisani v čakalno vrsto. Ob vpisu boste prejeli zgibanko, na kateri so zapisi vseh izbranih vsebin letošnjega branja. Enako zgibanko boste našli tudi na domačih straneh naše knjižnice. Želimo, da vam bo uspelo prebrati čim večji del izbora, vsekakor pa morate prebrati najmanj pet del. Meseca aprila vas bomo z dopisom spomnili, da se branje bliža zaključnemu srečanju. Na posebnih listih boste zapisali misli o knjigah, ki se vas bodo najbolj dotaknile, ki bodo zbudile vašo tišino. Zapise boste oddali v eni od enot knjižnice. Meseca maja boste povabljeni na zaključno srečanje, vsebina le-tega pa naj ostane skrivnostno pričakovanje . Seznam gradiva: Maja Haderlap ANGEL POZABE Zaradi angela pozabe nas manj boli preteklost, še posebej, če je vezana na čas II. svetovne vojne. Zakaj bi potem spet brali o tem trdem času poskusa iztrebljanja Slovencev? Vsekakor zato, ker avtorica o njem govori z dekliško ženskim pripovednim glasom, razumnim, mestoma humornim, deloma tudi odmaknjenim. * nagrada Ingeborg Bachman, avstrijska literarna nagrada Ranriser Literaturpreis, nagrada Bruna Kreiskega za politično knjigo 2011 Erica Johnson Debeljak PREPOVEDANI KRUH Newyorška avantura ameriške bančnice Erice Johnson Debeljak s slovenskim pesnikom Alešem Debeljakom se konča v Ljubljani. S prihodom v Slovenijo se ji življenje postavi na glavo. Prav zaradi tega se njeni spomini lahko berejo kot burna ljubezenska zgodba ali pa kot zanimiv, nepriročniški pogled na Slovenijo, njene družbene in družinske vzorce. Nastavlja nam ogledalo. Delphine de Vigan NO IN JAZ Kako se pri osemnajstih letih znajdeš na cesti, brez vsega, brez vsakogar? V provokativni zgodbi za vse generacije je Lou drobno dekle. Skuša preživeti ob odtujenih starših, ki ne morejo preboleti smrti druge hčerke. Prosti čas preživlja na železniški postaji. Tu sreča No, brezdomko. Sprijateljita se. Lou prepriča starše, da No vzamejo pod streho. V hišo se naseli nov družinski duh ... *nagrada Prix des libraries Drago Jančar TO NOČ SEM JO VIDEL Roman odpira zgodovinsko rano, eno od neštetih zgodb različnih strani slovenske zgodovine. Beremo zgodbo o življenju in skrivnostnem izginotju Veronike Zarnik, mlade ženske iz ljubljanske meščanske družbe. Pet oseb pripoveduje o njej, a tudi o sebi in nemirnem slovenskem času pred II. svetovno vojno in med njo. *nagrada kresnik 2011 Han Suyin GORA JE MLADA Kitajska pisateljica je umrla novembra 2012. Roman je oda ljubezni. Globina brez senc, smeti in pomislekov, iz katere se znenada dvigne ljubezen, je v vsakem od nas. Le nekdo mora seči vanjo. Anne Ford jo spozna pri svojih tridesetih letih. Zgodba nas popelje tudi po poteh nepalske tradicije ter političnih sporov med Tibetom in Kitajsko. Karel Gržan FRIDERIK IN VERONIKA Vsak Slovenec morda le še ne pozna zgodovinske povesti o ljubezni med celjskim grofom Friderikom II. in očarljivo Veroniko. Avtorjevo enoletno raziskovanje zgodovinskih dejstev in pričevanj nam prinaša zgodbo, na novo oblečeno, a že Valvasor je zapisal: Močno se je raznesla novica, da je ženo Elizabeto grof Friderik v postelji zadušil, da bi si za plemenito mladenko Veroniko Deseniško, ki ga je z lepim pogledom vžgala, v svoji postelji napravil prostor ... Christina Hopkinson KUP NAVLAKE POD STOPNICAMI Na ovojnici knjige je zapisano, da je ta mednarodna uspešnica podobna dnevniku, ki ga je pisala Bridget Jones, le da je za generacijo poročenih. Če je torej Bridget o svojem zmedenem samskem življenju pripovedovala brez dlake na jeziku, potem je tole podobna pripoved o zakonskem življenju. Avtorica je zapisala milijone drobcev, na katere razpade zakon, istočasno pa upa v možnost sprave. Iztok Jarc ZMAJ ALI KRALJIČNA Pripoved o privlačnosti med možem in ženo ter dinamiki njunega odnosa ni tiste vrste instant priročnik, ki bi v »sedmih korakih« ali »desetih stvareh, ki jih morate« repruduciral nasvete za srečno zakonsko zvezo. To so spoznanja moškega, ki bi predvsem moškim rad pomagal odkriti enkratnost njihovih žena. Je moški lovec ali pastir? Ko se ona sesuje ... Gordana Kuić VONJ PO DEŽJU NA BALKANU Spoznati družino pomeni izvedeti več o sebi. Beremo preprosto zgodbo o usodi judovske družine Salom. Družina po I. svetovni vojni niha na robu propada v Sarajevu. Mlajši se želijo prepustiti sodobnemu družbenemu toku, se osamosvojiti, čeprav bi to uničilo njihovo identiteto. Roman v Srbiji že dolgo vztraja na vrhu lestvic najbolj branih del. *nagrada Žensko pero Evald Flisar DEKLE, KI BI RAJE BILO DRUGJE O dekletu, ki se največkrat vpraša, kako ima lahko tako lep obraz in tako hlodaste noge; jo bo takšno sploh imel kdo rad?Avtor Čarovnikovega vajenca, po katerem je najbolj prepoznaven, je tokrat napisal roman, ki bi mu lahko rekli tudi Špela in tragikomedija zmešnjav. Njena družina zaradi nesrečnega dogodka razpade, že na začetku se ve, da bo Špela zaradi maminih izpadov odšla. Čim dlje stran. London je ravno prav daleč. Tu pa se zgodba šele začne ... Tess Gerritsen LEDENI GROB O tej kriminalki je nekdo zapisal: Bralci si ne morejo ničesar očitati, ko se nenadoma znajdejo na petdeseti strani, ura pa je polnoč. Tess Gerritsen je pač tako dobra. Po konferenci medicinskih strokovnjakov patologinja Maura sprejme povabilo prijateljev, ki se za konec tedna odpravijo na smučanje. A njihov terenec obtiči na gorski cesti sredi divjine. Ostanejo ujeti in brez pomoči ... Franjo Frančič O PRINCU, KI MU JE POČILO SRCE To ni le pravljica za otroke, je predvsem razmislek za starejše. Vsak pozna koga, ki je kot princ. Pomanjkanje nežnosti v otroštvu ga je spremenilo v hladnega in zadirčnega moža in očeta. Strokovnjaki pravijo, da otroci zmorejo dojeti temnejšo plat bivanja v zgodbi in se z njo spoprijeti, najbolj bi se zgodba morala dotakniti nas, odraslih. Za manj počenih src. Michal Viewegh BIOSOPROGA Avtor je na češko literarno nebo izstrelil novo uspešnico. On je uspešen pisatelj, ona je njegova žena, simpatično plaha knjižničarka. Sprva kaže, da bo pridna, ugnezdena ženička. Potem pa pred rojstvom otroka spozna alternativno porodničarko – doulo. S prvega mesta, kjer je on bil zanjo ves čas, ga izrinejo otroci, vrt, bioprehrana, masaže, homeopatija, recikliranje. Ni več on njena prioriteta. Mila Kačič MED TISOČI BI TE SPOZNALA in njen celotni pesniški opus 100 – letnica rojstva Ni smrt tisto, kar nas loči, in življenje ni, kar druži nas. So vezi močnejše. Brez pomena zanje so razdalje, kraj in čas. Njena poezija je poezija krhke, sanjave, od ljubezni zaznamovane ženske, predane svojima moškima – ljubimcu in sinu. A je izgubila oba preden je sama odšla. Barbara Wersba WALTER, ZGODBA O PODGANI Ganljiva zgodba o sožitju med človekom in živaljo. Walter je podgana, ki zna brati. Ne razume groze, ki jo vzbuja v ljudeh. Navsezadnje imajo isti ljudje za hišne ljubljenčke hrčke, morske prašičke, bele miške. Edini kraj, od koder ga niso pregnali, je hiša pisateljice, gospe Pomeroy ... Pod isto streho se znajdeta dve osamljeni bitji, pisateljica in bralec. Ganljiva zgodbica o magičnosti dobrih knjig in prijateljstvu. Svetlana Makarovič BALADA O SNEGUROČKI Baladna pravljica za odrasle. Sneguročka je rusko dekle, presunljivo lepo, ki ne zna imeti rado. Je otrok zime, ki se rodi iz neljubezni na gozdnih tleh, prekritih s snegom. – Ne zebe me, babuška. Mene nikoli ne zebe. – Pa imaš tako mrzle roke, golobička. – Takšna pač sem, skomigne deklica. Ne znam biti drugačna. – Po besedah avtorice naj bi balado razumeli tisti, ki so kdaj doživeli gorje, globoko žalost. Presodite. Anna Gavalda SAMO SKUPAJ, NIČ DRUGEGA Francoska avtorica je v obsežni zgodbi združila štiri drugačne, neprilagojene posameznike; nadarjeno umetnico, ki ponoči dela kot čistilka, plašnega potomca plemiške družine, mladega kuharja in njegovo babico. Skupaj se soočijo s svetom. Prvikrat v življenju spoznajo občutek, da so v družini. Jure Černič BEBO O fantu, ki je bil malo tako Bebu je v resnici ime Benjamin. Zaradi prirojene napake ni čisto tak kot drugi otroci, je njegovemu starejšemu bratu razložila mami, in tudi nikoli ne bo. Vedno bo bolj neroden, težko si bo zapomnil in še dolgo bo tak kot mlad kuža. Med bratoma se razvije močno sprejemanje in prijateljstvo. Prvenec slovenskega avtorja je brez predsodkov in tako naj se tudi bere. Roald Dahl TAKŠEN KOT TI in POLJUBČEK Dahla poznajo mlajši bralci morda prej kot starejši, a poznavalci pravijo, da je kratka zgodba povsem dozorela na njegovem pisateljskem humusu. Najbolj neučakani bi njegove kratke zgodbe brali kar v plašču takoj za tem, ko stopijo v stanovanje. A tudi mlajši najbrž težko pozabijo njegovo Matildo. Peter Kolšek TROPI IN TROPINE in VASERKEBER IN DRUGE ZGODBE Pesnik in publicist Peter Kolšek je rojen v Celju. Že od leta 1987 je v službi pri časopisni hiši Delo. Sam pravi, da je v knjigi Vaserkeber zbranih sedemdeset kolumn in komentarjev, ki so izšli v Delu. Vsa besedila se, kot pravi sam, bogpomagaj tako ali drugače nanašajo na Slovenijo in Slovence. Poleg tega ponujamo v branje tudi njegovo zbirko starih in novih pesmi Tropi in tropine. Nebo se je uleglo na hrbet, zato rože cvetijo kot zvezde, sonce pa sedi na vrhu hriba s spodvihanimi žarki in pase rajske ptice. Fran Saleški Finžgar DEKLA ANČKA Pripovednik, dramatik in duhovnik F. S. Finžgar je najraje pripovedoval o kmečkih ljudeh, o njihovih težavah, a tudi o veselju. Dekla Ančka, kmečka povest o ljubezni med deklo in hlapcem, sodi med njegove najboljše krajše tekste, najbrž tudi najbolj priljubljene. V zgodbi občutno zaživi del naše trpke preteklosti. Yann Martel PIJEVO ŽIVLJENJE Še ena zgodba o sožitju med človekom in živaljo. Tokrat pustolovska. Pi je sin lastnika živalskega vrta. Ko s starši in z živalmi njihovega vrta potujejo v Kanado, doživijo brodolom. Deček se znajde v reševalnem čolnu sam z velikim bengalskim tigrom. Začne se več kot pol leta dolga, neverjetna robinzijada, v katero mora Pi za preživetje s tigrom vpreči vso izunajdljivost in znanje. Alojz Rebula SKRIVNOST KOSTANJEVEGA GOZDA in ZVONOVI NILANDIJE Tržaški pisatelj Alojz Rebula je bil za svoje delo večkrat nagrajen tako s slovenske kot z italijanske strani. V Zvonovih Nilandije prepoznamo nesmiselnost policijskega sistema pri zasledovanju nemočnega, a neuklonljivega kulturnika, v romanu Skrivnost kostanjevega piknika pa je v ospredju obveščevalna služba; junak namreč dobi v obdelavo tri dekanije neke slovenske škofije. Mark Haddon SKRIVNOSTNI PRIMER ALI KDO JE UMORIL PSA Christopher je deček s posebno vrsto avtizma, Aspergerjevim sindromom. Težko se znajde v nepoznanih okoliščinah, težje prepozna čustva, ima težave pri socialnem vedenju. A je izredno bister. Pogumno se odpravi na raziskovalno pot, na koncu katere spozna, da kljub težavam še vedno lahko postane tisto, kar si najbolj želi, znanstvenik. *prejemnik Whitbreadove knjižne nagrade Jean Echenoz POBLISKI Kako si predstavljamo izumitelja po imenu Nikola Tesla? V romanu francoskega avtorja je na novo slišanih toliko resnic o življenju in osebnosti tega velikana, da sprva osupnemo. Občudujemo njegovo genialno delo, najbolj neprijetno pa je, da se nam na koncu zasmili; bil je genij, pozabil pa je na patente, dobičke, na denar, ki bi ga s svojim delom lahko zaslužil. Umrl je reven. Andrej E. Skubic KOLIKO SI MOJA? Intimna Skubičeva romaneskna zgodba, kakršnih nekaj že poznamo. A se zdi, da gre tokrat za enega najboljših njegovih in slovenskih romanov v zadnjem času. Je zgodba o posamezniku, ki se mora soočiti z izgubljanjem tistih, za katere je menil, da jih ima. Je zgodba o ujetosti v različne, bolj ali manj obvladljive odnose. Življenje pa vedno ubere svojo pot. *nagrada kresnik 2012 Mira Mihelič, velika dama slovenske literature 100-letnica rojstva Pred hišo Društva slovenskih pisateljev in Slovenskega centra Pen stoji kip, knjižni spomenik pisateljici, prevajalki izjemnega obsega in razpona tuje literature, ki je močno zaznamovala pisateljsko društvo in slovenski ter mednarodni Pen. 2012 je o njenem življenju izšla obsežna biografija, ki jo je zasnovala Alenka Puhar. Karkoli boste prebrali iz njenega obsežnega opusa, vam bo pomagalo, da jo boste začutili. Hanif Kureishi POLNOČ VES DAN Zbirka kratkih zgodb predstavlja večinoma posameznike iz londonskih umetniških krogov. Prepoznamo ljubezen, ki se iz zgodbe v zgodbo znajde v nenavadnem razmerju med dvema, tremi ... Avtorja odlikuje preprost jezik, dialogi in blaga melanholija. Vlado Kreslin PESMARICA Dolga, dolga je cesta iz vasi do mesta. Dolga, dolga je reka iz plenic do človeka. Polna lukenj in hrepenenja, tolmunov in želja in ihtenja, dolga, kot je lahko le noč, dolga je ta pot od nekje do nekoč. Kjerkoli boste uspeli prebrati besedila kantavtorja Vlada Kreslina, jih preberite. Poslušajte jih, da jih boste slišali. Mariusz Szczygiel GOTTLAND Gottland je zbirka reportažnih pripovedi, ki zaradi posebne avtorjeve interpretacije in povezanosti naslikajo panoramo češkega vsakdanjika dvajsetega stoletja. Je eno najbolj nagrajenih del poljske književnosti: Bruselj – evropska literarna nagrada, finale literarne nagrade Nike 2007, priznanje Varšavske literarne premiere – knjiga leta 2007, odličje Beate Pawlak 2007, češka nagrada Gratis Agit 2009 in francoska lavorika Prix Amphi 2009.


text: Orodja za dostop Storitvena orodja Izbira jezika Pojdi na navigacijsko pot ter preskoči orodja in izbiro jezika In Europe, it is estimated that there are 1 million needlestick injuries annually. Izvajanje avtonomnega okvirnega sporazuma socialnih partnerjev o stresu na delovnem mestuVideoposnetek kaže, kako se evropski sindikati in delodajalci lotevajo težave. European social dialogue and a concrete example in teleworking: film shows how European trade unions and employer organisations working together can jointly shape the workplace of the future. European social dialogue and how it works: trade unions and employer organisations look at what has been achieved these past 20 years.


text: V Surabaya se nahaja Tjahaja Baroe Homestay, ki je na odlični lokaciji za raziskovanje tega živahnega mesta. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Muzej 45, Veleposlaništvo Kitajske, Nakupovalni center Golden City Mall so samo nekatere od mnogih znamenitosti, ki bodo nedvomno pritegnile obiskovalce. Izkoristite obilico bogatih storitev in uslug, ki so na voljo v hotelu Surabaya. Wi-Fi na javnih mestih, 24-urna sobna strežba, pralnica, sobna postrežba, 24-urna recepcija so samo nekatere od dodatnih storitev, ki Tjahaja Baroe Homestay ločijo od drugih hotelov v mestu. Hotelske sobe so skrbno načrtovane, saj se v vsaki najdejo tudi sprejemni pult, tuš, brezplačna ustekleničena voda, klimatska naprava, televizija, da se zagotovi maksimalna raven ugodja. V hotelu je na voljo več relaksacijskih možnosti, med drugimi park, ki so namenjene oddihu in počitku. Če iščete udobno namestitev v Surabaya, naj Tjahaja Baroe Homestay postane vaš dom, medtem ko boste od doma.


text: Naslov: Kamnje 13 8232 Šentrupert Telefon: 07 304 05 52, 041 992 357 e-mail: V dolini reke Mirne so se ljudje že od nekdaj posvečali kmetijstvu. V tej dejavnosti so dosegali zavidljive tehnološke in finančne rezultate, ki so jim omogočali, da so naporna fizična dela opravljali s kmetijskimi stroji in drugimi pripomočki. S prihodom traktorjev je do tedaj pomembna oprema kmetijstva postala odveč in se zato preselila v zapuščene skednje, podstrešja in podobne prostore ter odšla v pozabo. Kamnje je prijeten zaselek na vzpetini nad Šentrupertom kjer je družina Kurent podedovala starodavno kmetijo: domačijo z gospodarskim poslopjem, sadovnjake, vinograd z vinskim hramom in gozdove. Mlada gospodarja Medeja in Ivan sta ob njej razvila vse tisto, kar potrebuje sodobno kmetovanje, to pa so poleg nove domače hiše tudi hlevi za vzrejo živine in pridobivanje mleka ter prostori za kmetijsko mehanizacijo. Prav pri obnovi kmetije sta odkrila in spoznala stare kmetijske naprave, ki so bile zlasti privlačne in zanimive za njune tri šoloobvezne otroke. Košare različnih velikosti so ljudje pletli sami iz vrbovega šibja in jih uporabljali za prenašanje pridelkov. Železni ali leseni plugi in brane za oranje in rahljanje zemlje z motikami, srpicami, sejalniki in podobni predmeti predstavljeni skupaj lepo ponazarjajo način dela na njivah v začetku dvajsetega stoletja. Kmetija je morala imeti mlatilnice, pajtlje, vile, grablje, gepelj in bogve kaj še, da je dobro opravila mlačev. Brente, štulci, sodi, lijaki, škarje, škropilnice in preše zaokrožujejo predstavo o tem, kako se je obdeloval vinograd, pridobivalo vino in kletarilo. Za delo v gozdovih so bile potrebne žage, sekire različnih velikosti, razni železni pripomočki za vleko debel in njihovo lupljenje ter razkosavanje. Pri vseh teh dejavnostih je bil potreben prevoz in kmetje opravljali so ga opravljali z vozovi različnih velikosti in različnih oblik: z košem, če so vozili tovor v razsulu, z lojtrcami za prevoz požetega žita ali pokošenega sena, brez vsega, kadar so prevažali drva in les, pa tudi malo uglednejši zapravljivček, s katerim so se vozili po opravkih, ob možitvi ali ob nedeljah k maši. Posebno zanimiv je vinski hram Kurentovih, ki ima še črno kuhinjo. Obnovili ga bodo in v njem ponudili prodajo svojih pridelkov. Vse naštet pripomočke in še mnogo drugega so Kurentovi zbrali doma, pri sosedih in sorodnikih, lepo očistili, označili uporabnost in razstavili na prostranem podstrešju poda, da si je možno ogledovati, proučevati in tudi preskusiti. Njihov cilj je, da zberejo čim več kmečkih strojev in pripomočkov in sodobnim rodovom ohranijo iznajdljivost pa tudi napore potrebne za zagotavljanje hrane. Kurentovi ustvarjajo muzej kmečkega orodja in pri tem jih strokovno usmerjajo muzealci. Darja Peperko Golob iz Študijske knjižnice Novo mesto pravi, da »Znanje o domu« ostaja temeljna osebna izkaznica ali še bolje, potni list slehernega posameznika in skupnosti. Kurentovi se s svojo zbirko predstavljajo javnosti kot poznavalci znanja o svojem domu, z njo pa dajejo tudi pomemben delež k prepoznavnosti Šentruperta in njegove občine. Medeja in Jani Kurent Kamnje 13 8232 Šentrupert Telefon : 07 304 05 52 Telefon 2 : 041 992 357 E-pošta : vodeni individualni GPS Northing (N) : 45,982 GPS Easting (E) : 15,0962


text: Ekološka sukcesija Sukcesija je v ekologiji usmerjeno spreminjanje združbe organizmov v času na nekem prostoru, ki jo povzroča vpliv rastlinstva na okolje. Je usmerjen proces, ki vodi iz združbe z malo medvrstnimi povezavami v kompleksno združbo, kakršna je značilna za neko okolje - t.i. »klimaksno« združbo, ki se ob stabilnih razmerah spreminja samo še ciklično in v manjši meri. Ločimo primarno in sekundarno sukcesijo: do primarne sukcesije pride na popolnoma sterilnih območjih, kakršni so novonastali ognjeniški otoki, območja, ki jih je prekrila magma po izbruhu ognjenika, ali ozemlju, razkritem po umiku ledenika. Mnogo pogostejša je sekundarna, ki se prične po motnji, kakršna je požar, ki odstrani rastlinstvo s prizadetega območja. V obeh primerih je začetna kolonizacija bliskovita, ko veter in živali zanesejo na očiščeno območje semena rastlin. Sprva so okoljske razmere ostre - vladata suša in pomanjkanje hranilnih snovi, močna je tudi erozija. Preživijo jih le redke vrste rastlin, ki jim pravimo pionirske. Sčasoma te rastline spremenijo ekološke razmere, kar omogoči naselitev novih, občutljivejših vrst organizmov. Kasnejše stopnje sukcesije vodi predvsem tekmovanje za prostor in svetlobo, pri čemer so pionirske vrste manj uspešne. Sukcesijo lahko umetno sproži tudi človek, na primer z izsekavanjem gozdov. V območjih zmernega podnebnega pasu, kakršno je večji del Slovenije, je klimaksna združba gozd. Večino travnikov (z izjemo visokogorskih travnikov nad gozdno mejo, močvirnih travnikov ipd.) umetno vzdržuje človek z obdelovanjem. Če obdelovanje opusti, jih kmalu zarastejo grmičaste trajnice, katerim sledijo drevesne vrste in sčasoma se na območje vrne gozd. Ta proces je potrebno upoštevati tudi pri okoljevarstvenih posegih - če se na primer zaščiti kulturna krajina s travniki in mejicami ter se prepovejo vsakršni posegi v zavarovano območje, se bo območje kmalu zaraslo in bo izginil sam predmet zaščite. Viri[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: sukcesija| - Krebs, C.J. (2001). Ecology: The experimental analysis of distribution and abundance (5th Edition izd.). San Francisco: Benjamin Cummings. COBISS 872527. ISBN 0-321-04289-1.


text: Danny Boyle, britanski režiser in producent, * 20. oktober 1956, Manchester, Anglija. Boyle je svojo kariero začel kot režiser v enem od londonskih gledališč. Leta 1982 je postal direktor kraljevskega gledališča v Londonu. Konec osemdesetih let 20. stoletja se je posvetil televiziji ter sodeloval pri različnih nadaljevankah kot režiser in producent. Z dvema dolgoletnim prijateljema, Andrewom MacDonaldom in Johnom Hodgem, je leta 1994 posnel film Shallow grave. Film z majhnim proračunom (le 1,5 milijona funtov) je postal uspešnica. Ista ekipa je nato posnela film po romanu Irvina Welsha, Trainspotting. Film o odvisnikih je postal eden najbolj dobičkonosnih britanskih filmov 90ih let 20. stoletja. Leta 1997 je Boyle posnel svoj prvi ameriški film, A life less ordinary, ki je popolnoma »pogorel«, tako pri gledalcih kakor tudi pri kritikih. Isto se je dogodilo filmu Obala (2000). Toda leta 2002 mu je ponovno uspela uspešnica, 28 dni pozneje. Ta film o zombijih je bil skoraj v celoti posnet z digitalno MiniDV kamero, v njem je Boyle širši javnosti tudi predstavil glasbo precej neznane kanadske glasbene skupine Godspeed You! Black Emperor. Po filmu Millions se je lotil snemanja filma Sončna svetloba (Sunshine). Svoj največji uspeh pa je Boyle dosegel z najnovejšim filmom iz leta 2008 - Revnim milijonarjem, za katerega je prejel svojega prvega oskarja za režijo.


text: Likovna umetnost ||Ta članek potrebuje čiščenje. Pri urejanju upoštevaj pravila slogovnega priročnika.| Kaj je likovna umetnost?[uredi | uredi kodo] Likovna umetnost predstavlja umetnostni razvoj, obuja spomine na umetnine (analizira dela gleda na čas, način...). Likovna umetnost je tudi skupno ime za arhitekturo, slikarstvo, kiparstvo itd. Umetnost klasičnega obdobja[uredi | uredi kodo] V umetniškem razvoju posameznih kultur je skoraj vselej mogoče ugotoviti daljše ali krajše obdobje, ki mu po navadi pravimo klasično obdobje. To je vrh, največkrat bleščeč vrh oblikovne popolnosti in duhovne dognanosti. Pomeni notranjo in ubrano skladnost med ustvarjenimi oblikami in posebnimi izraznimi vrednostmi, ki jih doseže posamezna kultura. Klasično obdobje grške umetnosti je vrednotilo usklajenost in pravšnje razmerje med posameznimi sestavinami. Skladnost] so skušali izraziti tudi z matematičnimi pravili, ki naj bi povedala, kaj so idealna razmerja. Menili so, da je skladnost dosežena zlasti takrat, kadar se uravnovesita dve, med seboj sicer različni vrednosti, kar je veljalo tudi za pesništvo, politiko in vsakdanjik. To je klasični ideal lepote, ki ga prepoznamo predvsem v kiparskih delih med približno 470-leti pred Kristusom in smrtjo Aleksandra Velikega (323 pr. Kr.). Umetnost klasičnega obdobja, kjer začnejo poudarjati skladnost, razvijejo se tudi razmerja- zlati rez-(>>je najpopolnejši rez v naravi, popoln za človeško oko, je harmonija med linearno, nedosegljivo natančnostjo in nepravilno, nenatančno nepopolnostjo, uporabljali so ga arhitekti in zlasti kiparji<<) , prava skladnost je dosežena, če sta v razmerju dve različni vrednoti.


text: Samsung DP v ulični košarki se v deveti sezoni vrača na Obalo. Prvič zares v neposredno bližino morja v koprsko Taverno na Carpacciev trg. V arkadah se bodo ekipe merile v štirih kategorijah - ženski ter moški članski, mladinski in kadetski. Vljudno vabljeni, da se nam pridružite na sončni Primorski! Več o seriji turnirjev Samsung DP v ulični košarki pa si lahko preberete TUKAJ. V soju žarometov bomo dobili zadnje štiri zmagovalce niza regionalnih turnirjev, ki se bodo poleg preostalih treh zmagovalcev in omejenega števila ostalih ekip, ki bodo določene na podlagi točkovanja, pomerili na velikem finalu, ki bo 7. julija 2012 potekal na Prešernovem trgu v Ljubljani. Zmagovalci v Prago Da bo motiv med člani na koprskem turnirju še toliko večji, pa so organizatorji Samsung DP v ulični košarki tudi zmagovalcem primorske epizode te sezone omogočili pot na mednarodni turnir. Najboljša članska ekipa bo tako poleg 1000 evrov denarne nagrade potovala tudi v Prago na kvalifikacijski turnir, od koder bodo najboljše ekipe potovale napredovale na turnir serije Masters v Madridu. Zabava in nagradne igre Tudi v Kopru pa vse radovedneže in igralce čaka bogat spremljevalni program. Tudi na četrtem dejanju te sezone ne bosta manjkala Smoki zabijanje in Mobitelovo metanje trojk. Koper bo v petek poleg bogatih nagrad, ponudil tudi kopico zabave, ki jo lahko najdete le na uličnem basketu, poskrbljeno pa bo tudi za nagradne igre! Za dodatno vročico in piko na i pa bodo s svojimi nastopi poskrbele tudi brhke Zmajčice. Kategorije za prijavo: Člani (igralci rojeni leta 1993 in starejši) Ženske (ni starostnih omejitev) U18 (mladinci - igralci rojeni leta 1994 in mlajši) U16 (kadeti - igralci rojeni leta 1996 in mlajši) NAGRADNI SKLAD: Člani: 1. mesto: 1000 EUR 2. mesto: 500 EUR 3. mesto: 250 EUR Zmagovalec zabijanja: 250 EUR Zmagovalna ekipa v kategoriji U18 (mladinci): 250 EUR


text: |vir: vest.si| povrh vsega, čeprav to ni ključno, komisijo vodi tudi sporna osebnost, ki je sodelovala v mnogih spletkah, tudi v spletkah proti predsedniku vlade Janezu Janši.Resnica me ne briga Sodišče ni ugotavljalo, ali je povedano res ali ne. Ali Kos je sodeloval v zadevi Depala vas, ali je Depala vas bila spletka. Ali je sodeloval v zadevi Vič Holmec, ali je tisto bila spletka. Takole, piše Dnevnik, je sodnica Lea Habjanič pojasnila ... ... razžalitev je najmilejše kaznivo dejanje zoper čast in dobro ime in da je za izpolnitev znakov tega dejanja dovolj že, če imajo izrečene besede o neki osebi negativno konotacijo.Lažnivci, tatovi, spletkarji, debeluhi, veselite se. V Sloveniji vas ne bo nihče smel imenovati s pravim imenom. Ni važno, če res kradete ali lažete, če kdo o vas poreče kaj z "negativno konotacijo", ga boste lahko zvlekli na sodišče in to ga bo strpali v zapor, če vas bo v enem letu le še kaj omenil. To so pravne posledice življenja v državi, katere uradna filozofija je, da je resnic več in ker jih je več, se za edino ni vredno truditi. Ne na sodiščih, ne v medijih. Tako se ubije resnica, brez resnice besede nimajo smisla, brez besed ni dialoga, brez dialoga pa ne družbe. Zastraševanje drugič Sodba je tista kaplja čez rob, ki je v meni porušila zaupanje, ki sem ga imel v pravno državo. Veliko tega se dogaja, pa si človek misli, nekaj že mora biti za tem, kjer je dim, je tudi ogenj. Ampak ta primer je preveč preprost, preveč jasen. Virant je preveč vljuden, strpen in ne vročekrven človek. Če je mogoče to, je tudi v zadevi Patria mogoče karkoli. Včeraj sem pisal o tem, kako je zastraševanje zmernih volivcev platforma kampanje "levice" v letu 2011. Neko drugo zastraševanje poteka proti simpatizerjem pomladi. Skoraj vsak minister Janševe vlade ima proti sebi kako tožbo. Morda bo padla. Morda ne, kot v Virantovem primeru. Na vsak način pa ljudje izgubljajo na sodiščih čas, trošijo denar za odvetnike in slišijo sporočilo: "Kaj si pa v Janševi vladi sodeloval, prav ti je." Podobno je tudi s številnimi člani nadzornih svetov in uprav, ki jih je postavila Janševa vlada. Ali jih tožijo, ali pa so jim zaprta vrata za službe. Majhen del tega je verjetno zaslužen. Ampak zaupanja v to, da je sodstvo pošten razsodnik med zasluženim in nezasluženim, pa nimam več. Zdaj se bodo oglasili varuhi dobrega imena sodne veje oblasti in se vili roke nad tem, da nekdo zmanjšuje njen ugled. Ugled si je treba zaslužiti. Ne more biti zapovedan. Ugled imaš, potem pa npr. rečeš, da je holokaust drugorazredna tema, in ga nimaš več. Dolžno spoštovanje mora ostati samo še formi. V primerjalnih študijah gospodarskega okolja Slovenija beleži najnižje rezultate in zaostaja za afriškimi banana republikami ravno zaradi slabega dela sodne veje oblasti. Med najpočasnejšimi na svetu smo pri uveljavitvi pogodb na sodišču, pri registraciji premoženja, pri izterjavi dolga ... Spoštovanje si je treba zaslužiti. Ni predpisano v ustavi. Vsi enaki, vsi kriminalci Atlas Shrugged ima menda 1200 strani. Ne bi vedel. Berem na Kindlu. Procenti tečejo počasi. A ni kaj krajšati. Tule mimo sem šel pred kakim tednom: Did you really think that we want those laws to be observed? We want them broken. You'd better get it straight that it's not a bunch of boy scouts you're up against—then you'll know that this is not the age for beautiful gestures. We're after power and we mean it. You fellows were pikers, but we know the real trick, and you'd better get wise to it. There's no way to rule innocent men. The only power any government has is the power to crack down on criminals. Well, when there aren't enough criminals, one makes them. One declares so many things to be a crime that it becomes impossible for men to live without breaking laws. Who wants a nation of law-abiding citizens? What's there in that for anyone? But just pass the kind of laws that can neither be enforced nor objectively interpreted—and you create a nation of law-breakers—and then you cash in on guilt. Now that's the system, Mr Rearden, that's the game, and once you understand it, you'll be much easier to deal with*. Ste res mislili, da želimo, da se tisti zakoni upoštevajo? Želimo, da se kršijo. Bolje, da se zavedate, da vaš nasprotnik ni skupina tabornikov - tedaj boste vedeli, da zdaj ni čas za vljudne geste. Hočemo moč in samo moč. Vi ste bili pokovci, mi pa vemo, v čem je finta in bolje za vas, da to spoznate. Nedolžnim ljudem ni mogoče vladati. Edina moč, ki jo ima katera koli vlada, je moč zatiranja zločincev. No, kadar zločincev ni dovolj, jih je potrebno ustvariti. Toliko dejanj se označi za zločin, da ljudje ne morejo živeti, ne da bi kršili zakone. Kdo si želi državljanov, ki upoštevajo zakone? Kaj ima kdo od tega? Če pa uveljaviš zakone, ki jih ni možno ne izvajati ne objektivno tolmačiti - in tako ustvariš narod kršiteljev zakonov - potem pa lahko unovčuješ krivdo. No, to je sistem, g. Rearden, to je ta igra in ko jo dojamete, se bova dosti bolje razumela (hvala bralcu za prevod).Razumem že razumem, ne pristajam pa na to igro. Odnos do te obsodbe je lakmusov papir za oceno, kdo je na strani svobode in kdo ni. To je eden tistih primerov, ko ne velja biti tiho. Ko ne velja biti tiho zato, da se bo imel kdo oglasiti takrat, ko bodo prišli pote. It's not a bunch of boy scouts we're up against**. * Bi mi to kdo prosim prijazno prevedel (hvala? **Naš nasprotnik ni peščica skavtov.


text: VIDEO: Redek posnetek snežnega leoparda Kitajskemu naravoslovnemu fotografu je uspel eden najboljših posnetkov v življenju. V fotografski objektiv mu je uspelo ujeti snežnega leoparda, ki spada med ogroženo vrsto in ga je izredno težko izslediti. Živi namreč večinoma samotarsko življenje. Trenutno uporabljate Adobe Flash Player verzije 8.Za napredno uporabo našega novega predvajalnika priporočamo Adobe Flash Player 9, ki omogoča celozaslonski ogled in najboljšo kvaliteto videa. Priporočamo najnovejšo različico Adobe Flash Player verzije 9, ki si ga lahko brezplačno naložite tukaj Video Kitajskemu fotografu Matseju Rangjaju je uspelo tisto, česar si najverjetneje želi vsak naravoslovni fotograf. Na severozahodu Kitajske mu je v objektiv uspelo ujeti snežnega leoparda. Pol minute dolg video je nastal na nadmorski višini 4600 metrov in prikazuje leoparda, ki radovedno vohlja in pogleduje naokoli. Zhangyu, strokovnjak Oddelka za gozdarstvo v mestu Qinghai na Kitajskem, meni, da ima radovednost leoparda dve možni razlagi. Po prvi snežni leopard raziskuje območje, saj ga zanima, če v bližini nanj preti nevarnost, medtem ko po drugi išče samico. V tem obdobju je namreč vrhunec sezone njihovega parjenja. Fotograf Rangja je nad svojim dosežkom navdušen, saj je v svoji osemletni karieri snežnega leoparda videl samo enkrat. V divjini jih je namreč izredno težko izslediti. V snegu je opazil njegove sledi in iztrebke ter jim sledil, kamero pa skril med bližnje skale. Snežni leopard spada med ogrožene vrste. Na svetu jih je med 5000 in 7000 in živijo večinoma samotarsko življenje v težko dostopnih visokogorskih območjih centralne Azije. Najbolj so aktivni ob mraku, ko se jih najmanj vidi, zato je srečanje s snežnim leopardom tako zelo posebno.


text: Enter a term in the search box to find its definition. Use the controls in the far right panel to increase or decrease the number of terms automatically displayed (or to completely turn that feature off). |Home Arguments Software Resources Comments The Consensus Project Translations About Donate| Latest Posts Se je globalno segrevanje leta 1998 ustavilo? Kaj pravi znanost... Po letu 1998 se podnebje ne ohlaja. Četudi zanemarimo dolgoletne trende in pogledamo zgolj rekordna leta, ugotovimo, da leto 1998 ni bilo najtoplejše (NASA GISS, NCDC). Prizemne meritve temperature kažejo, da sta bili leti 2005 in 2010 globalno gledano toplejši od leta 1998. Najtoplejše 12-mesečno obdobje je bilo od junija 2009 do maja 2010 (NASA GISS). Čeprav ljudje obožujejo rekordne vrednosti, nam te, same po sebi, ne povedo veliko o trendih. Slednji pa so poglavitni kazalci za spremljanje podnebnih sprememb. Trende opazimo le pri pregledu vseh podatkov, globalno, in če v obzir vzamemo ostale spremenljivke, npr. učinke El Ninja ali Sončeve dejavnosti, ne pa s premišljenim izborom posameznih vrednosti. Nekateri se radi osredotočijo zgolj na temperaturo zraka, čeprav imamo na voljo ostale, še uporabnejše kazalce, ki morda bolje prikažejo hitrost ogrevanja Zemlje. Oceani, na primer, so zaradi svoje izjemne velikosti in toplotne kapacitete stabilnejši kazalec trenutnega segrevanja. Meritve v oceanih kažejo, da se je Zemlja dokaj enakomerno segrevala pred in po letu 1998 in ni videti, da bo trend naraščanja temperature kmalu oslabel. Translation by Slovenian Meteorological Society, . View original English version. Smartphone Apps |© Copyright 2014 John Cook| |Home | Links | Translations | About Us | Contact Us|


text: |Nujna medicinska pomoč| Dežurna služba poteka med tednom od 20. do 7. ure naslednjega dne ter ob sobotah, nedeljah in praznikih od 7. do naslednjega dne do 7. ure. V dežurstvu se opravljajo nujni pregledi in oskrba nujnih poškodb. Prosimo vas, da opravite vse nenujne storitve v ambulantah med tednom tekom dneva, kajti zdravnik, ki je ponoči dežuren, nadaljuje naslednji dan delo v ambulanti in je v nočnem času na razpolago le za nujne primere. DEŽURNI TELEFON ZA PRIMER ŽIVLJENSKE OGROŽENOSTI 01/7508 229 ali 112 Kaj je nujna medicinska pomoč? Pravila Obveznega Zdravstvenega Zavarovanja 103. člen (1) Nujna medicinska pomoč iz 12. alinee prve točke prvega odstavka 23. člena zakona vključuje storitve oživljanja, storitve potrebne za ohranjanje življenjskih funkcij, za preprečitev hudega poslabšanja zdravstvenega stanja nenadno obolelih, poškodovanih in kronično bolnih. Storitve se zagotavljajo do stabilizacije življenjskih funkcij oziroma do začetka zdravljenja na ustreznem mestu. Nujni reševalni prevozi so vključeni v storitve nujne medicinske pomoči. (2) Nujno zdravljenje in neodložljive zdravstvene storitve vključujejo: - takojšnje zdravljenje po nudenju nujne medicinske pomoči, v kolikor je to potrebno, - oskrbo ran, preprečitev nenadnih in usodnih poslabšanj kroničnih bolezni oziroma zdravstvenega stanja, ki bi lahko povzročilo trajne okvare posameznih organov ali njihovih funkcij - zdravljenje zvinov in zlomov ter poškodb, ki zahtevajo specialistično obravnavo, - zdravljenje zastrupitev, - storitve za preprečevanje širjenja infekcij, ki bi pri zavarovani osebi utegnile povzročiti septično stanje, - zdravljenje bolezni, za katere je z zakonom predpisano obvezno zdravljenje ali storitve, ki so z zakonom opredeljene kot obvezne in za katere ni plačnik država, delodajalec ali zavarovana oseba sama, - zdravila, predpisana na recept s pozitivne liste, potrebna za zdravljenje stanj iz predhodnih alineje - medicinske pripomočke, potrebne za obravnavo stanj iz predhodnih alinej in sicer v obsegu, standardih in normativih, kot jih določajo pravila. 104. člen (1) Njen osebni zdravnik ne glede na določbe prejšnjega člena nudi zavarovani osebi tudi druge storitve, če ugotovi razloge za nujnost le-teh. (2) Zavarovana oseba iz 101. in 102. člena pravil ima pravico do nujnih storitev specialistično-ambulantne in bolnišnične dejavnosti, če jih ni mogoče zagotoviti v osnovni dejavnosti. To pravico uveljavlja po postopku, ki je določen s pravili. V primeru nenadnega srčnega zastoja izven bolnišnice je za preživetje bolnika izredno pomembna čimprejšnja prepoznava stanja, klic nujne medicinske pomoči in izvajanje temeljnih postopkov oživljanja s strani prisotnih očividcev. Prav slednje je izrednega pomena, saj skoraj podvoji preživetje bolnikov, še zlasti, če se z oživljanjem začne v prvi ali vsaj v prvih štirih minutah po srčnem zastoju. - če me duši, močno boli v prsih ali izgubljam zavest - če mi nenadoma ohromi del telesa - če nenadoma dobim hud glavobol z bruhanjem, motnjami vida, govora, spomina z ali brez pridružene visoke temperature - če bruham, izkašljujem ali odvajam kri ali odvajam črno, smrdeče, mazavo blato - če nenadoma dobim hude bolečine v trebuhu in imam trd trebuh - če imam novo nastale motnje srčnega ritma (prepočasen (150) ali popolnoma nereden utrip - če imam visoko temperaturo in sem ob tem omotičen, oslabel, bled, poten in imam neobičajno nizek krvni pritisk (npr. zgornji pod 100 mmHg) Plačilo Nujnih storitev ni potrebno plačati. Če storitve opravljene v dežurni službi niso nujne, so po Pravilih obveznega zdravstvenega zavarovanja samoplačniške. Preden obiščete dežurno ambulanto presodite, ali je stanje nujno, ali je bolje počakati izbranega zdravnika, ki pozna vaše težave. Po pravilih ZZZS imate pravico do pregleda v urgentni ambulanti le v nujnih stanjih. V urgentni ambulanti in dežurni službi ne morete dobiti napotnic za naročene preglede in receptov za zdravila, ki jih redno jemljete in zdravniških potrdil. Cenik Vrednost samoplačniške točke je 4,29. prim. Jasna Čuk Rupnik, dr.med., spec.ped., l. r.


text: Kako namestiti Firefox za Windows V tem članku je opisano, kako namestite Firefox za Windows. - Če nadgrajujete s prejšnje različice Firefox, si poglejte Posodobite Firefox na najnovejšo različico. Ta članek se tiče samo operacijskega sistema Windows. Preden začnete z nameščanjem Firefoxa: - Obiščite v poljubnem brskalniku (npr. v Microsoft Internet Explorerju) Firefox stran za prenos. Stran vam se bo samodejno predlagala različico ali različice Firefoxa, ki so za vas najbolj primerne. - Kliknite na zeleno povezavo za prenos, da prenesete namestitveni program za Firefox. Odvisno od hitrosti povezave lahko prenos traja nekaj minut. Hvala vam za potrpljenje ... splačalo se vam bo, če počakate! - Začnite postopek s klikom na . - Nadaljujte nato klikom na . - Sledite nato navodilom (potrudili smo se, da je postopek za vas čim enostavnejši).Čestitamo, nameščanje Firefoxa je končano - Dvokliknite na ikono Firefox, kadar želite obiskati splet. Imate težave? Taledva članka vam bosta lahko da v pomoč: Pošljite članek naprej: http://mzl.la/KpfkvF