Hrvat poskrbel, da je prestop Garetha Bala dokončno padel v vodo - siol.net ponedeljek, 29. 7. 2019; 17.28 Osveženo: 2 leti, 11 mesecev Kitajci namesto slovitega Valižana pripeljali nekoliko manj slovitega Hrvata Hrvat poskrbel, da je prestop Garetha Bala dokončno padel v vodo Koliko bo zaslužil, še ni znano, a Ivan Santini (levo) je na Kitajskem verjetno podpisal pogodbo življenja. Foto: Getty Images Kitajski nogometni prvoligaš Jiangsu Sunin, nesojeni nov klub zvezdnika Real Madrida Garetha Bala, je danes naznanil podpis pogodbe z občasnim hrvaškim reprezentantom Ivanom Santinijem, s tem zapolnil kvoto tujcev v ekipi in med vrsticami naznanil, da je prestop slovitega Valižana na Kitajsko verjetno dokončno padel v vodo. Sportal Zasuk v zgodbi nesojenega najbolje plačanega nogometaša na svetu Gareth Bale bi moral postati najbolje plačani nogometaš na svetu, podpisati triletno pogodbo z Jiangsu Suninom, po kateri bi nekoč najdražji na svetu na teden zaslužil več kot milijon evrov, a je prestop v zadnjem hipu padel v vodo. Ustavili so ga v vrhu Real Madrida, pri katerem se niso strinjali z idejo Kitajcev, da zanj ne bi plačali odškodnine. Morda se je ob tem še zdelo, da bo Jiangsu Sunin poskusil z novo ponudbo, a zdaj je jasno, da se to ne bo zgodilo. Danes so namreč pri Jiangsuju potrdili, da so za pet milijonov evrov od belgijskega Anderlechta odkupili izkušenega hrvaškega napadalca Ivana Santinija in tako zapolnili kvoto tujcev v ekipi. V kitajski prvi ligi je dovoljeno, da ima klub na seznamu nogometašev štiri tujce, le tri naenkrat pa lahko uporabi na eni tekmi. Sportal Neverjetno, koliko ponujajo Garethu Balu Prostora za tujce v klubu Jiangsu ni več Tridesetletni občasni hrvaški reprezentant Santini, ki je za svetovne podprvake do zdaj odigral pet tekem, je peti tujec v nesojeni ekipi Bala. Zdaj je verjetno dokončno jasno, da Gareth Bale ne bo postal najbolje plačani nogometaš na svetu. Foto: Reuters Že prej so bili tam italijansko-argentinski branilec Gabriel Paletta, brazilski vezist Alex Teixeira in nekdanji italijanski reprezentant brazilskih korenin, napadalec Eder. Letos poleti se je Jiangsuju priključil še izkušeni nekdanji brazilski reprezentant, donedavni član milanskega Interja Miranda. Enega od teh nogometašev (zagotovo ne zadnjega) naj bi se Kitajci do konca prestopnega, ki se na Kitajskem konča v sredo, znebili. Santini, ki je pred tem igral za Ingolstadt, Zadar, Freiburg, Kortrijk, Standard Liege in Caen, je v Anderlecht prišel pred letom dni za tri milijone evrov. V prejšnji sezoni je za sloviti belgijski klub v 39 nastopih zabil 16 golov. Sportal Strm padec nekoč najdražjega na svetu. Kaj sledi? Bo v poslu za Paula Pogbaja odšel v Manchester United? Santinijev prihod na Kitajsko skoraj zagotovo pomeni, da za Balov prestop v Jiangsu ni več nobenih možnosti, čeprav je res, da za prestop ostajata še nekaj več kot dva dneva časa. Balu, ki naj bi bil pri Realu še vedno nezaželen, tako ostaja možnost, da prestopi v kakšnega od evropskih klubov. Težava je, ker je v Evropi malo takšnih, ki bili pripravljeni prevzeti njegovo visoko plačo iz Reala, s katerim ima podpisano triletno pogodbo, po kateri na teden zasluži 800 tisoč evrov. Bo Valižan iz Real Madrida odšel v Manchester United, v obratni smeri pa bo pripotoval Paul Pogba? Foto: Reuters Valižan, štirikratni evropski prvak z Madridčani, naj bi si želel predvsem vrnitve na Otok, kjer je pred prihodom v Španijo že igral, toda Tottenham, kjer je že bil, njegove plače ni sposoben pokriti, tako da še najbolj realna možnost ostaja Manchester United. Ta bi bil sposoben izpeljati posel, v katerem bi v nasprotno stran odšel Paul Pogba. Znano je, da je francoski zvezdnik že večkrat izrazil željo, da bi zapustil Old Trafford, tako kot ni skrivnost niti to, da je velika želja Realovega predsednika Florentina Pereza. Težava bi se lahko pojavila le zato, ker obojim zmanjkuje časa za realizacijo posla. V Angliji bo letos konec poslovanja na poletni nogometni tržnici nastopil precej hitro, že naslednji četrtek. Vas zanima več iz te teme? Anderlecht Manchester United Real Madrid Jiangsu Suning Gareth Bale Ivan Santini


IZTOK faking GARTNER » Objave » Podnaslovljena verzija Čebeljega filma je bila prazna, meni pa se obrača želodec « Recenzije: Open Water, Open Water 2 Turbo Angels: Zamrznil je čas » Podnaslovljena verzija Čebeljega filma je bila prazna, meni pa se obrača želodec 29.12.2007 ob 14:41 Včeraj sem si v kinu privoščil Čebelji film. V originalu in s podnapisi seveda. Dvorana je bila skoraj prazna. Pa ne zato, ker bi bila zadeva slaba, marveč zato, ker so šli vsi gledat sinhronizirano verzijo, ki je igrala dve uri nazaj. Prav imate, Slovenci po novem raje izberejo sinhronizacijo kot originalne glasove, kar se mi zdi grozljivo. S strani distributerjev sicer logična poteza, s strani staršev pa totalna katastrofa. Kako je to mogoče? Smo postali Italija in Nemčija? Nam je vseeno za angleški jezik? Smo do konca nasedli našim sinhronizatorjem. Smo prišli tako daleč, da nas ne zanimajo Jerry Seinfeld, John Goodman, Renee Zellweger, Matthew Broderick in Chris Rock? Starši moji, sram vas bodi. In ja, prav bojim se, da bodo kmalu ukinili podnaslovljene verzije, saj prinesejo premalo denarja. Tako kot sem zapisal že v naslovu, ob tej situaciji se mi obrača želodec. Objavljeno v 29.12.2007 ob 14:41\tin zapisano pod Aktualno in brez cenzure . 56 komentarjev na “Podnaslovljena verzija Čebeljega filma je bila prazna, meni pa se obrača želodec” 29.12.2007 ob 14:51 Da nisi čisto slučajno malo zablodil. Če bom po kakšnem slučaju šel sam gledat kakšno risanko, bom tudi sam izbral originalno verzijo, če bom šel z otroki, pa ne mislim sebe, otroke in okolico mučiti z prevajanjem. Otroci podnapisov enostavno ne berejo dovolj hitro, kje pa da bi še dogajanju sledili, angleško pa tudi še ne znajo dovolj dobro. BDW kolikokrat si pa peljal kakšne otroke v kino, da imaš sploh lahko mnenje o tem... 29.12.2007 ob 14:53 Iztok in njegov boj. (po mjegovi smrti), bo ta boj postal pojem. Kot je danes pojem Don Kihotov boj proti mlinom na veter. 29.12.2007 ob 14:54 V kino sem velikokrat peljal mlajšega brata in sem prav užival ko sem mu razlagal kaj se dogaja in kateri znani glasovi govorijo kake like. Če je otrok premajhen, da sledil podnapisom, pa Čebelji film itak ni zanj, saj ni take vrste risanka. Povedano drugače, ne dovolimo da bodo naši otroci postali Italijani. Ni ga lepšega kot oče, ki svojemu sinčku razlaga kaj se dogaja v filmu. Sinhronizacijo pa hodijo gledal leni straši. 29.12.2007 ob 14:56 Rado, žal se bojim, da ne bom nič dosegel, saj so vsi preveč padli v sinhronizacijo. Zdaj samo še čakam, da bodo začeli sinhronizirati angleške pesmi na radiu. 29.12.2007 ob 15:04 Ne vem, komu je ta risanka namenjena, vendar če so tvoji starši brata zaupali tebi, predvidevam, da ni bil zelo majhen... SEM PROTI SIHRONIZACIJI, da ne bo pomot. Nočem, da bi katerikoli filem bil na tak način pokvarjen, sem pa za to, da so sihronizirane zadeve namenjene otrokom. Tem tvojim čebelam, je itak nekdo glas posodil, tako da se mi zdi vseeno, če jim ga pri nas nekdo drug. Če pa vidim igralca, ki ni narisan, pa naj kar lepo govori s svojim glasom... 29.12.2007 ob 15:06 Dodal bi še naslednje: Predstavljaj si dvorano, kjer na vsakem tretjem sedežu sedi starš, ki po svoje razlaga vsebino, otroci sprašujejo vsak po svoje, ne vedo pa katerega poslušati... 29.12.2007 ob 15:07 Ne ne ne, kakšna sinhronizacija neki. Enkrat sem naletela na sinhronizirano risanko v kinu (kar so seveda pozabili pripisat), in sem skoraj zaspala zraven. Ni to to. Ni štos enak, če je povedan v angleškem ali slovenskem jeziku, ni enako smešno pa fertik. Raje ga ne gledam, kot pa da gledam sinhronizirano. Glede otrok in sinhronizacije pa takole. Bereš že v prvem razredu kajne? Torej..? Kje je problem? A peljati 4 letnega otroka v kino, kateri bo tako samo slikce gledal, to je pa vse? Naj bo za vse, sinhronizirano in orignial. In če je že sinhronizirano, naj bodo saj malo izvirni.. brez dobesednega prevoda. Da je šala res šala.. Bee movie sem “potegnila” dol z interneta in sem ga gledala brez podnapisov. Tako mora človk vsaj kaj mislit zraven, pa še bolj pozoren si. ne vem, ampak verjetno bi se mi verzija v kinu zdela katastrofalna (kot veliko takih do sedaj). 29.12.2007 ob 15:17 Strojnik, bratec je bila star 4 leta ko sva začela hoditi v kino. Zvita&Ajda, točno tako. 29.12.2007 ob 15:21 Iztok, na to temo sva že veliko predebatirala, zato naj rečem le to, da sem se pri tem konkretnem filmu ob ogledu izvirnika precej dolgočasil (in sem vsekakor od Seinfielda pričakoval več), precej bolj pa sem se nasmejal ob sinhronizirani verziji. Tako pač je, pa če se tebi še tako obrača želodec, ampak dokler si ne ogledaš tudi sinhronizacije in mi konkretno poveš, kaj te moti (pri točno določenem filmu), pač ne morem tvoje argumentacije šteti za merodajno, temveč zgolj za tvoj oseben okus in (slepo?) prepričanje, da so sinhronizacije abotno demonsko zlo. @Zvita T.v.: Morda si videla kakšno od prvih filmskih sinhronizacij, če pa bi si ogledala tudi kakšno novejšo, bi videla, da sedaj dodajajo kar precej izvirnosti in slovenskih špasov, ki velikokrat popravijo sicer povsem ameriški (nam težko razumljiv oziroma bolj malo zabaven) humor. 29.12.2007 ob 15:24 Spooky, četudi je dobra je še vedno sinhronizacija in me ne zanima. Tako kot me ne zanima kako se je zadeti s kokainom. Pa čeprav pravijo, da je dobra. Original je original in tako naj tudi ostane. To sploh ni stvar debate ali je boljše ali slabše. 29.12.2007 ob 15:30 Ja potem sem pač za en k... starš... Pa še neke hude in pokvarljive umetnosti v risankah ne vidim... 29.12.2007 ob 15:41 jast sem s strojnikom. za majhne otroke je zadeva najbrž res smiselna, sprotno starševsko prevajanje v dvorani pa ne.saj vendar tam niso sami. res pa je, da je zelo pomembna kvaliteta sinhronizacije. na avstrijskih in nemških kanalih me sinhronizacija ameriških in angleških filmov sploh več ne moti preveč- morda, ker so si jeziki relativno podobni, in tudi odpiranje ust za silo še sovpada z govorom.vsekakor pa bi mnogo raje gledal original, in če jezika ne razumem, pa s podnapisi. 29.12.2007 ob 15:51 Sinhronizacija = kokain ?!? Slab nesinhroniziran film je boljši kot dober sinhroniziran film ?!? Film se ne sme spreminjati, četudi se ga s tem izboljša – torej naj tudi režiserji na delajo svojih (bolj poglobljenih) daljših verzij, ker se tem spremenijo original ?!? Boljši ali slabši filmi niso stvar debate o sinhronizaciji – gre zgolj za to, kaj je Iztoku bolj všeč in česa ne prenese ?!? Ehm ... saj ne vem, morda pa sem zgrešil rubriko in bi vse tole moralo iti pod blog o šalah na Iztokov račun. 29.12.2007 ob 16:00 Strojnik, nisi za en kurc, si samo len Spooky, tam si lahko daš duška kadarkoli Glede sinhronizacije me pa res zanima kako je mogoče, da greš gledat tako verzijo prav ti. Tega ne razumem in ne bom nikoli razumel. Da greš gledat obe. V čem je smisel in namen? Starše razumem (podpiram žal ne), tebe pa res ne. Pa če bi bil mrtvo pijan ne bi dobil tako nore ideje, da bi me zanimalo kakšna je naša sinhronizacija. Četudi je dobra. Pa kaj. Pa kako lahko praviš, da gre za dva filma? Joj, Spooky, ne lomi ga. 29.12.2007 ob 16:18 Mislim, da se otrok ob gledanju risanih filmov uči tujega jezika in kaj hitro dojame, ker je v risanki tudi dogajanje. In to je celo pozitivno, ker imajo potem manj problemov pri učenju jezika, ko postane obvezno in morda za tistega otroka, ki se prvič sreča s tujim jezikom, zelo moreče in težavno in kje smo , a nismo v Evropi, a ni pomembno , da znaš tuj jezik? In roko na srce, Italijani znajo le bore malo tujih jezikov, če se še spomnim kakšne statistike o tem (ne me zdaj na pragner, če nimam točnih podatkov). In če se spomnim filmov na avstrijskih programih, ko so bili sinhronizirani že od pamtiveka, mi ni šlo samo na bruhanje od poslušanja, enostavno nisem prebavila filmov z njihovo govorico. Mene ni nikoli motilo v kinu “prevajanje” risanke od starša, ki je peljal svojega nadebudneža gledat risanko, ker smo to počeli vsi starši, je pa bilo tudi zanimivo, da so otroci prisluhnili prevodu drugega starša in nekakšna povezava med starši. Otrok ne želi dobeseden prevod, le bistvo, ostalo si pa ustvari sam in seveda še hitreje uči tujega jezika. Mislim pa, da je štiriletni nadebudnež zelo učljiv in da je zanj učenje na tak, neprisiljen način, pozitivno. In v hitenju, ki je prisotno dandanes, je to učenje še kako dobrodošlo in mislim, da bo marsikateremu staršu žal, da ni vzpodbujal otroka, ampak ga zaviral, kasneje si bo pa pulil lase, ko se bo njegov šolar prvič srečal s tujim jezikom in niso vsi starši zmožni plačevati inštrukcij. Ja, to je le razmišljanje in lahko bi rekla napačna odločitev “nekoga tam zgoraj”, seveda v škodo otrok, da podnaslavljajo risane filme. In roko na srce, a ni takoj prisotna misel, ko vidimo kakšnega politika, ki ne zna jezika ali pa se mu lomi jezik in rečemo uh, kak butl...aja, takrat pa... mislim, da se razumemo , kaj sem hotela povedati. 29.12.2007 ob 16:27 Hja, seveda ne moreš razumeti, če pa si ne ogledaš obe verziji. To je tako vprašanje, kot da bi te jaz vprašal, zakaj greš gledat neko ameriško najstniško komedijo, ki se ji že na daleč vidi, da je totalen poden? Vsaj zame lahko rečem, da je razlog v radovednosti in želji, da se na lastne oči prepričam, kakšna je neka zadeva. Seveda, lahko se zgodi, da sem potem razočaran (ali pa se mi obrača želodec ), lahko pa sem tudi prijetno presenečen ... ampak dokler stvari ne vidim, pač ne morem kar tako na pamet govoriti, ker nisem bog, da bi vedel nekaj, česar nisem izkusil, prav tako pa nisem fanatik, ki bi nečemu nasprotoval izključno zato, ker mi sama ideja ni všeč. Poleg samega zanimanja za film, pa je pri meni namen ogleda sinhronizirane in nesinhronizirane verzije filma prav primerjava obeh različic, da konkretno vidim, kaj in kako je bilo v sinhronizirani verziji spremenjeno in kaj bolje deluje v celotnem konceptu filma – seveda gledano iz principa gledalca, kajti jasno, za režiserja je najboljša pač njegova različica, a to ne pomeni, da gre za absulutno perfekcijo, ki ne bi mogla biti boljša, prav zaradi različnosti ljudi in kultur, ki gledajo določen film. Glavni problem Čebeljega filma sam vidim ravno v tem, da je preveč naravnan na ameriško mentaliteto, predvsem ameriško stand-up komedijo, ki je dobro delovala v Seinfeldovi televizijski seriji, v Čebeljem filmu pa večino stvari izzveni v prazno. Nasprotno je pri slovenski sinhronizaciji oblica elementov in naši mentaliteti bolj konceptualno razumljivih šal in dovtipov, to pa je tudi razlog, zakaj mi ta konkreten film bolje deluje sinhroniziran. In sem očitno pač tak frik, da mi je film, ob katerem se zabavam, boljši, kot pa film, ob katerem se dolgočasim, še posebej, če gre v osnovi za en in isti film. A res? S podnapisi dvorana je bila prazna? Točno tako kot si rekel. Leni starši. Hja, mene tudi zanima kako bi bilo, če bi nam vsako tujo muziko posinhronizirali? In bi bog vedi kdo pel: Predstavljaj si.... Ali pa Jacksonov Thriller.... Mene je ob tej ideji začel boleti zob. 29.12.2007 ob 16:36 Kako pa bo otrok sploh začutil potrebo po znanju tujega jezika, naj mi prosim nekdo pove. Kot, da se otrokom da povedati: ljubček uči se tole ti bo prav prišlo... Najmanj polovico znanja sem pridobila preko filmov in glasbe. Tako sem brez prisile in muke držala stik s tujim jezikom. Konceptualno ustrezen pa je lahko tudi podnapis, za tiste, ki so jim neke situacije tuje... Čeprav otroški film najbrž ne bi smel imeti hudo veliko takih situacij, ker bi moral biti narejen z univerzalnim konceptom. Kdo pa še dela film samo za svojo vas. 29.12.2007 ob 16:43 Morda je res tako kot je zapisal Spokymulder, da je slovenska verzija boljša kot angleška, kar se tiče govorjenja, sigurno pa je tu malce pristranskosti, ker normalno da, “navijanje” za naše igralce, za jezik matere domovine, potem se pa počasi neha to navijanje in argumentiranje te strani, če bo ostalo le pri risanih filmih, hvala bogu, da se bo pa usul plaz in nadaljevalo tako kot je nevenka , sicer malo karikirala;) bo pa grozljivka. In nekateri ne sprevidijo, da je to le manipulacija z otroki in ne gre za lajšati jim in jih ne prikrajševati pri risanih filmih, gre le za zaslužek , že tako bogatih in spet vir zaslužka za nekatere. In če bi bila slovenska filmska industrija tako močna kot tuja npr. bi se nam verjetno zdelo še kako dobro, da bi tudi risani junaki govorili v našem jeziku, ko bi bili predvajani v tujih državah, mislim da bi se takrat pokazalo tisto pravo domoljubje in boj za naš jezik, tu pa seveda ne gre za to, ampak le za bogatenje tistih “nekaj vmes”. 29.12.2007 ob 16:51 Če bi jim bilo toliko za otroke, ubogi revčki, ko se morajo matrati in še bolj ubogi starši, ki morajo komunicirati z otroki, bi se lahko na drugih področjih pokazali kot dobrotniki, a se morda kdo vpraša koliko denarja se steka v kam že??, a imajo otroci kaj od tega?? ...no, zdaj sem pa zajadrala že v vode politike , a drugače ne gre, ker vse poti vodijo , kam že?? v kateri žep? 29.12.2007 ob 17:12 Opažam, da je tukaj nabran klub tapametnih... Mi ki se ne strinjamo smo pa leni starši, imamo tupe otroke in smo nasploh mimo... Mislim, da se bom iz te družbe enostavno umaknil... 29.12.2007 ob 17:34 O tukaj se pa strinjam s tabo, kot se še nikoli nisem. Sem totalno PROTI sinhronizaciji in se mi totalno gabi. Sinhronizacijo risanke človek že prenese do neke mere..filma pa...joj katastrofa. Sam menim, da sinhronizacija poneumlja naše otroke in jim zastira določena obzorja. Zase lahko namreč rečem, da mi je bil ogled nesinhroniziranih filmov v angleščini in nemščini v neznansko pomoč, da mi ta dva jezika v osnovni ter kasneje srednji šoli nista delala večjih problemov. Bomo odslej kot večina Italijanov, s katerimi je pogovor v angleščini prava muka, saj so prepričani, da jim tega jezika ni potrebno znati? No, samo je pa res, da me sinhronizacija Čebeljega filma nekako ne moti tako hudo, ker si ga še nisem ogledal (je pa seveda škoda, da prekrijemo originalne glasove tako zvenečih imen). Na bruhanje pa mi je šlo ob sinhronizaciji kultne sisanke The Simpsons, ki nas spravlja v dobro voljo že od leta 1989. Sinhronizacija le-tega pa se mi je zdelo zelo podlo dejanje, kod da bi skrunili neko zelo staro legendarno sliko. Bistvo zgodbe: Bodimo proti sinhronizaciji!!!! Strojnik, sva že dva taka starša. Jaz sem svojega mulota (malo pod 6 let) tudi peljala gledat čebelce. Pa ne toliko zaradi filma samega, ampak zato, da vidi, kaj sploh pomeni “kino”. Ampak peljat ga gledat nek podnaslovljen film se mi resnično ni zdelo smiselno. Da bo gledal eno uro in pol ene slike in ne vedel, zakaj so tam? Ali da mu uro in pol razlagam štorijo (in potem že sama ne vem, zakaj sem tam)? No, v tem primeru sem pa že rajši “len starš”, kot pa da se neumno počutim... Torej: sem absolutno ZA sinhronizacijo filmov (predvsem risank), ki so namenjeni (tudi) otrokom (Franček naju še vedno čaka ). Sem pa tudi absolutno PROTI sinhronizaciji igranih filmov. Glede na to, da nisem “otrok kabelske ali satelitske TV”, avstrijskih oz. nemških kanalov nikoli nisem kaj dosti gledala. Če sem že naletela na nje in je bil kakšen film, nisem bila dolgo zraven. Ne maram! Bljak! In nekako si ne morem predstavljati npr. gledati Clooneyevega Gregca in poslušati Emeršičevega Bojana... 29.12.2007 ob 18:05 nimas se kaj bat, si pac naletel na tak tajming. sicer so originali se vedno bolj gledani od podnaslovljencev. celo tako zelo bolj, da razmisljajo o ukinitvi “podnaslovnjenih” verzij. mimogrede, otrocke iz vrtca je treba peljat gledat to kar razumejo, saj si tudi sam (po moje) veliko rajs gledal smrkce s starim cavazzo kot pa ono ORF Schlumpf verzijo, kajne? 29.12.2007 ob 21:35 Marko, Smrkce niso govorili Chris Rock, Jerry Seinfeld, John Goodman in Renee Zellweger. Sicer pa dvomim, da bodo ukinili sinhronizacijo in dvomim, da so dvorane s podnapisi bolj polne. Jaz imam namreč drugačne podatke. Trisha, bistvo kina za otroka je čarobnost filma na velikem platnu in tema kinodvorane, ne pa slovenski jezik pri ameriški risanki. Klemen, tako je, sinhronizacija je podlo dejanje. In ne razumem, da Spooky kot velik ljubitelj filma tega noče razumeti in kar naprej trobi o tem, da so mu bile sinhronizirane reči všeč celo bolj kot original. Strojnik, od pametnih se lahko marsikaj naučimo. Še posebej, če govorijo o sinhronizaciji. A bojim se, da je prepozno in da ste leni straši že zastrupljeni do konca. Spooky, ne razumem te, da kot velik filmoljub skruniš original in hvališ sinhronizacijo. Če je risanka ameriška je ameriška in če so fore ameriške so ameriške. Tako je in pika. Zakaj bi šel gledat našo verzijo, ki mi bo pokazala čisto nek drug koncept. Bedno do konca. Naj naredijo slovensko risanko, pa jo bom šel z veseljem gledat. Slovenščine pa v tujih risankah ne mislim poslušati pa če je še ne vem kako fino in zabavna kot praviš ti. No ja, pri Želvaku me ne moti, saj ni znanih glasov in ga lahko zaradi mene vrtijo tudi v slovenščini, toda ko gre za tako znana imena kot so v Čebeljem filmu, pa me žal ne boš prepričal. Čez Chrisa Rocka in Johna Goodmana ga ni, pa če se ti zdajle razpočiš od navdušena nad našimi igralci. Spooky, sploh ne gre zato ali je naša verzija dobra ali ne, gre zato, da hočem slišati znana ameriška imena in da me naš pogled na zgodbo ne zanima, saj tako ni bil mišljen v originalu. Kako lahko hvališ, da nekdo spremeni celoten koncept. To je potem že rimejk, porka madona. Nevenka, zadnje čase vidim na tisoče lenih staršev in to se zelo dobro pokaže pri obisku dvoran, kjer se vrti sinhroniziran film. Ajda, slovenski igralec nikakor ne more biti boljši od Chrisa Rocka, pa če Spooky poči. 29.12.2007 ob 23:08 Gorje tistim, ki se sem hodijo karkoli naučit... Direktne žalitve okoli lenih staršev se mi nekako ne zdijo vmesne. Moji otroci so preslišali že ogromno knjig, skupaj smo sestavili in izdelali že kar nekaj stvari, prevedeno jim je bilo tudi že nekaj filmov in sedaj mi nekdo, ki je brata v kino peljal, govori leni starš. Veš kaj Iztok. Moje otroke prav malo briga za vsa zveneča imena ki si jih naštel. Gledat grejo čebelice. Če pa ti še nisi risank prerastel, pa to definitivno ni njihov problem... 30.12.2007 ob 01:19 Iztok: ti je bil všeč slovenski Hrabri Mišek? Mislim, da ga je sinhroniziral Gojc. Če se motim, naj me kdo popravi. Da ali ne? 30.12.2007 ob 01:50 @Iztok: No, sedaj sem te pa le ujel na paradoks: po eni strani trdiš, da za nobeno ceno ne smemo spreminjati izvirnega filma, tudi če se razpre zemlja in sam peklenšček prileze iz pekla in te prime za hlače. Ne, filma se ne sme spreminjati! Razen seveda, če v njem ni znanih glasov. Potem pa mogoče že. Tega sedaj zares ne razumem, da si po eni strani za neko idejo pripravljen skočiti v prepad, a očitno samo zato, ker imaš neko fiksno idejo, da gre za neko filmoskrunstvo. Ampak če si tako goreče proti filmoskrunstvu, bi moral nasprotovati tudi sinhronizaciji Frančka, Smrkcov in Čebelice Maje ... pa kaj, če nimajo znanih glasov, saj po tvoji definiciji to ni bila režiserjeva vizija in pika. Konec debate. Tudi ni prav, da nas posiljujejo s podnapisi, ki velikokrat (zaradi različnega pomena besednih zvez) ne zadenejo dobesedno tistega, kar je povedano v filmu. No, me prav zanima, kako si ti gledal Pisma z Iwo Jime brez podnapisov? Si jih nemara gledal s podnapisi? O ti FILMOSKRUNITELJ !!! In če smo že tako strogo samo za originalno verzijo filmov, moramo tudi vsem režiserjem prepovedati, da naknadno delajo svoje podaljšane verzije filmov, ki ponavadi precej spremenijo celotne koncepte filma – ponavadi sicer na bolje, ampak pravi častilci originalov tako ali tako raje gledajo slabši izvirnik, kot pa boljši rimejk. Oh ja, saj res, rimejki ... to so šele pravi packi, da si dovolijo na novo posneti in s tem spremeniti dobre stare klasike. Poglejte si samo King Konga od Petra Jacksona, tega izprijenega norca, ki si je drznil na novo oživeti in v veliki meri predrugačiti koncept legendarnega izvirnika. Ehm ... kako prosim, veliki mojster varuha izvirnosti filmov Iztok je temu filmu dal oceno 5 ?!? UPS !!!!!!!!! Da sploh ne govorim o filmskih nadaljevanjih, kjer Hollywood naravnost filmokletno v neskončnost vleče in spreminja izvirnik, da dobi neskončno število bednih klonov, ki se jim že na prvi pogled vidi, kako kruto so oskrunili in nategnili original. Poglejte si samo Umri pokončno 4, kako grdo je spremenil koncept izvirnih avantur Bruca Willisa. Ne, Umri pokončno je pač zgolj eden, vsi nadaljni deli pa so samo abotno spreminjanje izvirnika. Ehm ... kako prosim, tudi temu filmu je varuh izvirnih pravic filmov Iztok dal oceno 5 ? UPS !!! OK, pretiravam, ampak mi ni ostalo drugega, kot da vključim malce satire, da pokažem, da se v slepem prepričanju da vsako idejo furati v neskončnost, če ima človek neke fiksne pojme o tem, kaj je prav in kaj ne, ter se ne želi niti prepričati, kako stvari dejansko stojijo. Iztok, vse bi lahko sprejel, tudi to, da ti slovenska sinhronizacija sploh in oh ni všeč in da bi jo morali čim prej vreči na grmado, ampak tega, da svoja prepričanja ponujaš brez dejanskega ogleda stanja ... ne, tako pa pač ne gre in to niti najmanj ne pritiče filmskemu kritiku. Pojdi prosim lepo gledat slovensko sinhronizacijo in potem zaradi mene lahko tukaj bruhaš ogenj do onemoglosti, pa ti ne bom rekel, da se motiš (kvečjemu se ne bom strinjal s tabo), do takrat pa si ne morem misliti drugega kot to, da očitno ne veš, o čem govoriš. 30.12.2007 ob 11:29 Se strinjam...sinhronizirani filmi so slabši kot original...ampak jaz imam dejansko eno smešno situacijo...Lani poleti sem šla prvič v življenju gledat sinhroniziran risani film v kino. Skupaj s sestrico (9 let). Filmu je bil naslov Divjina. In zakaj sinhronizirano verzijo? Ne boš verjel, toda zgolj samo zato, ker je enega izmed glavnih likov sinhroniziral igralec Aljoša Ternovšek. In tamala se razneži že samo, če sliši njegov glas. Ko gledamo ob nedeljah Živ Žav je scena taka, “iiiii, Aljoša, Aljoša, a slišiš, Aljoša govori!” Gledamo pa samo tisto risanko v kateri posoja glas Aljoša. In ne samo to, zadnjič sva gledali eno otroško igrico v kateri nastopa samo on in komaj sem jo umirila, da se ni začela na glas dret, mala je hotela celo na oder. (še dobro, da sva bili bolj zadaj, jaz sem mislila, da se bom v vdrla v zemljo od sramu ) Mogoče je pa še kje taka situacija, da si otrok enostavno želi slišat nekega igralca, da mu je lepo, ko ga sliši... In morda tudi zato tak naval na sinhronizirane filme. Jaz imam dejansko tako izkušnjo, morda je smešno, a je res...Pa naj bo, samo da je srečna! 30.12.2007 ob 15:52 hm...slišal sem že za podobno situacijo...ko je npr. Zrnec posodu glas Garfieldu...sej nekatere sinhronizacijo so lahko posrečene, vseeno pa so nepotrebne... 30.12.2007 ob 17:01 Ja Zrnec pa itak navdušuje mlado in staro. Kar se mene tiče so sinhronizacije popolnoma nepotrebne, a nekateri otroci so očitno drugačnega mnenja. Ampak pri naši je to bolj zaradi igralca samega, ne zaradi tega, da bi preferirala sinhronizacijo. Njej bi bilo vseeno, če vse sinhronizirane risanke ukinejo razen tistih, kjer Ternovšek posoja glas. Ampak tudi to je lahko razlog za obisk sinhroniziranih risank v kinu. Pa to še ni nič, če ga samo sliši, kaj šele ko ga vidi. Pač, dve leti nazaj ga je videla na TV, ko je vodil izbor za EMO in se zatrapala vanj. Sej je luštkan, ne rečem, samo tamali velikokrat pretiravajo. 30.12.2007 ob 22:16 Bedanc, moj odgovor je da. Strojnik, prav v tem, da tvoje otroke ne briga za zveneče imena, ki sem jih naštel in ki jih slovenska verzija izniči, vidim največji problem. Spooky, da se ne boš razpočil od te silne satire Mateja, zanimiva izkušnja. Ajda, dobro si razvila tisto teorijo o tem, da gre le za biznis in da sinhronizatorjem in vsem, ki pri tem sodelujejo malo mar za slovenski jezik. 30.12.2007 ob 23:44 Moja nečakinja, stara sedem let, noče pogledati prav nobenega risanega filma, če ni v slovenskem jeziku... da bi ji pa kdo zraven kaj razlagal, ji gre pa grozno na živce, razumeti hoče sama... Menim, da je prav, da so risani filmi za otroke sinhronizirani, šepetanje in razlaganje med ogledom filma pa je nevljudno in izjemno moteče za ostale...mene je enkrat čisto znerviralo, ko je poleg mene mamica nonstop brala podnapise.. ma da se ti zmeša..na srečo je bilo še nekaj mest prostih in sem se presedla. Pri ogledu filma hočem mir. 31.12.2007 ob 00:02 @Iztok: POOOOOK!!!! Prepozno, stari, prepozno! Denar? Ja, seveda da gre v končni fazi vsem za denar. Zares nisem vedel, da je film neka sociala in da so hollywoodski studii dejansko dobrodelne ustanove?!? No, Iztok, mar res misliš, da dajejo v animacije slavne igralce zato, da bi to izboljšalo kvaliteto filma? Jok brate, v prvi vrsti jih najamejo zato, ker bodo ljudje pač raje šli gledat film, v katerem govorijo Owen Wilson, Paul Newman & Co., kot pa če bi namesto njih govorili Joe Schmoe, Mr. XY itd., pa čeprav bi bili slednji profesionalni govorci, imitatorji in zares pravi glasovni mojstri. 31.12.2007 ob 02:12 Vidiš, potemtakem je po tej tvoji logiki Sir David Jason beden igralec, ker ti je všeč slovenska sinhronizacija. Pa lahko zanj rečeš, da je “kr nek” igralec? Ne moreš tako pavšalno gledati. 31.12.2007 ob 02:13 Aja, da dopišem, zakaj Sir David jason. On je posodil glas Hrabremu mišku v izvirniku. 31.12.2007 ob 12:49 Lali, problem je v tem, da hoče razumeti le sinhronizirano verzijo. A ni bolje, da bi se potrudila razumeti angleško, da bi ji bil to izziv? Očitno ste jo razvadili s slovenščino in bo za angleščino slišala šele v šoli. In čudno mi je ko praviš da jo moti razlaganje. Meni je bilo namreč najbolje to, da mi je oče razlagal za kaj se gre in da mi je povedal tisto, kar sem ga vprašal. Prav to sem si najbolj zapomnil iz svojih otroških let, ko so me vodili gledat filme in risanke. In če je predstava čez dan, je jasno da bo polno otrok in je tako razlaganje prav simpatično. Prav spomnim se, da smo mi poslušali drug drugega in uživali. Če moti tebe, pa pojdi gledat predstavo, ki je ob kasnejši uri, kjer ne bo toliko otrok. In prav to, da so se otroci navadili na sinhronizacijo me skrbi. Nimajo se kaj navadit na reči, ki jih v resnici ni. Draga nečakinja, tale risanka ni v slovenščini, ker so jo naredili Američani. In tako je. In pazi to, draga nečakinja, tako se boš naučila angleškega jezika, ki ti bo močno koristil v življenju in ga boš znala prej kot tvojo sošolke v šoli. In draga nečakinja, komaj čakam, da ti bom lahko razlagala zgodbo in da me boš spraševala kaj te zanima. In da ne pozabim, draga nečakinja, čebelo govori Jerry Seinfeld, komarja pa Chris Rock. A veš, to sta tista dva zelo smešna strica iz Amerike, ki jih moraš spoznati in ti bosta zelo smešna ko ti ju bom pokazala potem na internetu. Draga nečakinja, ne jezi se, da ni slovensko. Ne more biti, saj so risanko naredili Američani. Vidiš, draga Lali, takšen pogovor bi pričakoval od tebe. Ne pa željo, da imaš med filmom mir. Spooky, vem. Toda jaz sem govoril o tem, da pravijo, da je sinhronizacija dobra za učenje slovenskega jezika, v resnici pa gre le za biznis. O tem sem govoril ne o ameriških imenih. Jasno, da glasove tam posojajo znana imena, da risanka bolj vžge. In prav ta imena hočem potem jaz tudi slišati v dvorani. Bedanc, takrat nismo imeli izbire. Takrat se Miška ni dalo dobiti v originalu. Niso nam dali te možnosti in smo se navadili na Gojca. Enako je bilo za Smrkce. V kinu pa je drugače. V kinu pa nam dajo možnost izvirnika, mi pa raje izberemo sinhronizacijo. Če si me hotel uloviti na pikolovsko malenkost, si me ulovil, vseeno pa upam, da ne podpiraš sinhronizacije ameriških risank v kinu. Dobro veš kaj sem hotel reči. Takrat moji starši niso imeli možnosti, da bi mi zavrteli Davida Jasona, sedanji starši pa imajo možnost, da zavrtijo Jerryja Seinfelda in ostale zvezdnike. Žal raje zavrtijo Jerneja Kuntnerja. 31.12.2007 ob 13:03 Lali, moj zdaj 10 letni brat je pri sedmih gledal cartoon network ter se učil angleščino iz risank. Zdaj z mano gleda nesinhronizirane risanke brez problema. Vpraša me mogoče enkrat skozi celo risanko, kaj kakšna beseda pomeni in mu z veseljem razložim. Sama se nikoli ne bi odločila za sinhronizirano verzijo česarkoli. Nemci so mi šli/in mi gredo še zdaj zelo na živce glede tega, saj na svojih kanalih vsak film ponemčijo in potem izpade zelo fajn film zelo neznosen film. iztok, jaz sem spet na tvoji strani, jebiga 31.12.2007 ob 13:07 Ne bom trdila, da je kdo slab ali len starš, ker otroka pelje gledat sinhronizirano verzijo risanke se mi pa zdi zelo fino, če se otrok ob risanki tudi kaj nauči. Recimo... malo angleškega jezika 31.12.2007 ob 13:09 Meni se zdi najbolj smesna razlaga starsa, da gre z otrokom raje gledati sinhronizirano verzijo, da ima mir. Mir pred kom? Pred svojim otrokom? Pred drugimi otroki? 31.12.2007 ob 13:14 Tina, spomnila si me na eno zelo pomembno zadevo na katero starši pri ogledu risank in filmov očitno pozabljajo. Reči se ji vzgojni moment, se pravi, da ugotovijo, da kino ni le zabava, marveč tudi zelo poučna in za vzgojo njihovih otrok dobra zadeva. Še posebej če znajo otroku skozi zabavno zgodbo prikazati tudi poučne reči in o tem debatirati tudi po ogledu filma. Žal imam občutek, da starši mislijo, da je kino le nedolžna zabava in prav zato se jim z otroki ne ljubi kaj dosti ukvarjati. In prav tu jim pride sinhronizacija več kot prav. Kot sem enkrat že povedal, sem na to temo otrok in filma naredil tudi diplomsko nalogo in skozi številne ankete pri starših in učiteljih ugotovil, da filma skoraj nihče ne jemlje preveč vzgojno, marveč le kot zabavo. To je seveda velika škoda. Takšnih staršev namreč ne razumem. Ajda, tako kot sem rekel, leni starši pač. Čeprav izraz leni starš zveni preveč očitajoče in da dandanes žal ni časa, da bi se posvetili otrokom, se ukvarjali z njimi, pogovarjali. In krivdo ni iskati pri starših, ampak pri razmerah, v katere smo pahnjeni in to se še kako odraža na otrocih, odraščajoči mladini in iskati krivdo, ja to je pa tisto nehvaležno opravilo. In temo sinhronizacija filmov za otroke se lahko preseli še v druge sfere kot si zapisal ti Iztok, ni le “ozek” problem, ampak problem, nad katerim bi se veljalo zamisliti in je morda le kaplja v morje zamisliti se in ne otrokom nameniti “mir pred otroki”. Ja, podobno misleči ne bomo odkrili amerike:) 31.12.2007 ob 13:41 No, da ne bo pomote, pisala sem o svoji nečakinji, moja malčica brez problema gleda nesinhronizirane risanke..tvoji nasveti za mojo nečakinjo pa so, Iztok, žal neplodni, ta mala je pač tal karakter in ni šans, da bi ji kdo nekaj “težil”, še posebej pa bi se zašili, če bi ji karkoli omenjali učenje ... Kar se pa tiče mojega miru med filmom; ja, rada se res potopim v zgodbo in prepričana sem, da veliko otrok tudi.... hja in predstava, ki sem jo šla gledat pravzaprav ni bila za tako majhne otroke, ki sami ne bi mogli slediti podnapisom, zato pa me je “prevajanje” res zelo motilo. A veš, saj sem tudi jaz zrasla ob nesinhroniziranjih risankah, pa verjetno res morda znam kanček več tujega jezika kot bi ga drugače, pa vendar, še vedno se mi zdi opcija sinhronizacije risanih filmov za najmlajše dobra izbira... 31.12.2007 ob 15:06 @Iztok: Bedancu si govoril o možnosti izbire – zakaj torej tudi ti ne dopuščaš možnosti izbire, da vsak gleda tisto, kar mu je najbolj všeč? Oprosti, ampak vsi pač niso taki oboževalci znanih igralcev, da bi samo zaradi njih gledali risanko, ki je ne bi razumeli in se ji ne bi smejali, med tem ko bi veliko bolj uživali ob slovenski sinhronizaciji. Pač nekaterim ljudem Seinfeld, Chris Rock & Co. ne pomenijo nekih takih božanstev, da ne bi mogli živeti brez njihovega glasu. In kaj je sedaj vsa ta debata o slabih/lenih starših, razvajenih otrocih in podobnem? Jasno, problem je, če se starši ne ukvarjajo z otroci, a enak problem je tudi to, da se sodobni mladini ne da več samostojno misliti, ker ji vse razložimo od A do Ž, tako kot mi razumemo stvari, a si ob tem sploh ne morejo ustvariti lastnega mnenja. Mene v kinu najbolj motijo filmi, kjer je vse na dolgo in široko razloženo in zaključeno, tako da človeku ne ostane nobene možnosti svobodne interpretacije. Zato ne bi rekel, da je smiselno obširno razlaganje vsebine neke risanke med samim filmom, ker kot prvo bo otrok zamudil pol dogajanja, ker bo moral poslušati razlago dogodkov, ki so se zgodili pred aktualnim kadrom, kot drugo pa bi tudi sam moral razvijati razumevanje dogodkov ... po filmu pa se lahko (oziroma bi se moralo) z otrokom pogovoriti, kaj je videl in kako je stvari razumel in ga usmeriti ter obrazložiti, če kaj ni razumel. Eno je pač učenje jezika, drugo pa razumevanje same vsebine in razvijanje lastne intuicije in interpretacije dogodkov – za prvo je zagotovo boljša izvirna različica, za drugo pa vsekakor sinhronizirana, ker se otroku ni potrebno ubadati s prevodom temveč se lahko osredotoči na samo zgodbo. Sicer pa kino ni edini medij, preko katerega otrok sprejema in se uči nek tuj jezik, prav tako pa tudi ni perfekten način učenja tujega jezika, ker gre za fonetično učenje, tako da se lahko potem v šoli kljub obvladanju tujih besed pojavijo številne težave, predvsem kar se tiče pisanja in slovnice. Kdor hoče svojega otroka že pred osnovno šolo seznaniti s tujim jezikom bi vsekakor moral slediti nekemu učnemu načrtu, kjer bi ob fonetičnem učenju preko kina/televizije/računalnika otroku sistematično predstavil samo zgradbo jezika, za kaj takega pa zagotovo ni časa in zmožnosti ob prevajanju v kinu. Vsaj meni pa se v aktualni družbi bolj kot učenje tujih jezikov (ki se ga otrok tako ali tako nauči, pa naj si enkrat na mesec ogleda v kinu izvirno ali pa sinhronizirano risanko) zdi pomembno razvijanje lastnega razmišljanja in ustvarjanja mnenj, predvsem pa svobodna možnost izbire po lastni volji. 31.12.2007 ob 15:46 @Spookymulder, pod tvoj zadnji komentar bi se pa z veseljem podpisala tudi sama... 3.01.2008 ob 11:14 Spooky, starši žal prav zaradi možnosti izbire izberejo napačno možnost. 3.01.2008 ob 13:27 He, he, torej je bolje, da sploh ni izbire, in bo samo Iztok namesto njih (in nas) odločal, kaj je prava in kaj napačna izbira? No, točno na tak način se kritiki slabe klime spremenijo v stvarnike takih monotonih vremensko-družbenih pojavov, ker so prepričani, da je samo njihovo vreme pravo vreme. Daj no, Iztok, pusti nam veselje, da se zabavamo ob slovenskih sinhronizacijah. Če celo hollywoodski studii niso proti temu (saj morajo požegnati vsako sinhronizacijo, kot tudi izbiro domačih igralcev/glasov), potem res ne razumem tvojega stališča, da je s tem nekaj tako zelo hudo narobe. Heh, očitno tudi hollywoodski studii manj cenijo svoje igralce, kot jih ceniš ti ?!? 3.01.2008 ob 14:57 Spooky, ti se torej resnično zabavaš ob slovenski sinhronizaciji? Joj prej joj, dragi prijatelj, le kaj se je zgodilo s tabo 3.01.2008 ob 19:02 Kaj moraš, sem pač čuden frik – pa se mi nekako zdi, da niti nisem edini. Ampak, kot sem že dejal, niso vse sinhronizacije posrečene, tiste pa, ki so, jih rad gledam in se jim od srca smejim. 5.01.2008 ob 14:19 Vsega počez ne bodo začeli sinhronizirati, ker enostavno ni računice. Je predrago, da bi s slovenskimi glasovi opremili čisto vse. Se pa strinjam z Bedancem, da ne moreš posploševati. Tudi sinhronizacija je lahko odlična, tako kot je (sicer v redkih primerih) lahko prevod boljši od izvirnika. 5.01.2008 ob 14:39 Anubis, no pa povej katera sinhronizacija je boljša od originala? 5.01.2008 ob 14:52 Ninja želve so bile definitivno boljše v sinhronizaciji. Prav tako Garfield 2, predvsem zaradi Zrneca in ker drugi del (v izvirniku) ni znal ohraniti duhovitosti prvega dela. Tudi Čebelji film se mi je zdel bolj zabaven v sinhronizaciji, celo do te mere, da mi je bilo prav žal Seinfelda. Zelo posrečeni (a ne boljši, temveč zgolj drugačno dobri) sta se mi zdeli tudi sinhronizaciji Ledene dobe 2 in Avtomobilov, prva zaradi Kuntnerjeve interpretacije lenivca Sida, druga pa zaradi Gojčeve uglasitve Dajza/Materja. 5.01.2008 ob 18:16 Spooky, ti je ime Anubis? 5.01.2008 ob 18:59 Ne, Anubisu sem dal samo iztočnico, če slučajno ni videl vseh teh filmov v izvirni in sinhronizirani verziji.


Prekletstvo zlata – Ivan Sivec Z avtobusom se je odpeljala do središča mesta. Whitehorse se ji je zdel prijeten kraj, razpotegnjen po ravnini ob reki Yukon. Ulice so bile široke, trgovine raztresene vzdolž avenije. Takoj je opazila, da mesto diha z velikimi pljuči. Prav sredi glavne ulice je stal spomenik, posvečen zlatokopom – mož z lopato na rami, s sanmi in pasjo vprego pred njimi. Na vsakem koraku se je ponujalo kaj takega, kar je bilo povezano z zlatom: prodajalna spominkov, turistična agencija, ki je vabila k izpiranju zlata, ali podjetje, ki je imelo v imenu besedo gold, zlato. Nedaleč od avtobusne postaje je Katjino pozornost pritegnil velik parnik, zasidran ob bregu Yukona. Plovilo je nosilo zgovorno ime – KLONDIKE. Radovedne turiste je še pred nekaj desetletji vozilo iz Whitehorsa v Dawson – celo angleška kraljica se je vozila z njim – zdaj pa je bilo spremenjeno v muzej, v katerem so si obiskovalci lahko ogledali, kako so bogataši v minulem stoletju potovali na parnikih. V nasprotju z njimi so si zlatokopi sami zgraditi ali stesati čolne, preden so lahko po neskončno dolgi in nevarni reki odpluli proti Dawsonu. Pisatelj Ivan Sivec je od poletja 1967 do poletja 2005 služboval na RTV Slovenija. Naključje je naneslo, da sva zadnjih pet let delala v istem delovnem okolju, isti pisarni. Med pripravljanjem oddaj za dokumentarno-feljtonsko uredništvo sva se pogosto pogovarjala o etnoloških in drugih zanimivostih pa tudi o leposlovju. Tako sva se velikokrat razgovorila tudi o Jacku Londonu (1876-1916), priljubljenem pisatelju najine mladosti. Prišel je čas, ko je Ivan Sivec sklenil, da bo uresničil svoje deške sanje in se odpravil po sledeh nekdanjih iskalcev zlata na Aljaski. Na njegovi mizi so se začele kopičiti najrazličnejše knjige s tega področja. Posebno ga je pritegnila Zlata mrzlica Pierra Bertona v prevodu Janka Modra. To delo je gotovo najizčrpnejši in najbolj verodostojen opis norije, ki je ob koncu l9. stoletja na tisoče ljudi pognala iskat zlato na ledeno Aljasko. V njem je odkril, da je bil med zlatokopi z veliko sreče tudi Anton Stander, naše gore list. Njegove dogodivščine v Ameriki so v Bertonovi knjigi kar dobro orisane, manjka pa opis prvih dvajsetih let življenja v domovini. Omenjeno je samo, da se je rodil 16. junija 1867 na Dolenjskem. Zamikalo me je, da bi odstrla tančico s tega obdobja. Brskanje po arhivih je moja strast, zato se mi je zdelo, da bo naloga zame prava malenkost. Pa sem se uštela. Najprej sem se zatekla k internetu. Izkazalo se je, da kar nekaj Slovencev ve za Standerja. Tako so novomeški filatelisti ob stoti obletnici odkritja zlata ob Klondiku izdali žig s Standerjevim imenom – samo zato, ker naj bi bil Dolenjec. Potem sem naletela na domneve, da naj bi bil Kočevar (zaradi priimka). Zaman sem prelistala skladovnico krstnih knjig s tega območja. Ugotovila sem, da v Avstriji obstaja društvo sodobnih iskalcev zlata. Poslali so mi svoje glasilo, v katerem je bil tudi članek o Standerju. Toda zadovoljili so se s podatkom, da je bil Staroavstrijec, kje je Litija, pa jih ni zanimalo. Da, Litija! Odkrila sem, da so podatke o Standerju našli v intervjuju, ki ga je leta 1898 objavil časnik The Klondike News. Ljubljanski NUK mi je v nekaj dneh priskrbel iz Amerike fotokopijo tega članka. V njem je pisalo, da se je Stander rodil »in the Province Unterkrien, District of Litte in Austria. Pozneje sem odkrila še nekaj zapisov njegovega rojstnega kraja. Naj jih navedem: in Lizien nach Laibach, Untersteier; aus der Bergen der Unterkrain; Lower Krajina. Tudi priimek so zapisovali različno: Stander, Standler in Standard. Vsekakor je postalo jasno, da gre za litijsko okrožje. Vanj pa so tedaj sodili tudi kraji Zagorje, Kresnice, Šmartno, Prežganje, Sveti Križ (Gabrovka), Vače, Slivno, Kum, Janče, Šentvid pri Stični, Višnja Gora, Krka in Veliki Gaber. Ljudje iz naštetih krajev so morali, če so hoteli v svet, po potna dovoljenja v Litijo ... Naklada: 1300 izvodov, trde platnice


Tudi Đoković odpovedal Miami - Sportklub ATP Autor:Sport Klub20. Mar. 20218:06 Novak Đoković je objavil, da letos ne bo igral na mastersu v Miamiju, da bi lahko pred nadaljevanjem sezone več časa preživel s svojo družino. Medvedev: Novak bo najboljši tudi čez 5 let “Letos na žalost ne bom nastopil na turnirju v Miamiju. Časa z družino ni nikoli dovolj, zato sem se odločil, da bom v tem obdobju z njimi, saj je pred mano veliko turnirjev in potovanje s številnimi omejitvami. Veselim se že povratka v Miami naslednje leto!” je Novak Đoković na družabnih omrežjih sporočil novico, da bo izpustil masters v Miamiju. Srbski zvezdnik je svojo prvo zmago na turnirjih serije masters osvojil ravno v Miamiju leta 2007. To je bila prva od skupno šestih zmag Đokovića na Floridi. Nastop v Miamiju so pred prvim igralcem sveta odpovedali že številni igralci, tudi preostala dva člana velike trojice Rafael Nadal in Roger Federer. ATPMasters MiamiNovak Đoković Pevec Redfoo tekmoval na profesionalnem turnirju Federer že z načrti za leto 2022 Žreb Monte Carla: Zverev in Cicipas na polovici Novaka Toni Nadal se vrača: Preverite, kdo je njegov novi varovanec