Naslovna stran Stišišča Home Slovenian Network Versko središče MelbourneVersko središče SydneyVersko središče Adelaide Koledar 2011 iz Misli Uradna domača stran Svetega SedežaSlovenska frančiškanska provinca Svetega križaDomače strani katoliške Cerkve na Slovenskem Domača stran Družine Domača stran OgnjiščaKatoliško informacijsko omrežje SPORED SV. MAŠ PRI Ob nedeljah ob 9.30 dopoldne - v slovenskem jeziku. Vsako 4. nedeljo v mesecu je ob isti uri družinska sv. maša v angleškem jeziku, če ni določeno drugače. Ob delavnikih je sv. maša ob 7.00 zvečer, v zimskem času ob 6.00 zvečer (od aprila do začetka oktobra). Vsak četrtek je ob 10.00 dopoldne srečanje molitvene skupine in je sv. maša ob 10.30 dopoldne. Na slovesne praznike med tednom sta sv. maši ob 9.30 dopoldne in ob 7.00 zvečer (pozimi ob 6.00). Če je praznik na četrtek, je dopoldanska sv. maša ob 10.30. Če je praznik tudi državni praznik - Public Holiday, je sv. maša samo ob 9.30 dopoldne. WOLLONGONG - FIGTREE Slovenska cerkev Vseh svetih, 136-140 Princes Highway, Figtree, NSW 2525 Sv. maša je vsako 2. in 4. nedeljo v mesecu ter ob velikih praznikih ob 5.00 popoldne, če ni kdaj drugače oznanjeno. CANBERRA - GARRAN, ACT Cerkev sv. Petra in Pavla Wisdom Street, Garran, ACT 2605 Sv. maša je vsako tretjo nedeljo v mesecu ob 6.00 zvečer, prav tako na Božič in veliko noč ob istem času. Stolna cerkev - katedrala Srca Jezusovega, Hunter Street, Hamilton, NSW 2303 Sv. maša je vsako 5. nedeljo v mesecu (kadar jo mesec ima) ob 6.00 zvečer. Prav tako v nedeljo po Božiču in v nedeljo po veliki noči (na belo nedeljo) ob 6.00 zvečer, če ni oznanjeno kdaj drugače. ZLATA IN SONČNA OBALA, QUEENSLAND CORNUBIA - PLANINKA: BUDERIM - CERKEV MATERE BOŽJE PERTH - OSBORNE PARK: Cerkev sv. Kierana, 120 Waterloo Street, Tuart Hill, WA 6060: Pater obišče slovenske rojake za 10 dni in mašuje 2 nedelji zapored ob 2.00 popoldne. O sv. mašah in obisku v letu 2010 boste rojaki obveščeni s posebnim pismom. Versko in kulturno središče Sv. Rafaela Sydney St. Raphael Slovenian Mission Merrylands 313 Merrylands Road Merrylands NSW 2160 Phone 02 9637 7147 Fax 02 9682 7692 Misijon je del pastoralne, misijonske, kulturne in socialne dejavnosti slovenskih frančiškanov Pater Darko Žnidaršič OFM Pater Valerijan Jenko OFM OAM CVETNA NEDELJA VERSKEM SREDIŠČU MERRYLANDS Nedelja, 1.aprila 2012, piše: Martha Magajna, photo: Justin Mc Anulty Pater Valerijan in pater Darko na cvetno nedeljo, za njima pevski zbor Kakšen je čar Cvetne nedelje, da je prišlo k sveti maši toliko ljudi, kot že dolgo ne ?! Celo več, kot ponavadi-zadnja leta- na samo Velikonočno nedeljo Cerkev je bila polna, da se je komaj našel kak sedež in ko smo se zbrali na dvorišču pri blagoslovu zelenja ,je bil prelep sončen dan, kot da se tudi nebo veseli, da nas vidi toliko zbranih.Na žalost jih je med našo skupnostjo vedno več, ki so jih začela težiti leta in bolezni in so ostali kar v cerkvi, saj je vse več takih, ki jim je tudi kratka pot do dvorišča prevelika preizkušnja.Slovenci so pridni in delovni ljudje in pol stoletja in več trdega dela črpa moči še takih korenjakov. Pripravili so oljčne vejice in palmove veje, butaric pa je bilo letos manj, posebno še, ker je prijazna gospa iz Wollongonga, ga Albina Konrad , ki je vedno naprav ila veliko število butaric za zalogo tudi že odšla k večnemu Očetu. V veliko pomoč pa je, če se pridruži delovni skupnosti kaka mlada družina, kot so McAnulty-jevi , ki so prevzeli že lansko leto dolžnosti pri pecivu in postrežbi v dvorani, letos pa so prišli delat butarice , mlajša otroka, Delta in Ethan pa sta se tudi začela učiti ministrantskega dela.Bog daj, da bi bilo več takih. Bil je resnično dan, ki ga je naredil gopod ! Procesija z butaricami Ethan and Delta Mc Anulty OSMRTNICA + NIKO KRAJC NIKO KRAJC, dolgoletni Sydneyčan in do sedaj najstarejši slovenski poslovnež, z ženo Marjanco in družino lastnik City hotela v središču Ljubljane, je umrl pretekli četrtek, 29. marca 2012, v bolnišnici v Ljubljani. Rojen je bil septembra 1917 v Grahovem na Notranjskem. Pogreb bo verjetno 12. ali 13. aprila v Ljubljani. Sožalje sinu Nikiju v Sydneyu z ženo Wendy in njunima otrokoma Adamu z ženo Gino in otroci Liano, Sarah, Hunter; njuni hčerki Alenki z možem Andrew-jem in otroci: Nikolajem, Kaijem, Mihom in Matejo. Sožalje sinu Marku, ki tudi živi v Sydneyu, z ženo Anne in njunim otrokom: Andrew, Michael in Jolanda. Niko, počivajte v Božjem miru! pater Ciril A. Božič OFM-OAM, pater Valerijan Jenko OFM, pater Darko Žnidaršič OFM, pater Janez Tretjak OFM in slovenska skupnost Povezava na članek Marte Magajna o City hotelu Izdelovanje butaric v Merrylandsu ZLOŽILI SMO RAFAELA 29 marca 12, Merrylands, piše Martha Magajna Veste, da je bila dobra ideja, da naj bi pripravili občasni magazin »RAFAEL« Verskega Središča po sv maši Molitvene skupine Srca Jezusovega. Večina ljudi, ki so prišli k službi božji, so po končanem opravilu prišli v dvorano, kjer so nekateri sestavljali tiskane strani magazina in jih vlagali v lepe barvaste zunanje strani, ki jih je pripravil oblikovalec Florjan Auser, posebej pa se moramo zahvaliti Alfredu Brežniku za tisk Rafaela. Drugi smo vstavljali darilne kuvertice za velikonočne darove med liste magazina in tretji smo jih vlagali v ovitke in jih pripravili za odhod na pošto.Toliko pridnih rok je kmalu opravilo delo, nakar sta nam pridni gospodinji Elizabeta in Mihelca pripravili prigrizek in - delo je bilo narejeno- polne škatle magazinov je bilo samo še treba odpeljati na pošto, da bodo že v začetku velikonočnega tedna dosegle slovenske rojake iz naših župnij in jih seznanile s prazničnim programom naše cerkve. Hvala vsem, ki ste pomagali ! Pater Valerijan praznoval 86. rojstni dan v Slovenskem društvu Sydney 37. slovenski – mladinski koncert »Žive priče v pesmi in besedi« »Our Timeless Memories in Song« Slovenska verska in kulturna središča - misijoni Slovensko – avstralsko društvo Canberra 1. in 2. oktober 2011 – 1st & 2nd October 2011 Tekst pater Darko Žnidaršič Stran s prireditve z vsemi nastopajočimi Naš 37. slovenski koncert smo tokrat priredili v glavnem mestu Canberri, v letu, ko smo praznovali dvajsetletnico samostojne države Republike Slovenije in ko slovenski bratje frančiškani beležimo 60-letnico služenja Bogu in slovenskim rojakom pod Južnim križem. Avstralska prestolnica Canberra – »Kraj srečevanja« - »A Meeting Place« bo kmalu praznovala 100-letnico, naši koncerti, s katerimi spodbujamo naše talente sedaj že štirih generacij in »si delimo skupni slovenski dom kot ena velika slovenska družina«, pa bodo prav tako kmalu izpolnili četrto desetletje. Naši jubileji so vedno izziv, da bi bili vedno boljši in da se poleg dosedanjih spletejo nove vezi. Skozi vsa ta desetletja se je nabrala bogata slovenska dediščina doma v Sloveniji, tukaj v naši Avstraliji in tudi na vseh straneh sveta, tako da si lahko že rečemo bolj kot kdajkoli prej: »Pridi in poglej« - »Pridite in poglejte!« Vsi pa obenem črpamo iz bogatega slovenskega ljudskega izročila, ki je tako pestro, vedno zanimivo v naših različnih pokrajinah in krajih, v mestih in na vasi in smo ga Slovenci ponesli tudi v svet. Sedaj smo na vrsti, da branimo in ohranimo to, kar je – naše, da nas bodo tudi naši (novi) prijatelji v novem svetu bolje poznali, enako Slovenijo in nje prelesti. Oziramo se na prehojeno pot, ko se spomnimo naših prejšnjih koncertov in gesel – sporočil za nas. Doživeli smo moč Svetega Duha, ko smo pred tremi leti obhajali Svetovni dan mladih v Sydneyu in sprejeli svetega očeta: »Prejeli boste moč Svetega Duha in boste moje priče« (Apd 2,8). Kot ljudje in kristjani imamo pomenljiv zaklad, ki je naša zaveza danes in v prihodnje. Zato je geslo, ki sem ga letos predlagal sam: »Žive priče v pesmi in besedi« - »Our Timeless Memories in Song« več kot pomenljivo. – p. Darko Žnidaršič OFM Po uvodnem pozdravu p. Darka nas je pozdravil in izrekel dobrodošlico predsednik tukajšnjega Slovensko-avstralskega društva g. Franc Čulek, za njim pa nas je nagovoril veleposlanik Republike Slovenije v Avstraliji dr. Milan Balažic. Navzoči so bili še naslednji častni gostje: predsednik Slovenskega društva Sydney g. Štefan Šernek in soproga Ana Šernek, predsednica Slovenskega društva Tivoli Newcastle gospa Marija Grosman in soprog Emil, ki sta tudi zastopala arhivsko organizacijo HASA NSW; predsednik Slovenskega kluba Planica Wollongong Ivan Rudolf in soproga Marinka, predsednica Slovenskega Kluba Lipa Gold Coast Irena Jernej, ki je tudi nastopala na odru, predsednika Slovenskega društva Planinka pri Brisbanu je zastopala Marica Podobnik, ki je bila na obisku pri svojem sinu v Canberri. Drugi predstavniki slovenskih organizacij so se opravičili. Od patrov smo bili navzoči p. Ciril, p. Valerijan in p. Darko, p. Janez pa se je opravičil iz zdravstvenih razlogov. Program sta povezovala napovedovalca Daniel Šmon v slovenščini in Rebecca Kennedy v angleščini. Vezno besedilo in program – scenarij koncerta je pripravil p. Darko Žnidaršič, logotip, sceno na odru, reklamni material, plakate in prijavnice, srečke za srečolov je oblikoval Florjan Auser, za organizacijo in postrežbo je poskrbel predsednik Franc Čulek in odbor, kuharice pa so nas več kot dobro postregle. Hvala vsem ta pridnim in z veseljem še kaj naredimo po svojih močeh! Snemalca sta bila Janez Černe in Florjan Auser, tonski mojster Lenti Lenko, na odru sta pomagala Daniel Šmon in Simon Koštrica. Po uvodnih pozdravih smo zapeli avstralsko in slovensko himno in zmolili kratko molitev. Koncert je odprla 11-letna ASHLEY HORVAT iz Adelaide, ki se je prva prijavila za letošnji nastop. Ashley igra harmoniko približno 3 leta in pravi, da je zelo zanimivo igrati na ta instrument. Njena učiteljica glasbe Ronnie Pierce jo tudi spodbuja, naj igra slovensko glasbo. Ashley je zaigrala Na planincah sončece sije in Avsenikovo skladbo Ja, ja, k’ je luštno. ALEXANDER PENCA je domačin iz Canberre – Theodore, ACT. Star je 12 let in je vnuk Milke Penca in sin očeta Marka in mamice Hang, ki je Vietnamka, ima še mlajšo sestro. Na našem koncertu je nastopal prvič. Na klavirju je zaigral slovensko narodno Kaj nam pa morejo in skladbo Ludwigga van Beethovna Fuer Elise. Klavir je začel igrati pred tremi leti. Poleg glasbe se navdušuje za arhitekturo in za jezike, živo se zanima za Slovenijo in se tudi uči slovenščine. Naše stare znanke, pevke v zboru JUŽNE ZVEZDE: IRENKA BELL, DANICA GRŽELJ, PERINA in REBECCA KEEN, DANICA ŠAJN in voditeljica CARMEN MATHILDE FUDERANAN AUSTIN, so zapele pesem Moja dežela ansambla Borisa Kovačiča, poje jo njegova žena Stanka Kovačič. Pesem je med nami, Slovenci, zelo priljubljena, kakor so številne druge skladbe, ki jih je ustvaril že pokojni glasbenik in producent Boris Kovačič in jih poje Stanka Kovačič. – Druga pesem, ki so jo zapele Južne zvezde, je bila narodna Kje so moje rožice. Naše pevke redno pojejo vsak mesec pri družinski nedeljski sv. maši pri Sv. Rafaelu v Merrylandsu in nastopajo na drugih naših prireditvah in ob drugih priložnostih, kamor jih povabijo. IRENA JERNEJ, predsednica Kluba Lipa na Zlati Obali – Gold Coastu, je samostojna podjetnica v Brisbanu, sicer pa je doma s prelepe Koroške. »Čeprav sem pristna Korošica, so mi prijatelji dali vzdevek 'Dama iz Ljubljane', to pa zaradi mojega načina oblačenja,« pravi o sebi. Ob humoreski Mož kot dober gospodar in pesmi Majhna sem bila, ki jo je zrecitirala tudi v koroškem narečju, smo se dodobra nasmejali. MARIJA VALENCI in njena hči ALISON CLAPSON iz Potato Pointa, NSW, sta zaigrali in zapeli pesem Tam na ravnem polju, ki jo je priredila Marija Valenci, in skladbo Kasey Chambers The House That Never Was. Naslov nas spominja na znano narodno Tam dol na ravnem polju (in je bila tako objavljena v programu), vendar je njuna pesem Tam na ravnem polju, ki jo spremlja Alison s kitaro, drugačna, čisto samostojna skladba. Marija je že večkrat nastopala na naših koncertih v različnih sestavih, z različnimi pevci, vodi naš cerkveni pevski zbor v Canberri in tudi sicer zna poskrbeti za dobro družbo. Alison je prav tako nastopala na prejšnjih naših koncertih, kadar so bili v Canberri, prvič leta 1984. BARICA BRODNIK in ANDREW ŽIČKAR iz Wollongonga sta zapela Pesem sužnjev iz Verdijeve opere Nabucco in narodno Gor čez izaro. Barica vodi naš cerkveni pevski zbor v Figtreeju – Wollongongu. Mehka belokranjska duša in narava, odločna beseda in glava, njena milozvočna pesem ustvarjajo čudovito vzdušje pri naši Božji službi in v naši družbi. Andrew je naš organist in mežnar v Figtreeju in nepogrešljiva desna roka našima patroma ter predsedniku in odbora Kluba Planica Wollongong, lahko rečemo, pravi »handiman«. KATELIN KOPRIVEC, veselo dekle iz Wollongonga, je zapela pesem Saše Lendero Vera, ljubezenr in Hallelujah. Štirinajstletna dijakinja poje na odrih od svojega 7. leta in pleše od 4. leta. Nastopala je na več tekmovanjih mladih talentov v Wollongongu in v Sydneyu, na Wollongong Eistedfod in Sydney Eistedfod ter na dobrodelnih prireditvah za bolne otroke in otroke s posebnimi potrebami v Wollongongu in okolici. Na večih tekmovanjih je tudi zmagala, pred kratkim je prišla v veliko finale na prireditvi Search for Fairy in the KidzWish Foundation Competition. P. DARKO ŽNIDARŠIČ iz Sydneya in harmonikar LENTI LENKO, letos edini nastopajoči iz Melbourna, sta četrtič nastopila v duetu s harmoniko. Lenti je zaigral, p. Darko je zapel, najprej valček Beneških fantov Antona Birtiča Fantič od Čedada in potem valček o slovenskem dekletu Čipkarica ansambla Oglarji. Valček Antona Birtiča o slovenskem fantu pod Matajurjem je kar premalo znan, čeprav je zelo lep, speven in ga lahko uvrstimo tudi med domovinske pesmi. Valček Čipkarica pa nas spomni na stare in nove čase, na ročna dela, ki danes, žal, tudi izginjajo, hkrati pa problem našega časa, individualizem. Vendar, hvala Bogu, da prihajajo kdaj ljudje, ki odkrivajo naše in naših prednikov včasih skrite zaklade in ustvarijo še sami kakšne umetnine. Slovenske čipke, vezenine, običaji, kipi in slike, panjske končnice – kdo jih ne pozna? Mnogim med nami so košček doma – prav pri nas doma, četudi živimo daleč preko morja. – Ob koncu sta Darko in Lenti na prošnjo predsednika Društva Franca Čuleka in poslušalcev ponovila tržaško ljudsko pesem, ki smo jo zapeli v Geelongu leta 2009: Stu ledi naj pride nuter! JERICA GRŽELJ iz St. Ivesa pri Sydneyu, NSW, je naša cerkvena pevka pri Sv. Rafaelu v Merrylandsu, sodeluje v delovni skupini in rada priskoči na pomoč. Vedno nas ogreje s svojo dobro voljo, kar nam lahko potrdijo rojaki in družinski člani, hčerki Danica in Margaret, zet Ivan in vnuki Jordan, Nadia in Luka. – Jerica je prebrala esej Tončke Stariha Koga vidiš, ko rabimo pomoč, in izročila njene pozdrave. Tončka Stariha je večkrat nastopala na naših koncertih, letos pa se je morala opravičiti zaradi zdravstvenih razlogov. Hvaležni vračamo pozdrave! JOŽICA KOŠTRICA in SIMONA OSOLNIK, rodni sestri, prihajata iz Mostja pri Lendavi, pred skoraj 20 leti pa je domača družina Sečkarjevih začela ustvarjati svoj novi dom v Canberri. Potrebno je bilo začeti vse znova. Odločati se vedno znova. Vzdržati vedno znova. Toda popotnica, ki jo prinesemo od doma v svoj novi dom, v novo sredino, osrečuje vedno znova: domača beseda in pesem, glasba, konjički in dejavnosti, molitev in veselje, da smo drug ob drugem. – Jožica in Simona sta prav tako že nastopali na naših koncertih kot pevki, Simona tudi v znani folklorni skupini Prvi rej. Obe sta cerkveni pevki pri naših sv. mašah v Canberri. Zapeli sta pesem, ki jo poje Natalija Kolšek »Vsi zapojmo.« JOŽICI KOŠTRICA se je pri naslednji pesmi pridružil mož JOŽE, ki je doma iz Ižakovec v župniji Beltinci. Letos praznujeta 15. obletnico poroke. Pesem ju druži od nekdaj, doma, v veseli družbi, na prireditvah in tudi v slovenskem cerkvenem pevskem zboru v Canberri, hkrati pa pomagata pripraviti patroma vse potrebno za sveto mašo. Pred štirimi leti sta bila napovedovalca na našem 33. slovenskem-mladinskem koncertu v Canberri: »Spoštuj preteklo, živi danes, delaj za prihodnost« - »Respect the Past, Live Today, Work for the Future.« - Zapela sta Venček narodnih, s harmoniko ju je spremljal sin Simon. SIMON KOŠTRICA, domačin iz Canberre – iz Evatta, ACT, je na harmoniko zaigral Venček polk in valčkov, spremljala sta ga kitarist LOJZE KAVAŠ in basist DANIEL ŠMON, naš napovedovalec. Simon igra harmoniko dobrih pet let, učil se je pri Lojzetu Kavašu in je prvič javno nastopil prav na tem odru. Od takrat pa do danes z Lojzetom nastopata ob petkovih večerih tukaj v društvu, na praznovanjih in drugih zabavah. Simon obiskuje St. Francis Xavier's College, obožuje glasbo, nogomet, domače živali, ki jih imajo doma in več let že ministrira pri naših slovenskih sv. mašah v Canberri, sedel pa je tudi že za orgle. Letos avgusta je obiskal Slovenijo in se je udeležil 6. Avsenikove mednarodne glasbene delavnice v Begunjah na Gorenjskem, kjer so ga bili še posebej veseli. Za Simonom sta nastopili še njegova sestra MATEJA KOŠTRICA in pa BRIANNA SEČKO, prav tako iz Canberre. Mateja šteje 11 pomladi, prosti čas rada preživlja pri svojih starih starših, se igra in poskrbi za domače živali, pomaga mamici v kuhinji in rada poje. Z bratom Simonom ministrirata pri naših slovenskih sv. mašah. Brianna šteje 12 pomladi, rada pleše klasični in jazz balet. Doma rada poprime za kuhinjske pripomočke in skupaj z mamico ustvarita kaj okusnega za domačo mizo. Brianna in Mateja sta nam zapeli pesem pevke Klare Za Slovenijo živim in narodno Mamica je kakor zarja, ki jo je s harmoniko spremljal brat Simon. - Ob koncu njune točke sta se pridružili na odru naslednja nastopajoča Evangelina – Evie Grmek in njena sestrica Taja, obe v kraških narodnih nošah. Simon je zaigral Avsenikovo Na Roblek, Brianna, Mateja, Evie in Taja pa so patrom in častnim gostom podarile nageljčke. Vsi smo bili globoko ganjeni. EVANGELINE – EVIE GRMEK in TAJA GRMEK sta vnukinji Albina in Ivanke Grmek iz Canberre. Evie je zapela slovenski narodni pesmi Sem deklica mlada, vesela in Mi se imamo radi, Simon jo je spremljal s harmoniko, sestrica Taja pa ji je delala dobro družbo. Evie je četrtošolka, obožuje navijačice na športnih tekmah – cheerleadings - in glasbo in rada pleše hip hop. Rada ima svoje najdražje in prijatelje, kadar družina sede za mizo, pa se najbolj razveseli jote, ki jo skuha njena nona. Zadnji je nastopil OSKAR URBAS, prav tako domačin iz Canberre. Oskar je star 16 let in obiskuje Herald Marist College. Zelo rad ima glasbo in igra več inštrumentov. Zaigral je Madžarski ples v f molu Johannesa Brahmsa na klavirju in Avsenikovo skladbo Večer na Robleku na trobento. – Pismo s prijavnico se je očitno izgubilo ali založilo, zato Oskarja ne najdemo na programskem listu, smo ga pa vključili brez težav in nastop je uspel. Vse navzoče in nastopajoče sta nagovorila in se jim zahvalila: častni generalni konzul g. ALFRED BREŽNIK in za njim predstojnik slovenskega misijona v Sydneyu P. DARKO ŽNIDARŠIČ, ki je podelil priznanja. Po skupni »gasilski sliki« smo zapeli sklepno pesem Ota Pestnerja Ljubim te, Slovenija. Pesem je stara kakih 30 let, prvič jo je zapel New Swing Quartet, v katerem je tudi pel Oto Pestner. Pred četrt stoletja pa sta jo Oto Pestner in Ivanka Kraševec posnela z ansamblom Alpski kvintet. Tej sklepni pesmi smo dodali še eno – vedno priljubljeno in zimzeleno: »V dolini tihi je vasica mala...« Spomnili smo se znamenitega Slovenca, velikega harmonikarja in glasbenika LOJZETA SLAKA, voditelja znanega ansambla, ki je umrl v Ljubljani ravno v četrtek pred našim koncertom, 29.9.2011, star 79 let. Ansambel Lojzeta Slaka in Fantje s Praprotna so pred skoraj 40 leti gostovali v naši Avstraliji in še danes se jih rojaki tukaj živo spominjajo. Po koncertu smo dobili na mizo okusno večerjo, izžrebali dobitke in srečne dobitnike in na koncu še vstopnice za nagrado – najem avtomobila, ki jo je podaril eden od sponzorjev našega koncerta, BUDGET SLOVENIJA. Nagrajenca pa ravno tukaj dolgo in dolgo ni hotelo biti. Končno smo našli srečnega dobitnika v nedeljo pred našo sv. mašo – predsednika Slovenskega društva Sydney ŠTEFANA ŠERNEKA. Bolje pozno kot nikoli! Iskrene čestitke, Štefan! Drugi pa bomo imeli drugič še kaj več sreče. V nedeljo, 2.10., smo se zbrali v dvorani Društva pri naši sv. maši, ki smo jo obhajali v čast sv. Frančišku. Kljub temu, da je bila ura spanja manj zaradi začetka poletnega časa, smo se vseeno nabrali v lepem številu in dvorana je bila očiščena in pospravljena – Bog povrni vsem ta pridnim! Le uro v dvorani smo še premaknili. Zgodilo se je tako. Somaševanje patrov je vodil p. Darko, somaševala sta p. Ciril in p. Valerijan. P. Ciril in p. Darko sta popridigala o sv. Frančišku, Danica Grželj je prebrala molitev The Sneeze, p. Valerijan pa je spregovoril ob koncu sv. maše. Upamo in želimo, da ga prihodnje leto maja pozdravimo ob njegovem jubileju – biserni maši (60-letnici mašniškega posvečenja in nove maše), ki jo bomo, če bo Bog dal, praznovali 20. maja 2012 pri Sv. Rafaelu. - Bog usliši to našo veliko željo! p. Darko Žnidaršič OFM 37. mladinski Koncert verskih in kulturnih središč Avstralije v Canberri 1. in 2. oktobra 2011, ter sprejem na veleposlaništvu RS Tekst pater Ciril Božič V soboto, 1. oktobra 2011, je bil v dvorani Slovensko-avstralskega društva Canberra 37. slovenski mladinski koncert pod geslom »Žive priče v pesmi in besedi«. Koncert so organizirala slovenska verska in kulturna središča Sydney, Melbourne in Adelaide – letos je bilo glavno breme na Sydneyu in tako na plečih p. Darka Žnidaršiča; gostitelj pa je bilo Slovensko društvo Canberra, ki ga vodi predsednik g. Franc Čulek. Nastopajoči in poslušalci so prišli iz Adelaide, Melbourna, Brisbana, Wollongonga, Sydneya, Newcastla in seveda domačini iz Canberre. Tudi letošnji koncert je dal več, kot smo pričakovali. Razveseljevali so nas mladi pa tudi starejši talenti in večer je bil zares prazničen. Po koncertu so nam gospodinje društva pripravile okusno večerjo, za ples in veselje pa so skupaj zaigrali in zapeli mladi glasbeniki iz Canberre ter različnih krajev Avstralije. O koncertu in koncertnem dogajanju bo seveda še precej zapisanega in v reviji Misli predstavljeno z mnogimi fotografijami. Tu bi radi sedaj povedali o prijetnem presenečenju pred koncertom. V soboto, dve uri pred koncertom, je naš prvi slovenski veleposlanik v Avstraliji dr. Milan Balažic pripravil sprejem za predstavnike slovenske skupnosti v Avstraliji, ki so prišli na koncert v Canberro. Gostoljubno, s širokim srcem, sta nas sprejela in pozdravila gospod veleposlanik dr. Milan Balažic s partnerico gospo Nino Krajnik ter sodelavkama Metko Čuk in Jožico Koštrica. Po prijaznem pozdravu in rokovanju z vsemi udeleženci nam je veleposlanik spregovoril o delu veleposlaništva in svojih sedanjih aktivnostih, nazdravili smo Sloveniji in Avstraliji – saj je bila miza v sprejemni sobi polna dobrot za pod zob in dobre kapljice. Potem nas je vse popeljal po prostorih veleposlaništva, kjer je rezidenca veleposlanika in v spodnjih prostorih uradi veleposlaništva v lepi, prostorni in moderno zasnovani hiši - vili v novem naselju Canberre na naslovu 26 Akame Circuit, O'Malley ACT 2606. V tem delu mesta je sedaj že tudi več drugih veleposlaništev raznih držav. Ustavili smo se ob knjigah, ki jih je napisal dr. Milan Balažic, jih prelistali, pa tudi občudovali opremo knjig – na njih je večkrat podoba veleposlanikove sopotnice Nine. Veleposlanik dr. Balažic je avtor naslednjih knjig, ki smo jih lahko tam vzeli v roke: Gospostvo; Slovenska demokratična revolucija 1986 – 1988; Slovenski berlinski zid; Psihoanaliza politike; Politična antifilozofija; Znanost in realno; Rojstvo slovenske demokracije iz duha državljanske vojne; Slovenski plebiscit; Samostojna Slovenija. Nekdo iz Melbourna pa je pri ogledu prostornega balkona, od koder je lep pogled na bližnje hribe, ugotovil, da tam ni BBQ-ja. Sklenili smo, da če ga Ljubljana ne bo odobrila, ga bomo poslali iz Melbourna. Na sprejemu, za katerega je dal pobudo g. Florjan Auser, član Sveta Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu ter direktor Slovenian Media House iz Sydneya, ki je ta sprejem in koncert tudi ovekovečil s fotografijami, so bili poleg njega tam tudi g. Alfred Brežnik – častni generalni konzul z ženo Jeni in njeno sestro Mari Lenarčič iz Slovenije, predsednik Slovenskega društva Canberra Franc Čulek, predsednica slovenskega društva Tivoli iz Newcastla Marija Grosman z možem Emilom, predsednik Slovenskega kluba Planica iz Wollongonga Ivan Rudolf z ženo Marinko, p. Darko Žnidaršič iz Sydneya ter p. Ciril A. Božič in Marija Anžič iz Melbourna s kar celotno skupino, ki je bila na poti že od četrtka. Pater Ciril se je v imenu prisotnih zahvalil gospodu veleposlaniku in vsej njegovi ekipi za zares prijazen sprejem in dobrodošlico in jim obljubil, da so vedno dobrodošli tudi pri njih. Lepo pa je bilo tudi pozneje, saj smo se ponovno srečali že po slabi uri na koncertu, kjer smo preživeli prijetne ure vse do bližajoče se polnoči v pravem domačem, prijaznem, spoštljivem in prijateljskem razpoloženju. p. Ciril A. Božič »ŽIVE PRIČE V PESMI IN BESEDI« - »OUR TIMELESS MEMORIES IN SONG« Nagovor patra Darka Žnidaršiča OFM Spoštovani gospe in gospodje, dragi slovenski rojaki in prijatelji! Z velikim veseljem Vas pozdravljam na našem že 37. slovenskem – mladinskem koncertu, ki ga vsako leto prirejajo slovenska verska in kulturna središča v naši Avstraliji – Sydneyu, Melbournu in Adelaide in letošnji naš gostitelj je živa skupnost naše gore listov – skupnost naših rojakov v Canberri. Hvala, dragi rojaki in, seveda, farani, za Vašo skrb, za Vaš trud in da smo skupaj! Letošnje leto 2011 smo praznovali dvajsetletnico samostojne naše Slovenije, naše korenine, dom in rod pa so, kot vemo, veliko starejši. V prejšnjih in naslednjih letih je bilo in bo še nekaj naših pomenljivih obletnic, glavno mesto Canberra – ime pomeni v jeziku domorodcev »kraj srečevanja« - bo kmalu obeležilo svoje stoletje, naši vsakoletni slovenski koncerti bodo izpolnili štiri desetletja. Danes in jutri si spet delimo slovenski dom kot ena velika slovenska družina. In vsak naš dom je, kot je zapisal še živeči duhovnik Phil Bosmans, »tisti, kjer se imamo radi«, tisti, ki je naš pristan, tisti, kjer se sprejemamo in poprimemo drug drugega bremena, kot nas spodbuja apostol Pavel (prim Gal 2,6). Vsak naš dom pa ne bi bil to, kar je, in Slovenci ne bi bili to, kar smo, če ne bi zapeli in zaigrali naših čudovitih pesmi, napevov, v veselju ali v žalosti, v delu in v veseli družbi, v cerkvah ali na naših romanjih, vedno pa v veri in upanju, z ljubeznijo, v vzgoji za prave človeške, krščanske in slovenske vrednote, ki so danes veliko bolj kot kdajkoli na prepihu in jih moramo braniti in ohranjati. V tem duhu bi se rad ozrl na prehojeno pot, osvetlil geslo našega današnjega koncerta in hkrati ponovno spomnil, da se ne bojmo nikoli in nikdar pokazati tega, kar je – naše - slovensko! Pred štirimi leti smo se zbrali tukaj na 33. koncertu – petem v Canberri: »Spoštuj preteklo, živi danes, delaj za prihodnost.« V vmesnem obdobju smo se zbrali na naših koncertih v Adelaide, v Geelongu in v Sydneyu. Doživeli smo nove binkošti – svetovni dan mladih v Sydneyu 2008, obisk svetega očeta in mladih romarjev, ki so nam prinesli košček doma, košček vere, košček, ki se mu reče pesem, domača beseda, molitev. »Prejeli boste moč Svetega Duha in boste moje priče« (Apd 2,8). Geslo SDM 2008 je iz Apostolskih del – za našo popotnico, da bi se zavedli tega osnovnega človeškega in krščanskega poklica, poleg tistega, ki ga opravljamo in tistega, ki ga živimo, da bi kot bili kot prvi kristjani žive priče evangelija in kot Slovenci hkrati žive priče slovenske pesmi in besede, da se ne sramujemo tega, kar smo in kar imamo, ampak vedno znova opozarjamo nase. V tem duhu sem čakal na priložnost in letos predlagal geslo za naš koncert, za naš letošnji jubilej, da gremo pogumno skupaj naprej: »Žive priče v pesmi in besedi,« - »Our Timeless Memories in Song,« ali, še bolje, pričevalci: »Bear Wittnesses in the Song and in the Word«. V jubilejnem letu naše Slovenije slovenski frančiškani beležimo 60-letnico služenja Bogu in slovenskim rojakom pod Južnim križem. Istočasno sta v naši domovini domača slovenska pesem in glasba dobila še nov zagon, nastajali so domači ansambli, skupine zabavne glasbe, oddaje, pevci in glasbeniki, ki so postali žive legende, novi slovenski klasiki; pesmi, ki so in bodo zimzelene in priljubljene. Pred skoraj 60 leti sta na Radiu Ljubljana (danes Radio Slovenija) zaživela Četrtkov večer domačih pesmi in napevov in oddaja Slovenska zemlja v pesmi in besedi, ki je posvečena domačim ljudskim napevom in pesmim. Slovenija je tako raznolika v svojih pokrajinah in ljudeh, da težko zaobjamemo to dragoceno zakladnico pesmi in besede, ki jo imamo, vedno pa črpamo iz nje kakor iz vodnjaka. Zato bi rad ob geslu koncerta in naših jubilejih položil vsem na srce še nekaj. Vedno, včasih kar pogosto se namreč dogaja, da pojemo pesmi, ki jih bolj znamo, manj znane pa utonejo v pozabo. Tudi v naših cerkvah. Zato Vas povabim, danes in v prihodnje, da znova izkopljemo skrite zaklade – da predstavimo na naših koncertih in prireditvah kakšne manj znane stvaritve, prebudimo spet zanimanje in moč. Lepo bi bilo, da bi v naši bližnji prihodnosti še zbrali spomine in pričevanja o naših slovenskih mladinskih koncertih in pripravili jubilejni zbornik ob bližnji 40-letnici. Že danes si lahko v veži Društva ogledate razstavo fotografij o koncertih v Canberri. Če ima kdo še kakšne spomine, pričevanja, posnetke, ki še niso objavljeni, je povabljen k sodelovanju. Vsem, ki boste (ali bomo) danes nastopali, pa želim obilo uspeha in še več dobre volje, ki si jo bomo delili med seboj. 37. koncerta verskih in kulturnih središč Avstralije v Canberri 1. in 2. oktobra 2011 Fotografije:Janez Černe in Florjan Auser Foto utrinki z obiska skupnosti v Veleposlaništvu Republike Slovenije v Canberri Priprave na koncert v Canberri V Canberri so se sestali pater Ciril Božič, Janez Černe, Marija Anžič, pater Darko Žnidaršič, Franc Čulek in Florjan Auser, da so dorekli še zadnje detalje pri pripravah na koncert. AVTOBUSNI IZLET - MLADINSKI KONCERT IN FLORIADE sobota,1. in nedelja, 2.oktobra. Odhod avtobusa iz Merrylands v soboto,1.oktobra ob 7.00 zjutraj. Postanek v Mittagongu. Prihod v Slovensko– Avstralski Klub Canberra in kosilo. Nastopajoči ostanejo v klubu, drugi gredo na ogled Floriade. Koncert ob 4.oo popoldne, nato večerja in družabnost. Odhod v motel. Drugo jutro sv.maša v klubu in BBQ kosilo , nato povratek z avtobusom v Merrylands. Cena: Avtobus in prenočišče: $ 150.- Hrana: Vsak obrok v klubu.- (kosilo, večerja in kosilo drugi dan) –po $ 15 (Vse skupaj $45) Vstopnina: odrasli $ 12.-, upokojenci in študentje $ 8.00, otroci do 12 let prost vstop. Nastopajoči imajo vse to brezplačno. Prijave s plačilom sprejema p. Darko ali Sonja. ROMANJE V PENROSE PARK. Piše Martha Magajna V četrtek,13.oktobra bo romanje v Penrose Park. Iz Merrylandsa odhaja mali avtobus ob 8.30 zjutraj. Cena prevoza je $ 20.- na osebo, kosilo prinesite s seboj. Na avtobusu je prostora za 15 oseb, prijave s plačilom pri Sonji ali patru Valerijanu. Sv.Maša tam je ob 11.00 Am in lahko pridete tudi s svojim avtom. Za prevoz sta nam priskočila na pomoč rojaka iz Newcastla, Marija in Emil Grosman, ki bosta v ta namen prišla v Merrylands, da bosta popeljala romarje v Penrose Park. V ta namen sta morala napraviti poseben vozniški izpit, da sta dobila vozniško dovoljenje za dvajset - sedežđno vozilo. Kaj ni to lepo od njih? Hvala, Marija in Emil ! SVEČANA AKADEMIJA V POČASTITEV 20.OBLETNICE SAMOSTOJNOSTI REPUBLIKE SLOVENIJE V VERSKEM SREDIŠČU MERRYLANDS. V SOBOTO, 25,JUNIJA OB 6.00 POPOLDNE Versko Središče Merrylands in Arhivska organizacija HASA NSW sta skupno pripravila proslavo v čast dvajsete obletnice samostojnosti Republike Slovenije. Kulturni program večera je vseboval ogled obsežne razstave »Naša pot v samostojno Slovenijo«, ki so jo pripravile članice HASA NSW, predstavitev knjige »Od sanj do resničnosti« avtorice Drage Gelt OAM in ogled filma » Doprinos Avstralskih Slovencev za Samostojno Slovenijo« ki ga je pripravil Florjan Auser iz Slovenija Media House. Program je vodila Olga Lah, ki je tudi pomagala pripraviti in postaviti razstavo.V programu so poleg predstojnika Verskega Središča Merrylands p. Darka Židaršiča, ki je pozdravil goste v imenu verskega središča in predsednice HASA NSW, Marthe Magajna, ki je pozdravila goste v imenu HASA NSW, nagovorili goste pokrovitelj in sponsor prireditve, častni generalni konzul RS Alfred Brežnik, novi ambasador Republike Slovenije, dr Milan Balažic in Tony Issa, MP, Member for Granville. Sodelavke HASA NSW Maria Grosman Zora Johnson Mihelca Sustersic Martha Magajna z Alfredom Breznik in Jeni Breznik Castni gen Konzul RS Alfred Breznik ambasador Milan Balazic in Dusan Lajovic Sodelovale so tudi pevke dekliškega pevskega zbora »Južne Zvezde«,ki so zapele obe himni in še dve domoljubni pesmi. Pevke Juzne Zvezde z drugimi narodnimi nosami P Valerijan Jenko je predstavil Knjigo Drage Gelt OAM Od sanj do resnicnosti Alfred Breznik, P Valerijan , Tony Issa MP for Granville, Zora Johnson in Maria Grosman G Breznik je podaril vsem drustvenim delavcem in drugim zasluznim Slovencem novo knjigo Po koncanih predstavitvah smo si ogledali film Florjana Auserja »Doprinos Avstralskih Slovencev za samostojno Slovenijo«. Film je za uvod prikazoval na kratko priseljevanje Slovencev v Australijo in njihova združevanja in aktivnosti, bolj podrobno pa prizadevanja in aktivnosti avstralskih Slovencev, da bi podprli in pomagali gibanju za demokracijo v naši rodni domovini in dosegli samostojnost. Med publiko je bilo kar precej ljudi, ki so sodelovali v teh akcijah in vsi so z veseljem in zanimanjem sledili filmu. Pred svečanostjo in v odmorih so bili gledalci postreženi z prigrizkom in okrepčili, katere je daroval klub Triglav Panthers. Poleg delavcev, katere je poslal klub Triglav, so za postrežbo poskrbele gospodinje iz delovnih skupin Verskega središča Merrylands in mladina v narodnih nošah, ki jih je biilo nepričakovano veliko. Zora Johnson z usluzbenci kluba Triglav ki so postregli s hrano Martha Olga in Peter pri delu Pri svečanosti je bila navzoča tudi Tanja Smrdel, urednica slovenskih odaj pri SBS, ki je večer tudi posnela za slovensko oddajo . Srečanje patrov v Sydneyu Patri naših verskih središč po skupnem sestanku v Sydneyu 15. marca 2011. Pater Janez Tretjak - Adelaide, pater Darko Žnidaršič in pater Valerijan Jenko - Sydney, pater Ciril Božič - Melbourne. Vsi so pričeli svojo delovno pot v skrbi za avstralsko slovensko dušo v Sydneyu v Veselovem - Merrylandsu. DOBRODELNA AKCIJA 2011 »ROJAK ROJAKU!« Sklepno poročilo o naši pomoči žrtvam ciklona Yasi v North Queenslandu 19 A'Beckett Street Tel.: 03 9853 7787 Fax: 03 9853 6176 Mobile: 0412 555 840 ABN: 11 213 238 190 CIKLON YASI je iz četrtka na petek, od 3. na 4. februar 2011, prinesel veliko opustošenje po severnem delu sončnega Queenslanda. Razdejanje, ki je ostalo za njim, primerjajo vojnemu opustošenju. Lahko rečemo, da je vsa Avstralija pa tudi svet s tesnobo pričakoval, kdaj bo ciklon Yasi mimo. Po strašni noči, ki so jo preživljali ljudje našega tropskega severa, je nov dan razodel vso grozoto opustošenja. Na področjih, ki jih je ciklon najbolj prizadel, živi tudi nekaj naših rojakov – Slovencev: V Tullyju Marija in Ivan Harej in družina njune hčerke Christine, v Silkwoodu Marica in Leo Vogrinčič, Milan Štrasberger in Ema Skočaj – vdova po pokojnem Romanu ter Milan Zalar. Pater Ciril je v soboto, 5. februarja 2011, govoril po telefonu z Marijo Harej iz Tullyja. Njen mož Ivan je bil v bolnišnici. Iz Tullyja so paciente preselili v Innisfail. Njuna hiša je grajena po slovensko, je dejala, zato niso utrpeli večje škode. Vode je malo, elektrike ni. Je pa hudo na farmi pri Vogrinčičevih in pri drugih, ki imajo nasade, je povedala Marija, saj Vogrinčičevih ne drugih v Silkwoodu ni bilo mogoče priklicati po telefonu. Vse naše rojake, ki imajo plantaže ananasa, banan in sladkornega trsa, je ciklon Yasi zelo prizadel, saj so vsi nasadi poravnani z zemljo. To je že drugi ciklon v zadnjih letih, ki jih je močno prizadel. Za Marijo in Ivana Harej je bil to že šesti ciklon, ki sta ga doživela v Tullyju in ta je bil najhujši. Ko gledaš okrog, je pogled, kot bi gledal uničenje po bombardiranju, je povedala Marija. Z več strani je prišla pobuda, da našo tokratno pomoč naklonimo konkretno našim rojakom v Tullyju in v Silkwoodu, za katere vemo, da so bili zelo prizadeti v tej naravni nesreči. V naših slovenskih cerkvah v Melbournu, v Adelaidi in v Sydneyu smo v nedeljo, 6. februarja 2011, vso zbrano pomoč namenili njim. Povabili smo k tej solidarnosti in se ponovno prepričali, da ste se mnogi velikodušno odzvali, kot to mnogokrat storite, posamezno, v cerkvenih občestvih in tudi po naših društvih in klubih, kjer se zbirate. Pred očmi in srcem imamo svoje rojake z imeni in priimki, in nekateri od njih še niso vedeli za to pobudo, so pa zares potrebni naše pomoči, dobre misli in tudi molitve. V Melbournu smo zbrali v nedeljo, 6. februarja 2011, v cerkvi sv. Cirila in Metoda v Kew 1800 dolarjev. Nabirka je bila brez predhodnih obvestil. Sledili so še darovi posameznih darovalcev – skupaj $1550, tako, da je sedaj skupna vsota, ki smo jo zbrali v Kew $3350. Poleg tega so v Viktoriji še darovali: Slovensko društvo Ivan Cankar iz Geelonga $1000 in na nedeljskem kosilu so na društvu v Geelongu 13. februarja zbrali še $1210, Slovensko društvo St. Albans je darovalo $1000, Slovensko društvo Planica Springvale $1000 in Slovenski klub Jadran je zadnjo nedeljo v februarju podaril $1000. V Sydneyu so pri maši 6. februarja 2011 zbrali 730 dolarjev, 1970 dolarjev so darovali posamezniki in znano podjetje iz Sydneya; Slovensko društvo Sydney je darovalo $500, Igralska družina Merrylands $300, HASA NSW $200, Slovensko društvo Tivoli iz Newcastla $100, Slovensko društvo iz Canberre $1000. Akciji so se pridružili tudi v Adelaidi. V slovenskem misijonu svete Družine so zbrali $1300 in v nedeljo, 20. februarja, so na Slovenskem klubu Adelaide zbrali $350 in vodstvo kluba je dodalo še $650 - skupaj torej $1000. Povzeto torej: Rojaki iz Viktorije so v tej nabirki »Rojak rojaku« darovali $8560, rojaki iz NSW $3800, rojaki iz SA - Južne Avstralije $2300, rojaki iz Canberre ACT $1000. VSI DAROVI SKUPAJ: $15660. Hvala najprej vsem darovalcem za vso vašo velikodušnost in pomoč rojaka rojaku! Hvala v njihovem imenu. Hvala pa tudi p. Janezu, p. Darku in p. Valerijanu OAM za pomoč pri izvedbi te nabirke. Prav tako tudi g. Florjanu Auserju za pobudo in objave na Stičišču avstralskih Slovencev, radijskim sodelavcem Lentiju Lenku OAM, Tanji Smrdel, Meti Lenarčič in Pavlu Šraju ter predsednikom, odborom in članom slovenskih društev: Ivan Cankar Geelong – Jožetu Ramuta, St. Albans - Branku Kojcu, Planica Springvale – Ferdu Toplaku, Jadran – Stojanu Brnetu, Adelaide – Danilu Kreseviču, Canberra – Francu Čuleku, Sydney – Štefanu Šerneku, Newcastle – Mariji Grosman, HASA NSW in Igralski družini Merrylands – Marthi Magajna. Ko sem v četrtek, 10. februarja 2011, prvič lahko govoril po telefonu z Marico Vogrinčič iz Silkwoda in mi je podrobno opisala dogajanje med ciklonom in razdejanje po njem, je dejala: »Nobenemu ni lahko; vem, da si vsakdo odtrga od svojih ust, da nam pomagate. Hvala!« Po posvetovanju smo zbrani denar razdelili glede na prizadetost in škodo, ki so jo utrpeli naši rojaki. Najbolj sta bila v tem ciklonu prizadeta Marica in Leo Vogrinčič iz Silkwooda. Njima smo namenili $7360; Milanu Štrasbergerju iz Silkwooda $2700, Mariji in Ivanu Harej iz Tullyja $2200, Emi Skočaj iz Tullyja $1700 in Milanu Zalarju iz Silkwooda $1700. Čeke s to vsoto bodo prejeli po pošti v prvem tednu marca 2011. Vso pošto smo 28. februarja 2011 poslali priporočeno na naslov Marice (Marije) in Leota Vogrinčič, PO Box 63, SILKWOOD QLD 4856 in ju zaprosili, da dostavita naslovljencem našo pomoč. Poročilo o tej naši akciji bo objavljeno v Mislih, na slovenskih radijskih programih in seveda bodo tudi vsa sodelujoča slovenska društva in organizacije prejeli to poročilo in zahvalo ter obvestilo o prejemu pomočí. pater Ciril A. Božič OFM, Melbourne VIC Kew, 28. februarja 2011 DOBRODELNA AKCIJA »ROJAK ROJAKU!« CIKLON YASI je iz četrtka na petek, od 3. na 4. februar 2011, prinesel veliko opustošenje po severnem delu sončnega Queenslanda. Razdejanje, ki je ostalo za njim, primerjajo vojnemu opustošenju. Lahko rečemo, da je vsa Avstralija pa tudi svet s tesnobo pričakoval, kdaj bo ciklon Yasi mimo. Po strašni noči, ki so jo preživljali ljudje našega tropskega severa, je nov dan razodel vso grozoto opustošenja. Na področjih, ki jih je ciklon najbolj prizadel, živi tudi nekaj naših rojakov – Slovencev: V Tullyju Marija in Ivan Harej in družina njene hčerke Christine, v Silkwoodu Marica in Leo Vogrinčič, Milan Štrasberger, Ema Skočaj – vdova po pokojnem Romanu in še kdo. SREČNO POT NAZAJ V DOMOVINO, PATER FILIP !! ( Potem, ko smo skupaj praznovali rojstne dneve ! ) Naš stari znanec in prijatelj pater Filip Rupnik nas je prišel obiskat iz domovine, da bi skupno z nami proslavil petinosemdeseti rojstni dan patra Valerijana Jenka. Med nami je ostal skoraj en mesec dni in v tem času je poleg svoje nekdanje župnije v Verskem središču Merrylands obiskal tudi vse druge kraje, kjer je prej v času svojega bivanja v Avstraliji maševal in obiskoval slovenske skupnosti, razširjene od Melbourna, Canberre, pa do Brisbana. Čas je hitro potekel in na žalost je prišel čas n jegovega povratka v domovino, preden bi lahko proslavili tudi njegov osemdeseti rojstni dan, ki pade prav na slovenski Kulturni dan, 8,februarja . Prijatelji iz Verskega Središča Merrylands smo mu pretekli petek (28.januarja ) pripravili lepo slovo in proslavili tudi njegov rojstni dan,tako, da smo se za svečano mizo znašli skupaj kar trije slavljenci, Martha Magajna, ki slavi rojstni dan 25. januarja, Dušan Lajovic, 26.januarja in p Filip Rupnik. Trije vodnarji skupaj- samo ta-boljši ljudje. V zgodnjih popoldanskih urah je že odletel v domovino, kjer ga obiskovalci lahko najdejo na božji poti v Novi Štifti na Dolenjskem. Srečno pot, Pater Filipin hvala za obisk! SVETI TRIJE KRALJI - 85.ROJSTNI DAN NAŠEGA PATRA VALERIJANA Pretekli četrtek, na praznik Svetih Treh Kraljev (6.januarja 2011) smo Slovenci v NSW slavili pomemben praznik: s slovesno mašo in nato z srečanjem v dvorani Verskega Središča Merrylands smo obeležili enega od nad vse pomembnih jubilejev: petinosemdesti rojstni dan patra Valerijana Jenka. Dolgoletni predstojnik in ustanovitelj Verskega Središča Merrylands pater Valerijan nam je bil dolga leta ne samo naš duhovni oče, bil nam je svetovalec, pomočnik in prijatelj v tujem svetu in trdna opora vsakemu Slovencu pri reševanju njihovih problemov. Poročal je mlade slovenske pare, krščeval njihove otroke, jih vodil po pravih poteh do verovanja in zakramentov in njihovih zakonskih zvez- v zadnjih časih pa je poskrbel tudi za vse več pogrebov v naši skupnosti. Versko središče v Merrylands je pod njegovim vodstvom postalo ne samo versko središče, ampak tudi kraj, kjer se je spodbujal in ohranjal slovenski jezik, kultura in zgodovina. S patrom Valerijanom smo preživeli že več pomembnih jubilejev, njegovo Zlato mašo, njegovo 80.letnico, z njim smo se veselil, ko je prejel pomembna priznanja domovine Slovenije, nove domovine Australije in Svetega očeta. Na njegov rojstni dan se je zbralo večje število njegovih prijateljev in sodelavcev.Pri svečani sveti maši so s p. Valerijanom somaševali: p. Darko Žnidaršič, p. Ciril A. Božič iz Melbourna, g. Edi Sedevčič, potem p. Boris Markež, p. Robert Bahčič in p. Filip Rupnik, ki so pri nas na obisku, ter p. Carl Schaeffer kot zastopnik avstralskih frančiškanov, iz Melbourna pa je prišla tudi laična misionarka Marija Anžič s sodelavko Andrejo. Po končani sveti maši smo se vsi zbrali v dvorani Verskega Središča, kjer je arhivska organizacija HASA NSW pripravila obsežno slikovno razstavo pod naslovom »Življenje in delo patra Valerijana«. Patra Valerijana sta z lepim nagovorom pozdravili Danica Petrič in Olga Lah, nakar smo si ogledali video, posvečen patru Valerijanu, ki ga je pripravil in oblioval direktor Slovenia Media House Florjan Auser. Video je bil nad vse dobro pripravljen in prav tako dobro sprejet, vsi so ga gledali in poslušali z veliko pozornostjo in v spoštljivi tišini, kar je že samo po sebi velik dosežek med našo pogosto nedisciplinirano publiko. Enako lepo je bila sprejeta tudi pesem patru, ki jo je zložila in zapela rojakinja iz Wollongonga, Barica Brodnik. Postrezbo v dvorani so organizirale Danica Petric, Olga Lah in Ani Perovic Molitvena skupina Srca Jezusovega s prijatelji in pomočniki so skupaj pripravili odlično kosilo, dobre gospodnije so prispevale dobro domače pecivo , potice in druge dobrote, patru so prinesli še torto in cvetje in že so se morali gostje iz Melbourna posloviti in s seboj so odpeljali tudi nekaj obiskovalcev iz domovine, patra Borisa in patra Roberta, kar je vse skupaj dalo znak, da je prišel čas , da se slavje konča in da ga bomo nadaljevali v nedeljo, 9.januarja, ko bo slavje še bolj množično.Veseli nas, da smo lahko med nami ponovno pozdravili našega patera Filipa Rupnika, ki bo ostal z nami še do konca meseca januarja in ki nam je zatrdil , da se počuti med nami kot doma. Dobrodošel pater Filip, našemu ljubemu patru Valerijanu pa iskrene čestitke in zdravja in zadovoljstva med nami! 85. ROJSTNI DAN PATRA VALERIJANA JENKA, OFM OAM 9. januarja 2011 V MERRYLANDSU Govor Alfreda Brežnika, častnega generalnega konzula RS Spoštovani slavljenec, dragi oče Valerijan! Spoštovani, p. Darko, p. Filip, Fr. Roderik Bray, Fr. Edi Sedevic, odpravnik poslov Veleposlaništva RS, dr. Zvone Žigon, predstavniki slovenskih organizacij, gostje iz Newcastle, Wollongonga, Canberre in drugod, drage rojakine in dragi rojaki. Bil sem vprašan, da danes, ko praznuje svoj visoki osebni jubilej naš p. Valerijan, v imenu občestva pri Sv. Rafaelu, spregovorim nekaj besed. Res velika čast zame in tudi naloga. V četrtek, 6. januarja, na sam praznik sv. treh kraljev, ki sovpada z rojstnim dnevom p. Valerijana, smo skupaj s sedmimi njegovimi sobrati, frančiškanskimi duhovniki, ki so somaševali, praznovali in se Bogu zahvalili za to veliko dobroto, ki jo tako nesebično podeluje nam vsem – v tem primeru, da nam je dal - očeta Valerijana. Pozneje v dvorani nam je poleg čudovitih besed naše Olgice, Danice in petja gospel Barice Brodnik, ter Florjanovega DVD-ja, pa še razstave fotografij, ki so jo skrbno pripravile naše gospe iz HASA-e: Martha, Marija, Mihelca in Zora, s pomočjo Petra Kropeja, Emila Grosmana, pa še koga, bilo skrbno predstavljeno življenje in delo našega dragega patra Valerijana. In tako sem se znašel v dilemi, kaj lahko vsemu temu dodam še jaz, ko pa je vse tako lepo in v detaljih že povedano in predstavljeno. Zato sem se odločil, da bom pobrskal po svojih spominih in tistemu kar so imeli o patru povedati drugi ter tudi sam pater. Vsak od nas ima lepe spomine in svojo zgodbo o patru Valerijanu, ki bi jo želel povedati – in zato smo danes tukaj, dragi pater, da skupaj z Vami delimo to vašo življensko zgodbo, ta Vaš in naš praznik. Pater Valerijan, kot sam pravi, se je že kot osnovnošolec, ko je začel ministrirati v Šiški, kjer so frančškanski patri vodili župnijo, nagibal k frančiškanom. Imponirala mu je njihova preprostost, prijaznost in zavzetost za dušno pastirstvo. Tudi mi smo spoznali frančiškane po teh lastnostih, pa naj bodo to patri ali pa častite sestre frančiškanke. Že v zgodnji mladosti je pater Valerijan imel težave z zdravjem. V četrtem razredu osnovne šole je bolehal za škrlatinko in plučnico, ki mu je resno ogrožala življenje in so morali poklicati duhovnika, da mu je podelil zakramente sv. maziljenja in popotnice. Vendar je ljubi Bog imel zanj druge načrte. Trnjeva pot mladosti ga je ob koncu druge svetovne vojne pripeljala v Avstrijo, kjer je še zadnjič videl brata Franceta, ki so ga 29. maja 1945 Angleži vrnili na Titovo morišče. V Avstriji se je po enem letu znašel v taborišču Spittal na Dravi, kjer je nadaljeval z gimnazijo. Zaradi slabe hrane in vlažnega stanovanja je zbolel za tuberkolozo in bil kar dvakrat v bolnici Seebach. Med tem pa je prejel sporočilo, da naj pride v Bolzano v Italiji, kjer bo dobil dovolenje za ameriške Brezje v Lemontu. Še predno je odšel v Lemont, je v Bolzanu končal gimnazijo in napravil svečane zaobljube. V začetku decembra 1949 je pater odplul iz Neaplja proti Ameriki, kjer je tri leta pozneje, 18. maja 1952, na Ameriških Brezjah imel Novo mašo. Žal, nihče od njegovih domačih ni bil prisoten, so pa istočasno bili pri maši na Rožniku in tako v duhu združeni. V Ameriki je pater Valerijan veliko pomagal patru Baziliju, predvsem pri urejanju mesečnika Ave Marija. Kot duhovnik je služboval na župniji sv. Jurija v Chicagu, pa zopet v Lemontu in na župniji sv. Trezije Deteta Jezusa v Johnstownu, Pennsylvania. Po kratkem obisku svojih domačih v Sloveniji, leta 1961, je prišel klic iz Avstralije, da ga tukaj potrebujejo. In tako je v sredo 23. oktobra 1963 z ladjo “Oriano” pater Valerijan prispel v sydneysko pristanišče, kjer je še danes. Njegovo delo od vsega začetka, med nami v Sydneyu, je podrobno prikazano v sliki in besedi na DVD-ju in razstavljeno zadaj na stenah dvorane. Tu so patrovi začetki v Paddingtonu, kjer je postalo središče vse-slovenske dejavnosti - po njegovi zaslugi, seveda. Pa maše pri sv. Patriku, pri sv. Jožefu v Leichhradtu, Villawoodu, Wollongongu, Canberri, Newcastlu, itn. Zaradi razseljevanja Slovencev, pretežno na zahodni del Sydneya, je kmalu bilo treba razmišljati o novem središču, kar je spet bilo patrovo delo. Tako je prišlo do nakupa cerkve v Merrylandsu in vse kar se je v naslednih letih v Merrylandsu pri sv. Rafaelu še dogajalo in gradilo. Razvoj središča in sestrskega doma je zahteval novih moči. Prihajali in odhajali so patri frančiškani in sestre frančiškanke, ki so vseskozi bili v veliko pomoč patru pri pastoralnem delu, Slomškovi šoli, in drugih dejavnostih – krsti, poroke in pogrebi. Vse to in še več so patru v čast in nam v vednost lepo pripravili, že prej omenjene rojakinje in rojaki. Pokojni pater Bernard Ambrožič je v Misli, oktobra 1963, zapisal: “Dne 23. oktobra nam bo barka iz Amerike pripeljala v Sydney novega patra, ki ga vidite na sliki. Ime mu je pater Valerijan Jenko in je po rojstvu Šiškar, torej na pol Ljubljančan. Zadnja leta je deloval v župniji sv. Terezije v Johnstownu, Pennsylvania. Pred leti je bil pomočnik p. Bazilija pri urejanju lista Ave Maria. Odkar je p. Bazilij odšel v Avstralijo, sta imela dogovor, da tudi p. Valerijan pride – kadar dobi dovolenje od predstojnikov. To se je vleklo celih sedem let – letos je dozorelo ... Patru Valerijanu izrekamo iskreno dobrodošlico. Sydneyčanom se bo pokazal na romanju v Marrickvillu skupno s patrom Bazilijem. Kaj več bodo Misli o njem napisale, kadar bo “kaj postal, recimo škof ali kardinal, ali srebrnomašnik ...”. Pa poglejmo kaj je pater Valerijan “postal”? No, škof ali kardinal, še ni postal, je pa sicer marsikaj že dosegel in v vseh the letih tudi presegel, pa tudi kakega škofa ali kardinala. Misli niso samo o njem pisale, sam že desetletja piše vanje in jih je celo urejal. Srebrno mašo je tudi že imel, pa ne samo to, tudi zlato mašo je že imel. Za svoje delo je prejel apostolski blagoslov svetega očeta, pa odlikovanje slovenske države, njegove rodne domovine – častni znak svobode Republike Slovenije in odlikovanje njegove nove domovine, Avstralije – Order of Australia Medal (OAM) ... in ne nazadnje, priznanje spoštovanja in ljubezni svojega občestva, tukaj pri sv. Rafaelu. Ko je pokojni pater Bernard Ambrožič v bolnišnici v Darlinghurstu bolehal, sva ga z ženo Jeni večkrat obiskovala – naveličan bolnišnične hrane, si je večkrat zaželel kaj domačega. Ob enem od takih obiskov, sma se najavila v recepciji in vprašala za patra Bernarda. Sestra, ki najprej ni bila sigurna koga misliva, je končno ugotovila, da želiva videti p. Bernarda in takoj rekla: “ You know, I am not a Catholic, but if there ever was a saint, he is one...”, misleč p. Bernarda. Mi, danes tukaj zbrani, in vsi tisti, ki p. Valerijana poznajo, bi pa rekli, da je tudi p. Valerijan, v naših srcih in za nas “ a Saint”! Se strinjate? Dragi oče Valerijan, sam ljubi Bog je hotel, da ste že kot osnovnošolec vzljubili in sledili sv. Frančišku. In, hvala za vse, kar ste in še boste dobrega storili za vse ljudi. Iskrene čestitke za Vaš 85. rojstni dan, od nas vseh! Naj Vam ljubi Bog da še mnogo let zdravja, zadovoljstva in sreče! Smo pa tudi veseli, da je za današnje slavje iz domovine priletel, naš dobri dušni pastir, pater Filip Rupnik. P. Filip bo pa čez točno mesec dni, to je 8. februarja, na kulturni praznik Slovenije, praznoval svoj 80. rojstni dan. Zato mu tudi mi že danes čestitamu za ta pomemben življenski jubilej in mu zaželimo obilo božjega blagoslova, zdravja, zadovoljstva in sreče še na mnoga leta! Bog Vas živi pater Filip in vse dobro! In hvala Vam, dragi pater, za Vaš doprinos in pomoč pri sv. Rafaelu, skozi vsa leta Vašega misjonskega poslanstva med nami! Spregovoril je tudi odpravnik poslov veleposlaništva RS v Canberri dr. Zvone Žigon Zapele pa so Južne zvezde Misli Melbourne Pater Ciril Božič OFM Melbourne Pater Janez Tretjak OFM Adelaide Pater Darko Žnidaršič OFM SydneyPater Valerijan Jenko OFM OAM SydneyZgodovina verskega središča MerrylandsRafael, glasilo verskega središča MerrylandsArhiv dogodkov 2010Arhiv dogodkov 2010 - 236 slovenski koncert Piše pater Darko 36 slovenski koncert in obisk ministra dr. Boštjana Žekša delegacijo Praznovanje 40 letnice Merrylandsa 2009Arhiv dogodkov 2009 2Arhiv 2009Obisk škofa v Sydneyu 2008Arhiv 2008 Rafael velika noč 2012Rafael božič 2011 Rafael, velika noč 2011 Rafael božič 2010 Rafael velika noč 2010 Rafael božič 2009


vidaXL Cvetlično korito s 4 lonci poli ratan sive barve | vidaXL.si Tesnila in O-obročki Lonci in Sajenje > vidaXL Cvetlično korito s 4 lonci poli ratan sive barve Material: Okvir iz poli ratana + plastičen lonec Dimenzije cvetličnega korita: 79 x 22 x 76 cm (Š x G x V) Dimenzije korita: 16 x 16 x 14 cm (Š x G x V) Paket vsebuje 1 cvetlično korito in 4 odstranljive lonce Ta prikupen vrtni komplet je sestavljen iz 1 korita iz ratana in 4 odstranljivih loncev. To cvetlično korito je izdelano iz trpežnega in vremensko odpornega ratana, zato bo odličen dodatek za vaš zunanji prostor. Tesno tkana struktura ustvarja gladek finiš in dobro stabilnost. Komplet cvetličnih korit je opremljen s 4 notranjimi plastičnimi lonci, zato vam bo služil še dolgo. V cvetlične lonce lahko posadite različne živahne zelene rastline in rože. Paket vsebuje 1 cvetlično korito in 4 odstranljive lonce enakih velikosti. Osvežite svoj vrt, teraso ali balkon z našimi čudovitimi cvetličnimi koriti! vidaXL Močno koncentrirano čistilo za ratan in tekstil 250 ml


Svet24.si - Plin, elektrika in bio goriva namesto nafte 3. Jul 2020, 16:35 Trending gasilec-junak koronavirus aleš-hojs okužbe covid-19 npu hrvaška zdravko-počivalšek janez-janša bojana-beović ukc-ljubljana preiskava smc nevihta ukc-maribor Plin, elektrika in bio goriva namesto nafte 3 12. Jun 2019, 06:56 Posodobljeno: 07:05 / 12.6.2019 Promet je edini pomembni gospodarski sektor v EU, kjer so se emisije toplogrednih plinov od leta 1990 povečale, trdijo v Uniji. Promet naj bi bil odgovoren kar za 23 odstotkov emisij CO2, delež pa se še vedno povečuje. Zato v EU menijo, da je treba temu narediti konec, in Slovenija temu sledi. Do leta 2030 naj bi bilo v Sloveniji več vozil na alternativna goriva kot na klasična. Vlada Marjana Šarca je sprejela strategijo na področju razvoja trga za vzpostavitev ustrezne infrastrukture v zvezi z alternativnimi gorivi v prometnem sektorju. Sliši se sicer zelo učeno, gre pa za to, da se do leta 2030 na naših cestah zmanjša število avtomobilov in tovornjakov, traktorjev, ladij in drugih prevoznih sredstev, s katerimi potujejo ali pa potujejo naše vsakodnevne dobrine, kot denimo banane, tulipani in plastične igrače. »Cilj je, da se Slovenija do leta 2030 uveljavi kot zelena država na področju razvoja, raziskav, inovacij in industrije tudi na področju prometa,« so zapisali na vladi in pojasnili, zakaj so poleg strategije že dali zeleno luč za pripravo akcijskega programa. Glede na želje, ideje in cilje vlade in EU je treba motorje na bencin in dizel nadomestiti z motorji na električno energijo, zemeljski plin (SZP – stisnjen zemeljski plin in UZP – utekočinjen zemeljski plin), utekočinjen naftni plin – UNP in biometan, bio goriva, sintetična in parafinska goriva ter vodik (H2). Izgradnja polnilne infrastrukture Izvrstno, ni kaj, pri čemer bo treba postoriti veliko, da si bo lahko nekdo, denimo iz Vetrnika na Kozjanskem, lahko privoščil avtomobil na stisnjen zemeljski plin, ali pa kak drug plin, in tu ne gre za vprašanje cene, temveč za vprašanje polnilnic. »Slovenija že izpolnjuje zaveze direktive na področju kopenskega prometa na vseevropskem omrežju TEN-T. Zagotovljeno ima ustrezno polnilno infrastrukturo za električna vozila (glede na število registriranih vozil) in vozila na utekočinjen naftni plin,« pojasnjujejo na vladi, še vedno pa bo treba postaviti polnilnice za stisnjen zemeljski plin in drugo. No, po napovedi vlade nas to čaka že prihodnje leto in tako s tem, na kateri pogon vozi vaše vozilo, ne bo več težav. Vse naj bi bilo dostopno in na voljo. »V regionalnih središčih bo do leta 2020 postavljena celovita mreža polnilne infrastrukture za vsa že aktualna alternativna goriva,« trdijo oblastniki. V infrastrukturo za električne polnilnice za zdaj ne bo treba pretirano vlagati. Ob tem pa se seveda postavi nekaj vprašanj. Koliko bo vse skupaj stalo, da bo tudi nekdo iz Vetrnika na Kozjanskem lahko imel avtomobil na stisnjen zemeljski plin, in kako bo vplivalo na državni proračun dejstvo, da bo pobranih bistveno manj trošarin na račun naftnih derivatov. Že lani se je namreč v proračun steklo 1,5 odstotka manj s področja trošarin na energente. Kje bo država našla denar, ki bo izpadel s področja trošarin, pa še ni jasno. V Evropi se že ukvarjajo s tem, kje zagotoviti denar za izgradnjo potrebne infrastrukture. Ocenjujejo, da bi bile vse naložbe do leta 2025 vredne okoli 25 milijard evrov. Evropska unija naj bi prispevala okoli 10 odstotkov, okoli 90 odstotkov pa industrija, pojasnjujejo v EU, kako bi lahko vse te naložbe izpeljali. Slovenija bi del denarja torej lahko prejela tudi od EU. Obenem v Evropskem parlamentu poudarjajo, da bi morali imeti projekti infrastrukture za alternativna goriva dostop do nepovratnih sredstev in posojil, »ki jih zagotavljajo instrumenti za povezovanje Evrope, Evropska investicijska banka in naložbeni načrt za Evropo«, ob tem pa opozarjajo, da mora biti v takih primerih denar res porabljen namensko. plin elektrika nafta bio-goriva »V slovenskem televizijskem prostoru smo edinstveni in nepogrešljivi« Tomićeva naj bi zamrznila svoje članstvo v Levici


EDX Fina motorika - Vijaki in matice 17,00 €\tCena: Konstrukcijski set za 'šraufanje' z velikimi vijaki in maticami za male mehanike. Za malčka ta zelo privlačna in zabavna igrača omogoča najzgodnejše učenje skozi igro. Pomembno je, da otrok pravočasno dobi pravo igračo v roke in tako ne zamuja v razvoju oziroma, da z dobro izbrano igračo razvoj celo pospešite. Živahne barve, različne velikosti in oblike teh Jumbo vijakov in matic so lastnosti, ki delajo to odlično igračo nujno za razvoj fino motoročnih sposobnosti, spoznavanja barv, oblik, razlikovanja velikosti. Zabavna igra z vijaki in maticami spodbuja razvoj logičnega razmišljanja najmlajših. Privlačno oblikovanje in prijeten materijal pritegneta otroka k zabavni igri 'vijačenja', ki je popolna za razvoj zgodnje fine motorike. Otroka uči razvrščanja, sestavljanja, oblikovanja vzorcev in kasneje tudi štetja. Prava igrača za pravočasen razvoj spretnih prstkov, veščin izvajanja nalog z rokami in koordinacije oko-roka. Zabavna in poučna! Boste videli. Zabavno igranje za razvoj in znanje otroka od 18. meseca dalje. Priporočeno za starost: Malčki 1-2 leti , Otroci 2-3 leta , Otroci 3-4 leta Vijaki in matice EDX - Idealna igrača za razvoj fine motorike! Zelo kakovostno izdelana igrača je ustrezna tudi za igro in učenje otrok v vrtcu. Velikost igrače: 6 cm Vsebina: 32 kosov (12 vijakov in 12 matic). 4 oblike, 4 barve in velikosti. 14,37 €\tAkcijska cena 14,25 €\tAkcijska cena Napisali boste komentar za: EDX Fina motorika - Vijaki in matice


Digitalno ali osebno posredovanje Kristusa? | Radio Ognjišče Ljubljana, sobota, 23. februar 2019, 20:28 Digitalno ali osebno posredovanje Kristusa? Objavljeno 05. 07. 2018, ob 07:55 Letno srečanje tiskovnih predstavnikov in govornikov evropskih škofovskih konferenc je pretekli teden potekalo v Rimu. Rdeča nit, ki je povezovala razprave na različnih sejah, je bila téma »Kako Kristusa in Cerkev posredovati Evropi«. Posebno pozornost so posvetili digitalnemu svetu in njegovim raznolikim razsežnostim ter oznanjevanju evangelija mladim, predvsem po družbenih omrežjih. Pri razpravi so sodelovali tudi različni strokovnjaki iz sveta podjetništva, politike, katoliških komunikacij in različnih cerkvenih skupnosti. Osrednji dogajanji sta bila srečanje s papežem Frančiškom v sredo, na splošni avdienci, in po njem srečanje z različnimi predstavniki Dikasterija za komunikacijo (Tiskovni urad, teološko-pastoralni oddelek, itn.). Srečanje v Rimu je vodil kardinal Angelo Bagnasco, predsednik CCEE, ki je spomnil na to, da »najboljši zaveznik evangelija niso organizacije, projekti in viri niti kultura, temveč človeštvo s svojim notranjim vprašanjem o Resnici in neskončno potrebo in željo po lepoti in dobroti«. Družbena omrežja so 'kraji', ki jih obiskujejo predvsem mladi in tam vsak dan preživijo veliko časa. Tudi če imamo lahko te odnose za »lahkotne«, danes mladi enako kot ljudje vseh drugih starosti, potrebujejo odnose, ki gredo onkraj omejitve zaslonov, ko gre za bivanjska vprašanja in vprašanja, povezana z duhovno razsežnostjo. Družbena omrežja so zelo pomembna, predvsem, ko postanejo kraji, ki so priča življenjskih izkušnjam in pripovedi o njih. Ko torej pristopamo k družbenim omrežjem je bistveno, da se izogibamo kakršni koli obliki kriminalizacije: ob upoštevanju vseh dejstev so to dokaj nova orodja – skoraj še v obdobju mladostništva – zato nudijo velik potencial, voditi pa jih mora tudi človeška inteligenca. Po drugi strani pa bi jih bilo napačno označevati le za orodja, ker so tudi kraji, ki so poseljeni, čeprav nikoli niso 'dokončen dom'. Prebivati v digitalnem svetu pomeni tudi upoštevati različne digitalne naprave. Oznanjevanje Kristusa mladim torej ni tehnološko vprašanje. Ne glede na to, ali družbene medije razumemo kot kraje ali orodja, izziv za Cerkev ostaja enak: prestreči mora človeka v njegovi temeljni potrebi po neskončnem. Tako je Cerkev navzoča v digitalnem svetu, da srečuje človeštvo, predvsem mlade, in jim prinaša odrešenjsko sporočilo, ki je Kristus. Jasno je, da ta 'digitalna navzočnost' ne nadomešča resničnega, fizičnega srečanja z oznanjujočo skupnostjo. Ravno zato je mogoče in zaželeno, da povežemo tehnologijo in svete kraje, da bi sveti kraji postali priložnost za izkušnjo osebnega srečanja z Bogom. Na srečanju v Rimu je bilo nekaj delovnega časa predvidenega tudi za nekatere zaposlene na tiskovnem uradu Svetega sedeža in vodilne v Dikasteriju za komunikacijo. Predstavniki škofovske sinode in »Urada za mladino« z Dikasterija za laike, družino in življenje so tiskovne predstavnike in govornike obvestili o komunikacijskih načrtih za družbena omrežja za naslednjo sinodo mladih (načrtovana za oktober) in za svetovni dan mladih v Panami, januarja 2019. Prejeli so tudi nadaljnje informacije o prihajajočem svetovnem dnevu družin (21.-26. avgust). V sredo, 27. junija je mednarodna katoliška mreža EWTN organizirala družabno srečanje v imenu tiskovnih predstavnikov in govornikov evropskih škofovskih konferenc, ki so se ga udeležili številni novinarji, ki so nastanjeni v Rimu in poročajo iz Vatikana. Dogodek je vodil msgr. Paul Gallagher, tajnik za odnose z državami Državnega tajništva, ki je spregovoril o cerkvenem prispevku k izgradnji Evrope. Naslednje leto se bo srečanje odvijalo na Malti od 17. do 19. junija na povabilo malteške škofovske konference.


Arthro Lab - originalni izdelki, kupi zdaj, mnenja, cena Domov / Zdravje / Arthro Lab – originalni izdelki, kupi zdaj, mnenja, cena Skupno bolezen je ena od vodilnih položajev v svetu. So neizogibno poslabša kakovost življenja, povzroča nelagodje in bolečino in lahko privede do resnih zapletov in omejeno mobilnostjo do popolne invalidnosti. Za vzpostavitev normalnega delovanja sklepov in da bi se izognili poslabšanju pomoči za dodatek volje Arthro Lab . To je na naravni osnovi sposobna samo Seveda obnoviti gibljivost sklepov, da pozabi na bolečino in vrnitev v normalno življenje! Brez zdravnik na recept. Kaj je ArthroMed Arthro Lab – popolnoma edinstven in inovativen pripravo lokalnega vpliva s popolnoma naravno sestavo. Poleg takojšnje odpravo simptomov bolezni, vpliva na vzrok bolezni. Orodje je postala revolucija na področju medicine in je hitro pridobil zaupanje med bolnikom in zdravnikom. To je najboljše obstoječe dodatke za zdravljenje bolezni, kot so artritis, burzitis, artroza, osteohondroze itd Poleg tega lahko uspešno uporablja za krepitev spoj in preprečuje degenerativne spremembe. Koristi dodatka Arthro Lab Tu so glavne prednosti dodatka za zdravljenje sklepov, se razlikuje od klasičnih sredstev podobnimi ukrepi: hiter in dolgotrajen rezultatov; odprava bolečine iz prvega zahtevka; izboljšanje metabolnih procesih; blokirni lomnih in degenerativne spremembe, zapolnjevanje vrzeli med sinovialno tekočino in izboljša drsenje sklepnega glav; vračilo skupnega tkiva; normalizacija gibljivost sklepov; tvorba lokalnega imunosti; prekrvavitev in mikrocirkulacijo, priročen način sproščanja; Kakovost Arthro Lab Dodatek ima vse potrebne licence, patenti in potrdil v celoti v skladu z mednarodnimi standardi in normami. Priporočajo ga zdravniki-revmatologi in ortopedi. Sestavek Arthro Lab za spoje Formula vključuje izjemno učinkovite naravne sestavine: koncentrat morskega skelet – borijo z vnetnih procesov, preprečuje in ustavi destruktivne procese bolečine hrustanca, odpravlja, normalizira metabolične procese v tkivih; kapsaicin, je snov pridobljena iz Cayenne rdeče paprike – ima močan protivnetno in antioksidativno učinek deluje na živčnih končičih, poliranje bolečino, spodbuja vazodilatacijo v prizadetem območju in odpravo oteklina, hondroitin sulfat – kompenzira pomanjkanje sinovialno tekočino in obnovi normalen krvni obtok in skupno tkivo, aktivira proizvodnjo hialuronske kisline; snake venom – ima učinek segrevanja, lajša bolečine, širi krvne žile v prizadetem območju; hidroliziran hrustanec naklonskih upočasnjuje razvoj patoloških procesov, hrani in vzdržuje normalno sestavo in obseg sinovialno tekočino; ingver – lajšanje otekanje in bolečina, pospešuje regeneracijo tkiva in obnovo gibljivost sklepov Kako uporabljati Arthro Lab Orodje je na voljo v obliki pršila, ki jih pršiti prizadetega sklepa. Bolečina se po 5 minutah izginejo. Potek zdravljenja 21 dni. komentarji strank na pršilo Arthro Lab sem kupil Arthro Lab mama, ona ima artritis. Včasih je bolečina zbudi sredi noči in ne morem spati. In spray takoj lajša bolečine, prvo noč moja mama mirno spal do jutra. In po zdravljenju umirila bolezen, sedaj pa ni motilo. George, 54 let stalno bolečine v spodnjem delu hrbta, in en dan, medtem ko je delal na vrtu, nisem mogel vzravnano. Dobro, da je imela žena spray Arthro Lab, ki je hitro vzel bolečino. Obdelan nazaj ta dodatek za 3 tedne doslej, tako dobro! Arthro Lab mi je pomagal, da hitro opomore po poškodbi šport kolena. Nanesite sprej zelo priročno: se hitro vpije, ne madež oblačil. Po končanem potek zdravljenja in spet US skupno sem se vrnil v športu. Ker je računalnik začel vedno bolj muči materničnega vratu osteohondroze. Zdravnik je priporočljivo, da poskusite spray Arthro Lab, kar sem storil. Dodatek je odličen, takoj lajša bolečine in napetost. Po 3-tedenski tečaj pozabil, da razmišljajo o osteohondroza! Kje kupiti spray Arthro Lab za spoje Če želite naročiti funkcije na spletni strani proizvajalca, z jamstvom pristnosti in po nizki promocijski ceni. Dostava Storitev je na voljo v celotnem območju Evrope federacije. Prejšnja objavaDetonic hujšanje – originalni izdelki, kupi zdaj, mnenja, cena Naslednja objavaTiny Gummy Slim za hujšanje – originalne izdelke, kupi zdaj, mnenja, cena


👩⚕💉👨⚕Chinese mavec iz sladkorne bolezni: komponente, uporaba, kontraindikacije Kitajski omet iz sladkorne bolezni: ločitev ali resnica? Kitajski omet se precej aktivno uporablja pri terapiji takšne bolezni, kot je sladkorna bolezen. Uporabili so ga z velikim uspehom in ga še vedno uporabljajo stotine in tisoče bolnikov, tako v Aziji kot po vsej Evropi. Poleg tega je sposoben v veliki meri zaščititi bolnika pred številnimi zapleti, ki se pogosto razvijajo s to boleznijo. 1 Načelo kitajskega ometa iz diabetesa mellitus 2 Prednosti kitajskih ometov 3 Sestavine ometa in njihovega učinka 4 Plenični omet (video) 6 Kako uporabljati kitajski omet iz sladkorne bolezni 7 Ali je vredno kupiti obliž, ali ima kakšno korist pri uporabi? 8 Oglejte si video: Učite vsakega otroka o hrani. Jamie Oliver Načelo kitajskega ometa iz diabetesa mellitus Praktične izkušnje so dokazale učinkovito delovanje takšnih obližev pri zdravljenju diabetesa mellitusa. Pozitivni rezultati njegovega vpliva na zdravje bolnikov so posledica poznavanja vzhodne medicine in sodobnih tehnologij. Podrobneje razmislimo o načinu njenega delovanja. Obliž je sestavljen iz tako imenovane baze, na kateri se uporablja posebna zmes, ki ima edinstvene zdravilne lastnosti. Pri neposrednem stiku s kožo komponento obliža prodrejo v sistemski krvni obtok in se nato prenašajo s krvnim tokom v celotnem človeškem telesu. Njihova globoka penetracija je posledica biološko aktivnih točk, ki so prisotne v velikem številu v popku ali na nogi.Seveda, zdravilne komponente pridejo, tudi v organih, ki jih bolezen prizadene, in tako zagotavlja močan terapevtski učinek. Sestavine ometa sodijo v človeško telo, ki je strogo dozirana, v količinah, ki so potrebne za osebo. Zato preveliko odmerjanje načeloma ni mogoče. Uporaba ometa vam omogoča, da ne uporabite tablet in injekcij, kar ima lahko zelo negativen učinek na sluznico želodca. Ta zdravilo aktivno spodbuja zniževanje krvnega sladkorja, ki ga približuje normalni ravni. Prednosti kitajskih ometov Katere so prednosti, ki jih imajo? Zaradi naravne sestave telesu ne škodujejo. Obstaja zahtevano potrdilo o kakovosti. Dolgotrajno vpliva na telo, tudi po koncu zdravljenja. Proizvodni recept je edinstven, znan samo za orientalske zdravnike. Priznamo, da je neodvisna uporaba. Sestavine ometa in njihovega učinka Eden od najbolj znanih svetovnih tržnih obližev se imenuje Dzhi Dao. Je bogat z raznimi zeliščnimi ekstrakti, ki jih pridobivajo iz zelišč, zbranih v Tibetu. Njihov učinek na telo je zapleten, kar v končni fazi vodi do okrevanja. Poleg zdravljenja sladkorne bolezni obliž še vedno uravnava krvni tlak in odpravlja toksine. Katere so komponente obliža in kakšen je poseben učinek vsake od njih? Semenski riž (semena). Zahvaljujoč rižu, da telo aktivno razstruplja in obnovi biokemični sestavi krvi (glej tudi riž pri sladkorni bolezni). Trichozant. Ta rastlina pripada družini buče in pomaga krepiti imuniteto. Koptis (rhizome). Njegova funkcija pri normalizaciji jeter in želodca. Bolniki z njeno uporabo opažajo zmanjšanje pritožb zaradi bolečine v hipohondriju, eructaciji, bruhanju, nelagodju v trebuhu. Rhizome anemarren. Zelo močna orientalska rastlina, ki učinkovito zdravi sladkorno bolezen in koristi ledvice in jetra. Licorice (root). Pomaga obnoviti žilne stene, normalizirati vrednosti krvnega tlaka, zmanjšati holesterol in sodelovati pri sintezi hormonov (ker vsebuje steroidne saponine). Plenični omet (video) V tem videoposnetku si lahko ogledate, kako izgleda kakšen drug kitajski omet in poslušate uporabne informacije o njeni terapevtski sestavi. Čeprav ta omet vsebuje sestavine rastlin, ki imajo najširšo paleto uporabnih lastnosti, ne smemo pozabiti na obstoječe kontraindikacije. V katerih primerih je strogo prepovedano uporabljati to orodje? Posamezna nestrpnost do sestavnih delov ometa. Za kožne lezije v popkovničnem predelu ali na nogi. Kako uporabljati kitajski omet iz sladkorne bolezni Kitajski omet uporablja tečaj, ki traja mesec. Če obstaja potreba, se lahko ponovi po šestih mesecih. Če je bolezen popolnoma zanemarjena, bo za doseganje želenega rezultata trajala dva ali tri tečaje. Po določenih priporočilih je potrebna uporaba pasovne pomoči. Če ga uporabite nepravilno, potem ne bo nobenega učinka. Katera pravila sledijo? Kraj, kjer morate prilepiti obliž (blizu popka ali na nogo), ga dobro oprati z vodo.Če imate lase na tem področju, jih boste morali predhodno odstraniti. To je potrebno storiti tako, da lahko odstranite obliž brez bolečin. Embalaža mora biti odprta pravočasno. Nedopustno ga je odpreti vnaprej, tako da je odprta za dolgo časa. Ko lepljate obliž za najboljši prihod medicinskih komponent v kri, lahko naredite lahno masažo na območju, kjer je pritrjen. Odstranite obliž po desetih urah. Po odstranitvi je bistveno očistiti kožo temeljito od lepljivih ostankov. Vsak dan se zaljubljuje samo novo lepilo. Ali je vredno kupiti obliž, ali ima kakšno korist pri uporabi? Naročanje takega obliža je boljše na uradnih spletnih straneh proizvajalca, da ne bi dobili ponaredkov. Negativne povratne informacije, ki se pojavijo na internetu, so najverjetneje povezane z nakupom podstandardnega izdelka. Klinične študije so opravili nemški strokovnjaki, v katerih je sodelovalo več kot tri tisoč bolnikov z diabetesom mellitusom. Uporabili so pasovno pomoč za mesec, končni rezultat pa je bil resnično impresiven. Skoraj vsi udeleženci v študiji so imeli skoraj normalno raven sladkorja. Simptomi bolezni so izginili, splošno stanje telesa se je bistveno izboljšalo. Takšna visoka učinkovitost, nedvomno, govori o primernosti njegove uporabe. Kitajski ometi pomagajo znatno izboljšati stanje bolnikov s sladkorno boleznijo, tako da lahko upoštevate to metodo. Glavna stvar je kupiti kakovosten izdelek, potem bo res koristil telesu.


Bi morali v času nosečnosti jemati več folne kisline? - NOSEČNOST IN STARŠEVSTVO> NOSEČNOST Bi morali v času nosečnosti jemati več folne kisline? Povišanje ravni folne kisline med nosečnostjo lahko zmanjša tveganje za povišan krvni tlak pri otrocih, če imajo njihove matere dejavnike tveganja za srčno bolezen, kaže nova študija. "Naša raziskava dodaja dodatne dokaze o zgodnjem življenjskem izvoru visokega krvnega tlaka," je dejal starejši dopisnik dr. Xiaobin Wang, pediater z bostonske univerze. Študija je bila objavljena 8. marca v Ameriški časopis za hipertenzijo. "Naše ugotovitve povečujejo možnost, da lahko zgodnja ocena tveganja in intervencija pred zanositvijo in med nosečnostjo privede do novih načinov za preprečevanje visokega krvnega tlaka in njegovih posledic v življenjskem obdobju in generacijah," je dejal Wang v sporočilu za javnost. Ona in njeni raziskovalni kolegi so v medicinskem centru v Bostonu pregledali podatke skoraj 1300 parov mater-otrok od rojstev. Mame in otroci so spremljali od leta 2003 do 2014. Dve tretjini te skupine je bilo črnih, skoraj 20 odstotkov pa latinoameričanov. Raziskovalci so želeli preveriti, ali lahko ženska raven folne kisline in dejavniki tveganja za srčno bolezen - vključno z visokim krvnim tlakom, diabetesom in debelostjo - med nosečnostjo posamično in skupaj vplivajo na otrokov krvni tlak. Povišan sistolični krvni tlak je imel med skoraj 29 odstotki otrok od 3. do 9. leta starosti. Sistolični krvni tlak je najvišja številka pri odčitku krvnega tlaka. Otroci z višjim krvnim tlakom so pogosteje imeli matere z debelostjo pred nosečnostjo, visokim krvnim tlakom in diabetesom. Ti otroci so imeli tudi večjo težo pri rojstvu, nižjo gestacijsko starost in višji indeks telesne mase (BMI - ocena telesne maščobe na podlagi višine in teže). Višja raven folne kisline med nosečnostjo je bila povezana za 40 odstotkov manjše tveganje za povišan krvni tlak pri otrocih mater z dejavniki tveganja za srčno bolezen. Vendar materine ravni folne kisline same niso bile povezane z otrokovim krvnim tlakom. Raziskava je pokazala, da so morali spremeniti tudi dejavnike tveganja za nastanek srčne bolezni zaradi folne kisline. Študija je bila zasnovana le za iskanje povezave med temi dejavniki; ni mogel dokazati vzročno-posledične zveze. New & Improved New Life by CaliVita (April 2021). Oznake: nosečnost, krvni tlak, visok krvni tlak, folna kislina, srčne bolezni, zdravje srca, dejavniki tveganja za srčne bolezni, zdrava mama, otrokov krvni tlak


Izidor namesto ovčic pase dirkalnike - Avtomanija Report | Avtomanija formula 1 - največji slovenski F1 portal Članki | Avtomanija Report Izidor namesto ovčic pase dirkalnike Na dirkališču v Spielbergu ta vikend dela kar nekaj Slovencev, od nas poročevalcev, tehničnih delegatov, do gostincev pa do delavcev ob progi. Kot že nekaj let je Izidor Halužan ob progi, ko potekajo dirke F1. 29. junij 2018 | 15:59:37 Izidor je bil, preden ga je življenjska in poklicna pot zanesla drugam, del naše Avtomanijine ekipe in je dolga leta urednikoval MotoGP podportal. Zdaj živi v Avstriji in dela kot inženir pri Magni. Njegova strast do dirkaških športov pa se kaže prav tu na dirkališčlu v Spielbergu. Dve leti je vodil fante z zastavami na ravnini med Castrolom in Remusom, letos pa se je preselil med tiste, ki rešujejo dirkalnike. To pomeni, da za ograjo pod železnim bikom na sredi notranjih ovinkov čaka na Verstappna, da obtiči v pesku. Potem nasedli dirkalnik naložijo na viličarja in ga odpeljejo na varno. Izidorja smo, kljub temu, da je polno zaseden od zore do mraka, uspeli ugrabiti za to, da lahko spišemo zgodbo. Izidor že nekaj let živi v Avstriji, kjer dela kot načrtovalec orodij za brizganje plastike pri Magni, njegova dirkaška strast pa se je zdaj od pisanja preselila v aktivno dogajanje na stezi Red Bull. Za vso delo maršalov ob stezi, letos jih je ob progi okoli 300, obstajajo posebni tečaji, ki jih preko društva, v katerega je vlčanjen Izidor, opravljajo nekateri njihovi člani. Razporeditev je odvisna od dneva in večina teh fantov ob stezi se lahko seli iz enega mesta na drugo med različnimi nalogami od mahanja z zastavicami do tistih, ki odstranijo obtičali dirkalnik. Zastavice so za novince in ker je letos veliko novih, je Izidor promoviran med »težake«, ki se ukvarjajo z dviganjem in reševanjem dirkalnikov. Delovne stroje in traktorje najamejo pri okoliških podjetjih in kmetih, za vsak traktor pa obstajajo posebni nosilci, ki so odvisni od serije, za F1 ene vrste, za Porsche Cup pa drugi. Zelo pomembno je, da je avto, ko ga dvigajo, pravilno vpet, da ne drsa po tleh. Kaj pa varnost? Da se ne bi ponovila nesrečna Suzuka in Bianchi? Izidor pravi, da je Avstrija specifična in ima veliko peščenih con in da se vse dogaja pod strogim nadzorom vodstva dirke, ki dajejo dovoljenje, kdaj smejo fantje intervenirati in kje in kako. Sami so dobro varovani za ograjo in ves čas dogajanja morajo spremljati stezo in ne biti obrnjeni stran od steze, prav tako je strogo prepovedano naslanjanje na ograjo, saj je ograja vpeta tako, da lahko vibracije od dirkalnika, ki je pribil nekaj deset metrov stran, izpahnejo zapestje roke. Procedure so od serije do serije odvisne. Formula 1 ima zelo striktna pravila, vezana na vodstvo dirke, pri nižjih serijah so intervencije vezane tudi na mahanje z zastavami, dvojna rumena že pomeni, da lahko pomaga. Je pa posebno pravilo, da mehanik ne sme pod nobenim pogojem prečkati steze, tudi če avto na nasprotni strani njegovega mesta zgori. Pa reševanje dirkača iz novih dirkalnikov s Halojem? Procedura je jasna. Najprej se dirkaču sname HANS, potem pa se ga pripetega za posebne pasove na kombinezone s sedežem vred dvigne iz avta, kar gre skoz halo. Pri nižjih formulah, ki nimajo haloja, pa je stvar jasna, tam obstajajo posebni prijemi. Pri F1 tako ali tako to počnejo zdravniki in usposobljeno osebje. Izidorjeva naloga se začne potem, ko dirkača ni več v avtomobilu, da avto spravi steze oziroma peska. Tudi na vsakem odseku proge je pri zastavičarjih eden, ki gleda v smer vožnje, drugi pa nasprotno in vsak ima svoje zadolžitve mahanja z določeno barvo, oziroma so te kombinirane z dvema, ki tako ali tako ne prideta hkrati v poštev. Modra in rumena, na primer. Torej, naloga? Mahalec z zastavo, specializiran za rumeno. Za svoje delo fantje dobijo dobrih 10 evrov na uro dela, na dirkaški vikend kot je formula 1, pa dobijo nekje med 200 in 300 evri. Med dirkaškim vikendom na stezo pridejo ob 7h zjutraj in jo zapustijo pozno zvečer, ko je že mrak, na dirkališče pa jih pripelje avtobus po zadnji strani čez Westschleiffe do Zeltwega, kjer stanujejo za čas dirke.


Finance LIVE: Danska na vrhu seznama najsrečnejših držav Danska na vrhu seznama najsrečnejših držav Danska, Švedska, Islandija in Norveška so tudi v letošnjem poročilu najsrečnejših držav (World Happiness Report) obdržale vodilna mesta. Poročilo, ki so ga letos objavili četrtič, uvršča Danska, Švedska, Islandija in Norveška so tudi v letošnjem poročilu najsrečnejših držav (World Happiness Report) obdržale vodilna mesta. Poročilo, ki so ga letos objavili četrtič, uvršča države glede na zadovoljstvo in srečo prebivalcev posameznih držav.Danska se je na prvo mesto tokrat povzpela že tretjič. Lani ji je primat odvzela Švica. Med prvimi desetimi najsrečnejšimi državami so poleg omenjene četverice še Finska, Kanada, Nizozemska, Nova Zelandija, Avstralija in Švedska. ZDA in Rusija sta se uvrstili na 13. in 56. mesto.Slovenija je na 63. mestu. Pred njo je Turška republika Severni Ciper, za njo pa Peru. Od naših sosednjih držav se je Avstrija uvrstila na 17., Italija na 50. Hrvaška na 74. in Madžarska na 91. mesto. Zadnja država na lestvici je Burundi, pred njo pa sta se na dnu lestvice znašla še Sirija in Togo. (STA)


Meditacija Tišina - STUDIO VDIH ~ Alenka Štefanič Splichal IŠČETE IDEJE ZA ČUDOVITA DARILA? POGLEJTE V NAŠO SPLETNO TRGOVINO -> KLIK ❤ Vodena meditacija Tišina Do nadaljnjega vse naše meditacije potekajo v spletni meditacijski sobi. Preberite več s klikom na spodnji gumb, Vabljeni. Vodena spletna meditacija Vodena meditacija "Tišina" je namenjena temu, da naš pogled povsem obrnemo vase in samo smo. Postavimo se v vlogo opazovalcev svojega uma, svojih misli, se jih zavedamo, a se ne zapletamo vanje. Brbotanje naših misli opazujemo z razdalje in se ne zapletamo v njihovo dramo. Onkraj te drame pa nas čaka čudovit prostor. Prostor praznine, miru, ljubezni in tišine nas čaka, da vstopimo. Tam šele lahko v polnosti spoznamo, kdo smo in kakšna je naša pot. Za razliko od ostalih meditacij, kjer je naš um večinoma aktiven, bomo tokrat izkusili, kako je, če um ugasnemo in se popolnoma osvobodimo njegovega nadzora in omejitev. Več o meditaciji in njenih pozitivnih učinkih si lahko preberete tukaj. Meditacijo vodi: Alenka Štefanič Splichal Smo v času, ko nas energije še posebej podpirajo, da se odpremo navznoter. Zato zberimo pogum, odstranimo »lovilce« našega prostega časa in naredimo nekaj zase. Morda nam bo lažje začeti, če bomo imeli podporo v obliki vodene meditacije, ali pa nam podpora skupine pomaga vstopiti v meditativno stanje. Zato redno organiziramo manjšo skupino, kjer pod vodstvom odkrivamo skrivnosti meditacije, kako vstopiti v meditativno stanje, kako ga vzdrževati, preskušamo različne tehnike in ugotavljamo, kakšne izkušnje nam to prinaša. Na naših meditacijah potujemo skupaj skozi: * ustvarjanje prisotnosti, * sproščanje napetosti in * vodeno meditacijo. Kot je zapisano v transcendentalni zenovski igri*: "Gibajte se kot celovito bitje in sprejemajte stvari. Poskusite - samo za štiriindvajset ur - popolno sprejemanje, karkoli se zgodi... Nenadoma boste v sebi začutili tok energije, kakršnega niste čutili še nikdar." Da vam bo še bolj prijetno, priporočamo, da imate s sabo ležalno podlogo, manjši vzglavnik, odejo in stekleničko z vodo. Toplo vabljeni <3. Urnik vseh delavnic si lahko ogledate tukaj: URNIK Različne tehnike sproščanja postajajo vsakodnevna nujnost. Obenem velja, čim bolj je zapolnjen naš vsakdanjik, tem koristnejše in sproščujoče bodo sprostitvene tehnike za nas. Eden izmed bolj vidnih stranskih učinkov meditacije je sprostitev, čeprav to nikakor ni edini, pa tudi ne njen namen. Na naših srečanjih vadimo različne tehnike meditacije, ki so preproste, a učinkovite. Na programu so sproščanje mišic, dihalne tehnike in malo bogastvo različnih meditacij.


Vladimir Putin na predsedniške volitve kot nesporni favorit - Drugi svet 15. Dec 2017 10:02 15. Dec 2017 15. Dec 2017 Tina Rusija, Vladimir Putin, volitve 6. decembra je Vladimir Putin pred zbranimi delavci v avtomobilski tovarni v Nižnem Novgorodu naznanil, da se bo potegoval za nov predsedniški mandat. Volitve bodo marca in do zdaj se je napovedalo že kar nekaj kandidatov, a Putin je tisti, ki uživa ogromno podporo in dejansko v tem trenutku še nima resnega tekmeca. Še najbližje sta mu Žirinovski in Zjuganov, dva veterana, ki se redno pojavljata na predsedniških volitvah. Žirinovskemu bodo te že šeste. Putin gre v boj za četrti mandat. Liberalna opozicija nima nikakršnih možnosti in tega ni težko razumeti. 18. marca bodo volitve, kar je hkrati obletnica priključitve Krima. Tu se skriva tudi razlog, zakaj liberalna opozicija ne more preseči tistih nekaj milijonov glasov. Odgovor ni diktatura, ni medijska propaganda, ampak sporočilo, ki ga širijo. Zagovarjajo stališča, ki so pogosto v nasprotju z interesi ruske države. Ksenija Sobčak, tv voditeljica in novinarka, ki bo nagovarjala ta volilni blok, pogosto zveni kot kakšen zahodni rusofobni kritik, ki povsod vidi ruske zarote in ki želi, da se Krim ponovno iztrga iz ruskega objema. To ne more naleteti na dober odziv. Liberalna opozicija bi lahko dosegla boljši rezultat, če bi zvenela bolj pro rusko, kakor smešno se to že sliši. Če bi odločno odklanjala zahodne zahteve, zagovarjala močno rusko državo in bolj opozarjala na nedelujoče stvari doma. Ksenija Sobčak zagovarja prosti trg in privatizacijo, s čimer lahko nagovori obsežen del ruskega volilnega telesa, a ko začne govoriti o Krimu, to postane v hipu nepomembno. Aleksej Navalni bi imel lustracijo, ukinil vojaški nabor in prepolovil ruske oborožene sile in decentraliziral rusko državo ... več (piše: Sašo Ornik – Jin). Oznake: Rusija, Vladimir Putin, volitve ← Lahko spletni portali spremenijo javno mnenje v korist SDS? Koliko energije za rudarjenje bitcoinov? → Dedovanje v Sloveniji – nacionalni šport zamer, manipulacij in strahu Bolj kot vojakov Islamske države med migranti in begunci iz Bližnjega vzhoda, se moramo bati... Znani jasnovidec razkriva napovedi za leto 2019: samomor znanega para, Rusijo zadane...


Ko človek v življenju poskusi tudi kaj novega Ljubljansko ogledalo | dogodki za samske Ljubljansko ogledalo: Pokukali smo na enega od dogodkov za samske. Pritegnili so že več kot 7000 udeležencev, od tega je vsaj 50 novih parov. 11. januar 2013 15.28 LJUBLJANA 09.01. 2013 ples za samske. Foto: ALESS CCERNIVEC/Delo Ljubljana – Če pa Ogledalo kaj rado počne, je to vsekakor obiskovanje dogodkov, ki ljudem ponujajo neko dodano vrednost. Zato smo tokrat, po intenzivnem brskanju po spletu, zavili na, ta-da, dogodek za samske. Na topel sredin večer se je v plesni šoli Urška zgodil prvi od osmih plesnih zmenkov, ki se bodo zvrstili v prihodnjih dveh mesecih. Začeti velja na začetku. Dogodke za samske je v mesto pred skoraj tremi leti pripeljala Nina Slapnik in doslej organizirala že približno dvesto srečanj samskih žensk in moških, ki jim druženje pomeni več kot zgolj popivanje po lokalih in nujno iskanje partnerja po klubih. »Tu ne gre za ženitno posredovalnico, daleč od tega,« razloži Slapnikova, »gre za lepe, elegantne priložnosti, kjer se ljudje lahko spoznajo na neki normalen način«. Že več kot sedem tisoč se jih je spoznalo tako, še pove, od tega je najmanj sto takšnih, ki so na katerem od dogodkov tudi začeli skupno pot. »Ampak gotovo jih je še vsaj štirikrat toliko,« razmišlja sogovornica, »saj mi vsi ne poročajo o razvoju zveze – to je vendarle njihova intima.« Kar 22 parov je poplesavalo tisti sredin večer, v dvorani so odmevali zvoki sambe in navodila plesnih učiteljev. »Vsakič ko stopimo na desno nogo, jo pokrčimo,« se je slišalo iz zvočnikov, pa »moški začnejo z levo nogo, moški vsakič začnejo z levo nogo« in »pri plesu se veliko božamo, tako je, nimaš kaj«. Med pari, ki so se tisti večer videli prvič, poparčkani pa so bili glede na velikost, starost in stopnjo plesnega znanja, so se čutile različne energije. Od sramežljivih pogledov do flirtanja nekaterih plesalk in medsebojnega nasmihanja. Nekateri so se celo, je opazilo pronicljivo Ogledalovo oko, za roke držali tudi, ko to ni bilo več potrebno. Morda se je med nekaterimi prav v tistem trenutku že razvila simpatija. Tako kot se je to zgodilo paru, ki se je spoznal decembra 2010, na enem od dogodkov. Njuno zgodbo izda Slapnikova, ki pove, da je zanjo tudi ena najlepših. »Takrat smo organizirali zabavo na ladjici, ki nas je peljala po Ljubljanici,« se spominja. »Tam sta se spoznala, njuno prvo skupno razglednico pa sem na dom dobila že čez pol leta. Še vedno sta skupaj in vsako poletje se spomnita name. Pred enim mesecem sem celo dobila razglednico in bombonjero iz Salzburga, kjer sta praznovala drugo obletnico. Da sta se ob obletnici spomnila name, sta zapisala in še, naj se lepo posladkam.« Samski ni enako kot osamljen Plesni zmenki še zdaleč niso edini dogodki, namenjeni zgolj samskim. »A nikakor ne osamljenim,« opomni Slapnikova, »preveč ljudi besedo 'samski' namreč povezuje z osamljenostjo, kar pa sploh ne drži.« Če plesni koraki niso močnejša stran tistega, ki bi se želel spoznavati na tovrsten način, se lahko udeleži še marsičesa drugega. »Skupaj plešemo, kuhamo, potujemo, gremo na bovling,« našteva, »imamo tudi hitre zmenke, večerje s someljeji, prav tako smo začeli s tako imenovanimi 'matchdatingi' oziroma zmenki z ujemanjem, kjer ljudi medsebojno povežem na podlagi 14 lastnosti, pa različne delavnice ...« Po besedah Slapnikove je največ takšnih med 30. in 48. letom, po 45. letu je vsekakor veliko več žensk. »Moški morajo nujno izvedeti za te dogodke,« zatrjuje, »tukaj je izredno veliko žensk. Ne samo to, vse po vrsti so simpatične, prijetne, izobražene, 'čist hude'.« Ozremo se po dvorani in ne preostane nam drugega, kot da ugotovitvi pritrdimo. Razloži še, da gre tudi pri tovrstnem spoznavanju v resnici za naravni življenjski cikel. »Med 30. in 35. letom vsi iščejo, tudi zato, ker si želijo življenje postaviti na neke tirnice, takšnih je največ. To so ljudje, ki so morda prekinili dolgoletno zvezo, ločenci, vdovci, pa tudi kakšni, ki si želijo zgolj druženja in novih prijateljstev,« sogovornica razmišlja o udeležencih. Slapnikova si želi, še pove za konec, da bi ljudje odprli oči in spoznali, da to ni nikakršen bavbav. »Gre za prijetne dogodke, kjer lahko na normalen in eleganten način spoznaš nove ljudi, ki postanejo tvoji znanci, prijatelji ali partnerji. In še vedno – če ti morda nekdo ni všeč, nikoli ne veš, morda pa ti bo všeč njegov prijatelj,« sklene.


Juan Chapa - objavljeno 01/05/18 Kanonične evangelije je Cerkev priznala za pristne prenašalce apostolskega izročila, ki so navdihnjeni od Boga. Obstajajo samo štirje: Matejev, Markov, Lukov in Janezov evangelij. To je konec 2. stol. v svojem delu Zoper krivoverstva jasno zagovarjal sv. Irenej Lyonski (3,11,8−9). Cerkev je njegovo idejo nenehno ohranjala in na koncu pri določitvi kanona Svetega pisma na Tridentinskem koncilu (1545−1563) predlagala za versko resnico. Sestava evangelijev temelji na tem, kar so apostoli videli in slišali, medtem ko so živeli z Jezusom, in na tem, kar so doživljali ob njegovih prikazovanjih po vstajenju od mrtvih. Da bi izpolnili Gospodovo naročilo, so apostoli takoj začeli oznanjevanje dobre novice (ali evangelije) o njem in o zveličanju, ki ga je prinesel vsem ljudem. Razkropili so se in ustanovili krščanske skupnosti v Palestini in zunaj nje (v Antiohiji, v mestih Male Azije, v Rimu itd.). Izročila so se v skupnostih izoblikovala v pripovedi ali nauke o Jezusu, in sicer vedno pod vodstvom apostolov, ki so jim bili priča. Na tretji stopnji razvoja so ta izročila zapisali, in sicer so jih sestavili v pripoved v obliki življenjepisa o Jezusu. Tako so nastali evangeliji za potrebe skupnosti, ki so jim bili namenjeni. Prvi evangelij je bil verjetno Markov ali morda izdaja Matejevega evangelija v hebrejščini ali aramejščini, ki je krajša od sedanje; drugi trije so podobni tej literarni vrsti. Pri pisanju je vsak evangelist izbral nekatere izmed mnogih stvari, ki so se prenašale, druge je združil in vse skupaj prilagodil značaju neposrednih bralcev. Štirje evangelisti: od leve Matej, Marko, Luka in Janez Vsi štirje evangeliji so bili deležni apostolskega ugleda, kar odraža dejstvo, da so bili prejeti in posredovani kot besedila apostolov ali njihovih neposrednih učencev: Marko je bil učenec sv. Petra in Luka sv. Pavla. Apokrifni evangeliji so tisti, ki jih Cerkev ni sprejela kot del pristnega apostolskega izročila, čeprav so bili običajno podpisani z imenom enega izmed apostolov. Pojavljati so se začeli zelo zgodaj, in sicer so omenjeni že v drugi polovici 2. stol. Vendar ti evangeliji niso bili deležni apostolskega ugleda štirih priznanih evangelijev, številni izmed njih so poleg tega vsebovali nauke, ki niso bili skladni z apostolskim naukom. Beseda “apokrifen” je sprva pomenila “tajen, prikrit”, saj so obstajali zapisi, ki so bili namenjeni posebni skupini posvečenih in so se znotraj skupine tudi ohranjali; kasneje beseda pomeni nekaj nepristnega in celo krivoverskega. Sčasoma se je število apokrifnih evangelijev precej povečalo, in sicer z željo, da bi podali podrobnosti iz Jezusovega življenja, ki v kanoničnih evangelijih niso omenjene (npr. apokrifni evangeliji o Jezusovem otroštvu), in da bi nauke, ki so različni od splošnega cerkvenega nauka, pripisali kakšnemu apostolu (npr. Tomažev evangelij). Origen iz Aleksandrije (leta 245 po Kr.) je zapisal: “Cerkev ima štiri evangelije, krivoverci jih imajo mnogo.” Glede na podatke svetih očetov je znanih “apokrifnih evangelijev”, ki so se ohranili zaradi krščanske milosti, in tistih, ki so bili kakorkoli zapisani na papirus, nekaj več kot petdeset.