HP prenosnik ProBook 450 G5 i5-8250U/8GB/SSD256GB/15,6FHD/GF930MX/DOS (1LU51AV) | mimovrste=) Nahajate se tu: Uvodna stran›Računalništvo›Prenosniki›Multimedijski prenosniki›HP prenosnik ProBook 450 G5 i5-8250U/8GB/SSD256GB/15,6FHD/GF930MX/DOS (1LU51AV) Znamka: HP Naša številka: 1109713 HP ProBook 450 G5 je prenosnik, ki se ponaša z diagonalo zaslona 39,6 cm (15.6") in z ločljivostjo Full HD (1920×1080). Prenosnik odlikuje Intel® CoreTM i5–8250U procesor, ki odlično sodeluje z 8 GB delovnega (RAM) pomnilnika in NVIDIA® GeForce® 930MX grafično kartico. Vse svoje podatke in datoteke boste lahko shranjevali na odličen SSD disk, ki se ponaša s kapaciteto 256 GB. Celoten opis 808,90 € vključno z DDV Redna cena: 879 €, Prihranite 70,10 € (7 %) Prenosnik ima izvrstne stereo zvočnike. Vgrajena je tudi HD spletna kamera s stereo mikrofonom. Tipkovnica z ločenim numeričnim delom v primeru politja zmanjšuje možnost vdora tekočine v notranjost prenosnika. Ne manjkata niti čitalec kartic SD in 3-celična baterija. Prenosnik Pro Book 450 G5 ima tudi čitalnik prstnih odtisov, nameščen pa je operacijski sistem Free Dos. Intel Core i5–8250U z Intel UHD Graphics 620 (1.6 GHz-3.4 GHz, 6MB cache, 4 jedra) 8GB DDR4 2400MHZ (1×8GB) – prosta reža SSD: 256 GB PCIe NVMe Value SSD (prostor za dodatni 2,5" SATA disk) LAN: mrežna kartica 10/100/1000


Črni ruski terier - Moj Pes ”Sabaka Stalina”, Stalinov pes, so sprva rekli psu, ki so ga v sovjetskem centru za selekcijo in šolanje službenih psov za vojsko in policijo začeli vzrejati potem, ... ... ko sta Lenin in po njegovi smrti predvsem Stalin v samo nekaj letih po oktobrski revoluciji uničila vse, kar je ostalo od nekdanjih ruskih ”gosposkih psov”. Takoj po 2. svetovni vojni so v policijsko-vojaškem centru Rdeča zvezda začeli znova in ustvarili so pasmo, ki so ji najbolj zaupali čuvaji v koncentracijskih taboriščih, v tragično slavnih gulagih. V pravo pasmo, tako po kinoloških merilih, so črnega terierja oblikovali šele po Stalinovi smrti, leta 1957. Takrat je ta center pse iz tretje generacije črnih terierjev ponudil zasebnikom in vzrediteljem. Začela se je zgodovina sedanje pasme, leto pozneje so objavili prvi standard. Razmeroma hitro so si utrli pot na Finsko, iz Skandinavije pa jih je pot vodila po vsem svetu. Beseda poznavalcev: Iztok in Neli Šuler (psarna: Bella Fantasia) Zakaj črni ruski terier? ”Črni ruski terier (v nadaljevanju: ČRT) ne pusti nikogar ravnodušnega. S svojo bogato črno dlako, čudovito brado in brki ter z mogočnim, hkrati pa elegantnim telesom daje poseben, nenavaden videz. V njem sta združena moč in milina hkrati. Je veselo in čuteče bitje, ki je pripravljeno žrtvovati življenje za svojega človeka. Je zelo zvest, zna se prilagoditi vodnikovim potrebam in razpoloženju. Potrebuje človekovo bližino, a hkrati odločnega in stabilnega vodnika. Po naravi je stabilen, umirjen, vodljiv in vdan družinski član ter dober človekov spremljevalec z izrazitimi delovnimi sposobnostmi.” ”Prednost pasme je, da lahko enako dobro živi v mestnem stanovanju ali na deželi, v ostrih sibirskih zimah ali v sončnem podnebju. Struktura njegove dolge dlake dopušča zračnost, ob pravilni in redni negi pa ne izpada in nima vonja. Pasmo odlikuje inteligenca in sposobnost za šolanje, samozavest in neustrašnost. Slabost, če lahko temu sploh tako rečemo, pa je redna nega dolgega kožuha. Če psa fizično in psihično ne obvladamo, je lahko slaba stran pasme njena teža, moč in velikost.” Nega črnega ruskega terierja Vse telo pokriva gosta, valovita in zračna črna dlaka, ki jo je treba temeljito razčesati vsaj enkrat na teden. Dlaka nima vonja in ne izpada. Skopamo ga približno enkrat na mesec, strižemo pa na tri mesece. Na pravilno nego navajamo mladička že od samega začetka, navaditi se mora na redno nego krempljev, ušes, čiščenje zob in brisanje brade, ki lahko postane vir umazanije, če je redno ne umivamo, sušimo in češemo. Lep, urejen in po standardu ostričen črni ruski terier je plod rednega in večurnega dela. Če pa nam je česanje odveč, lahko kožuh brijemo, vendar s tem odvzamemo značilno podobo pasme. Tone Hočevar (Celoten članek je bil objavljen v reviji Moj pes, februar 2015) Vse do leta 1964 je za norfolškega terierja (norfolk terrier) in norviškega terierja (norwich terrier) veljal le en pasemski standard,... Več kot tri desetletja že poznamo v Sloveniji tibetanske terierje, že leta 1984 so jih k nam prvi pripeljali Selanovi... Mehkodlaki pšenični terier Pri Ambasadorjih nasmeha, slovenskem društvu za terapijo s pomočjo živali, imajo kužka, katerega pasemsko pripadnost komaj kdo spozna, ko pride... Avtor spela.simencObjavljeno dne 5. september, 2019 4. september, 2019 Kategorije PasmeOznake črni, ruski, terier Nazaj Prejšnji prispevek: Nagrado si mora pes prislužiti Naprej Naslednji prispevek: Darko išče dom Koliko let dočakajo psi? 7 skrivnosti uspešne vadbe Nemški bokser skozi oči lastnikov Ingver in kurkuma, tudi za pse zelo koristni korenini Pogovor: Zdenka Peloz, ki je posvojila psičko iz Bosne


ČEZ POLETJE BOMO SKORAJ ZAGOTOVO DOMA: "Ne moremo si privoščiti, da bi epidemijo nekontrolirano spustili med prebivalstvo" T.K. - Uredništvo/STA - Foto: Unsplash, Pexels, Pixabay - 11.04.2020 ob 18:36 Počitnic v tujini letos skoraj zagotovo ne bo. Kako bomo lahko potovali znotraj države, pa bo odvisno od epidemioloških trendov, je na današnji novinarski konferenci ocenil direktor Klinike Golnik Aleš Rozman. A družba se bo morala navaditi na novo realnost, na socialno distanco in nošenje mask, saj prebivalstvo še dolgo ne bo prekuženo. Rozman je danes ocenil, da je Slovenija doslej v boju proti epidemiji "verjetno ena najuspešnejših držav". V zadnjih dneh so trendi glede števila obolelih in sprejemov v bolnišnico ugodni. Število sprejemov upada. Po njegovih opozorilih je bistveno, da teh prednosti in ugodnosti ne zapravimo v naslednjem tednu ali dveh. Kot je pojasnil, lahko v Sloveniji optimistično razmišljamo o postopnem odpiranju družbe. "Ko bomo odpirali družbo, bo treba to izvesti na nek pameten način, s sledenjem, kaj se nam dogaja, da se ne bi spet znašli v situaciji izpred 14 dni," je pojasnil. Vendar se moramo, tako Rozman, navaditi na novo realnost. "V javnih prostorih bomo še naprej nosili maske, telesna razdalja bo ostala. Nekateri okuženi prebolevajo bolezen brez simptomov, zato je pomembna telesna distanca, uporaba mask in umivanje ter razkuževanje rok," je poudaril. V zadnjih dneh je bilo veliko razprav o možnosti, da bi država prek pametnih telefonov spremljala gibanje prebivalcev. Rozman je danes izpostavil možnost uporabe telefonske aplikacije, ki bi spremljala obolele in jim pomagala, da se bolje držijo karantene ter omogočala komunikacijo z zdravnikom. Pojasnil pa je, da aplikacije, kot jih uporabljajo v Aziji, za naše kulturno okolje niso sprejemljive. "Oziramo se po teh, ki jih uporabljajo v Skandinaviji in evropskih državah, ki opozarjajo kontakte, da so bili v stiku z okuženim, da se odločijo za karanteno. Bistveno je, da če je nekdo pozitiven, vemo, kje je bil v preteklih dneh. Če ti stiki danes izvedo, da so bili v stiku, se lahko začnejo vesti drugače, to je lahko pomemben prispevek za zajezitev epidemije," je pojasnil. Opomnil je, da je okužena oseba kužna, še preden se pojavijo simptomi. Nekateri bolezen prebolijo celo asimptomatsko. "S tempom, s katerim se prekužujemo, bo trajalo več let, da se populacija prekuži. Ne moremo si privoščiti, da bi epidemijo nekontrolirano spustili med prebivalstvo, to bi preseglo kapacitete bolnišnic. Ob takšnem scenariju bi se nam lahko zgodilo, da tudi ljudje, ki imajo neko banalno zdravstveno težavo, ne bi dobili mesta v bolnišnici zaradi prenatrpanosti in izpada kadra," je pojasnil. Ob tem je tudi opozoril, da bodo morali ljudje še za nekaj časa "odriniti na stran in se izogibati druženju ob kavicah". "To so situacije, ki pripomorejo, da se začne epidemija nekontrolirano širiti," je opozoril. Glede napovedane sprostitve nekaterih zdravstvenih storitev s prihodnjim tednom je pojasnil, da bodo po prvomajskih praznikih pristopili k temu, da bi pregledali več bolnikov z nenujnimi stanji, vendar na način, da v prihodnjih mesecih in letih ne bi prišlo do poslabšanja zdravstvenega stanja. Kot je pojasnil, bodo najprej na vrsti tiste skupine bolnikov, ki imajo napotnico hitro ali zelo hitro, v naslednjem koraku bolniki z napotnico redno, na koncu pa preventivni pregledi. Na posameznih strokah pa bo, da postavijo prioritete, katere diagnoze se bodo pregledovale prednostno, je še pojasnil. bolniki z nenujnimi stanji telesna razdalja Erazem | 12 .04. 2020 ob 16: 27 Mislim, da razsaja še nek drug virus. Koper | 12 .04. 2020 ob 02: 26 Velik del Slovenskih državljanov si tudi sicer ni mogel privoščiti poletnih počitnic. Glede na stanje v državi in nasploh v svetu se bo tokrat morala tudi elita sprijazniti z tem. Ljudi ki so že prej ogromno potovali ne bo pobralo,če bojo eno poletje preživeli doma. Večja možnost,da jih pobere je,če fašejo ta virus. MARIO | 11 .04. 2020 ob 21: 01 Tega je že napumpal jajčoglavi kaplar... Izolan | 11 .04. 2020 ob 20: 45 Še bolje bi bilo sejalce strahu in sovraštva med ljudmi Janšo, Kacina in podobne kretene izseliti za vedno Istriano | 11 .04. 2020 ob 19: 24 Zakaj ne bi bil Janša in drugi politiki doma in mi na dopustu v tujini?


Skoraj vsak uporabnik interneta ve, da lahko zaslužite na spletu, če naučite, kako narediti vsebino . Članki so ena najpogostejših vrst vsebin, ki se najpogosteje uporabljajo za polnjenje spletnih mest. Če se naučite pravilno pisati članke, lahko ne le izvedete njihovega izvajanja, temveč tudi ustvarite svoj vir, ki bo dosledno prinašal denar. Na prvi pogled se zdi, da ni težko zbrati gradiva, vendar, kot kaže praksa, vsi ljudje ne morejo ustvariti resnično kompetentnega članka. Kako se naučiti ustvarjati članke V ta namen lahko preberete nasvete izkušenih piscev , ki so pisali članke več kot eno leto: 6 '1. Najpomembneje je, da se odločite o temi, ki vas najbolj zanima in v kateri malo veste. Če boste imeli osnove znanja na določenem področju, boste lahko ustvarjali pismena in smiselna besedila, kar bo nujno vplivalo na vaše zanimanje za takšne materiale. Če pišete za prodajo gradiva, poskusite obdelati naročila za določeno temo in če nimate potrebnega znanja, se ne zatekajte k ponovnemu pisanju, temveč analizirajte temo in sestavite svoj material. 6; Dejavnost tekstopiscev se bistveno razlikuje od dela rewriterjev, saj bi morali avtorji, ki ne uporabljajo vira, samostojno izumiti večino besedila . Brez domišljije in nepoznavanja pismenih besed vam bo zelo težko pisati članke. Za izdelavo najbolj kompetentnih materialov si predstavite opisani predmet z vseh strani in poskusite, da ne zamudite niti najmanjših stvari. 6 '' 29. Absolutno vsi pisci, ki pišejo članke za daljše časovno obdobje, se svetujejo, da ne uporabljajo besed pozdrav, kot tudi uporabo osebnih zaimkov. Z drugimi besedami, besedilo, kot je "Zdravo, danes, v tem članku, bom vam povedal ...", je ena najhujših oblik, ki jih uporabljajo avtorji. Ko sestavljate članke za vaše spletno mesto , lahko pozdravljate obiskovalce, če pa so besedila napisana za prodajo, je treba takšne izraze izključiti, ker ne veste, katero obliko uporabljajo kupca. 6 '4. Avtorstvo člankov ni najlažje delo in ko se ukvarjate s to dejavnostjo, se morate razvijati. Na primer, morate začeti raziskovati področje SEO, ki je bilo vedno in bo pomembno. Besedila, optimizirana za iskalnike, se lahko ne prodajajo le dražje, temveč tudi omogočajo, da vplivajo na položaj svojega spletnega mesta v rezultatih iskanja. 6; Pred objavo izdelkov ali njihovo dajanje v prodajo skrbno preberite gradivo in odpravite morebitne napake. Tudi če jih pišete v Wordu in upate na podčrtane, je smiselno, da se članek ponovno prebere, saj lahko program zaznava nekatere semantične napake. Pisanje člankov se lahko uporablja za različne namene, toda ne glede na to morate biti pismeni in poskušati opravljati svoje delo z najvišjo kakovostjo. Nekateri avtorji besedil , ki prodajajo izdelke, bodo rekli, da za njih kakovost ne igra posebne vloge, ker je najpomembnejša prodaja izdelka, vendar ne upoštevajo, da je interes kupcev odvisen od kakovosti njihovega dela. - Promocija blagovne znamke - Copy-paste izdelkov Vsi ljudje so različni, zato vas ne sme presenetiti, zakaj ima nekdo v 20 letih več podjetij, in nekdo v 30 letih nadaljuje z delom na neperspektivnem delu. Vsak od nas ima svoje interese, hobije, v...


SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) - Page 12 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 27.10.19 18:17 Okolina Leskovca. Kraj poznat po paprikama Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 01.11.19 22:50 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 04.11.19 23:04 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 04.11.19 23:06 Programska šema Radija Studio B iz 1971. godine Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 19.11.19 19:36 Na nekdanji dan republike se začnejo vožnje z Modrim vlakom https://siol.net/trendi/potovanja/na-nekdanji-dan-republike-se-zacnejo-izleti-s-titovim-modrim-vlakom-video-512178 https://www.youtube.com/watch?v=F9axG4eOYqk https://www.youtube.com/watch?v=YDJlD9E7nu0 https://www.youtube.com/watch?v=C5QQIQ-mxWc https://www.youtube.com/watch?v=Aco37rELP_A https://www.youtube.com/watch?v=JLf8PX8ZGzg https://trainfoto.eu/ALBUM/657.html DINARA 666-001 http://www.railfaneurope.net/liveries/GMEMD/666_001.png KOZARA 666-002 http://www.railfaneurope.net/liveries/GMEMD/666_002.png SUTJESKA 666-003 http://www.railfaneurope.net/liveries/GMEMD/666_003.png NERETVA 666-004 http://www.railfaneurope.net/liveries/GMEMD/666_004.png * Zadnji vlak s Titom pa so vlekle; Sutjeska - kot priprega in Neretva - kot vlakovna. Tito v Modrem vlaku med obiskom Kumanovega v današnji Severni Makedoniji 19. novembra 1961 Modri vlak na odprtju železniške proge Beograd - Bar Lokomotive Modrega vlaka v Topčiderju v Beogradu septembra leta 2013 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 22.11.19 22:27 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 22.11.19 22:32 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 01.12.19 21:47 ZDRAVLJENJE JOSIPA BROZA TITA V podzemnem trezorju odkrili še nikoli videne dokumente o zadnjih mesecih Titovega življenja V eni sob so v UKC odkrili trezor z mapo papirjev. Ti pričajo o zadnjih dneh in mesecih življenja Josipa Broza Tita, predvsem pa o prestižu, ki si ga je privoščil on in njegovo osebje. "Tito je 4. maja 1980 umrl v ljubljanskem kliničnem centru, kjer je ležal skoraj štiri mesece. Čeprav je od njegove smrti minilo že slabih 40 let, še danes niso znane vse podrobnosti o njegovem zdravljenju in bivanju v bolnišnici. Pred dvema mesecema pa so v trezorju podzemnih hodnikov ljubljanskega UKC našli še nikoli videne dokumente." Tako piše portal 24 ur, ki povzema poročanje iz oddaje Svet na Kanalu A. Tamkajšnji novinarji so sinoči razkrili, da se pod ljubljanskim univerzitetnim kliničnim centrom skrivajo podzemni hodniki, do koder vodijo masivna železna vrata, za katera so paciente zadnjič premestili med zračnimi napadi med osamosvojitveno vojno. V eni od sob so v UKC odkrili trezor z mapo papirjev. Ti pričajo o zadnjih dneh in mesecih življenja Josipa Broza Tita, predvsem pa o prestižu, ki si ga je privoščil on in njegovo osebje. "V mesecu dni so recimo pojedli – oziroma vsaj plačali – 100 kilogramov svinjskega mesa, 31 kilogramov baby beefa, 18 kilogramov budžole, več kot 15 kilogramov pršuta in 90 kilogramov konzervirane šunke. Zdi se, da so bili tudi žejni: mesečno so spili kar 91 steklenic viskija, 20 steklenic ruma, 11 steklenic vodke ter kar 100 litrov vina. Rečeno je bilo, da je vsa dokumentacija, ki je bila povezana z zdravljenjem Tita, pristala v Beogradu, a očitno je vsaj en delček vsega ostal v Ljubljani, nedotaknjen skoraj 40 let," piše 24 ur. Težko verjamem, da je nekdo 54 kilogramov banan pojedel v enem mesecu Za Tita v zadnjih mesecih skrbel sedemčlanski konzilij, v katerem so bili tudi trije slovenski zdravniki. Dr. Brecelj je bil vodja konzilija, za pomoč so prosili tudi zdravnika iz Amerike, doktorja DeBakeyja, in tudi zdravnika iz Rusije, je za oddajo Svet na Kanalu A dejala višja kustosinja iz Muzeja novejše zgodovine Nataša Strlič. Med dokumenti so našli tudi dopis, s katerim Inštitut za patologijo zaračunava obdukcijo za maršala. Ta je na koncu stala 33.437 dinarjev. "Obdukcijsko poročilo so končali šele, ko je Tito že leto dni počival v beograjski Hiši cvetja," piše 24 ur. Vrtoglavi so tudi računi za hrano in pijačo, ki razkrivajo, na kako veliki nogi je živel tedanji vrh. "Težko verjamem, da je nekdo 54 kilogramov banan pojedel v enem mesecu. Predvsem pa še težje verjamem, da je bilo konzumirano vse, kar je tukaj navedenega alkohola, sploh če je nekdo precej bolan. Na primer 91 steklenic viskija, enajst steklenic vodke, pa več kot 100 litrov vina," je za Svet na Kanalu A dejal Matjaž Tavčar, vodja službe za korporativno varnost. 700 kosov tort, 200 rolad, 200 krofov ... Zdi se, da Tito nasvetov zdravnikov ni upošteval, saj se žganim pijačam in dobri hrani ni odpovedal. Tudi, ko je bil že povsem odvisen od infuzije, se zneski niso bistveno znižali, poroča 24 ur, ki povzema Svet na Kanalu A. Eden od računov kaže, da so naročili 700 kosov tort, 200 rolad, 200 krofov, 200 flancatov in 150 sirovih zavitkov. Zadnjih 68 dni življenja je bil Tito v umetni komi, priklopljen na respirator. Po besedah Tavčarja je Socialistična Republika Slovenija takrat krila stroške zdravljenja in jih en mesec po smrti Josipa Broza Tita nakazala na račun kliničnega centra. "In to kar dva milijona in sto tisoč dinarjev. Ta do danes manjkajoči del Titove preteklosti in njegovih zadnjih dni gre zdaj v roke zgodovinarjem, dokumenti iz podzemnega sefa pa domišljiji odpirajo novo pot, kakšne skrivnosti se še skrivajo za zidovi," še poroča 24 ur. https://www.vecer.com/v-podzemnem-trezorju-ukc-ljubljana-odkrili-se-nikoli-videne-dokumente-o-zadnjih-mesecih-titovega-zivljenja-10097565 https://www.b92.net/info/vesti/index.php?yyyy=2019&mm=12&dd=01&nav_category=12&nav_id=1625043 https://www.delo.si/druzba/titova-zadnja-placa.html https://www.24sata.hr/news/zadnji-dani-jovanka-je-dosla-do-klinike-nije-joj-dao-unutra-263798 https://www.dnevnik.ba/teme/osobni-lijecnik-otkrio-evo-od-cega-je-marsal-tito-zaista-preminuo-i-sto-je-posljednje-rekao Josip Broz Tito pri čiščenju očal Družina Josipa Broza Tita Sinova Žarko in Miša Broz na obisku pri očetu Josipu Brozu Titu v Kliničnem centru Ljubljana Poslednji dnevi življenja Josipa Broza Tita Zoran I: komentar modifikovan dana: 02.12.19 14:37; prepravljeno ukupno 1 puta Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 02.12.19 13:59 Vse kar piše (koliko so pojedli in popili) je najverjetneje res. Po vsej verjetnosti pa si to ni privoščil (naročil) Tito, ampak drugi okrog njega. Krivda pa njegova.... Se pa lahko vprašamo, koliko stvari se je še zgodilo - naredili drugi, skrili pa se za njegovim imenom. Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 04.12.19 23:18 Ljubezen do našega predsednika Josipa Broza Tita ali do ljudi, živali, kot tudi do rastlin se lahko prikaže z umetnostjo oblikovanja ter voljo vse to pokazati obiskovalcem, domačim ali tujim turistom, ki so v sedemdesetih in osemdesetih letih prejšnjega stoletja množično obiskovali Strunjan in tamkajšnji Hotel Salinera ter lepo in lično urejene plaže. Ko je eno leto naš predsednik Josip Broz Tito s spremstvom prišel v Strunjan po stari cesti preko Belega Križa in videl vse te ročno ustvarjene umetnine, ki so bile posvečene njemu, domovini Jugoslaviji in svetovnemu gibanju Neuvrščenosti. Tito je prosil takratnega predsednika IS RSlovenije Staneta Kavčiča, ki je živel prav tam, da uredi vse potrebno, da bi prav tega vrtnarja rad imel in videl na Brionih. Žal se je takrat zaradi drugih okoliščin, na katere ni bilo možno vplivati, vse skupaj izteklo drugače. Kot že rečeno, je ta vrtnarska umetnost prišla do izraza tudi takrat, ko je bilo potrebno okrasiti notranje prostore hotela ob raznih obiskih, ob vsakokratnih porokah, drugih slovesnostih, ki jih je bilo v takratnem času precej več kot jih je danes. Velikokrat so bili na hotelskih mizah in mizah v restavraciji lepi šopki, ki so se dnevno prilagajali in spreminjali ter seveda dopolnjevali. Bodisi, da so bile to vrtnice, drobno poljsko cvetje ali lično okrašen rožmarin, to je bila takratna značilnost in dodana vrednost, ki je še bolj pritegnila goste. To so bili domači in predvsem tuji turisti, ki so znali ceniti, takšno posebno pozornost, ki jo je vrtnar ponujal kot dekor ali dodatek. Vse to je prispevalo k boljšemu, kvalitetnejšemu vzdušju in kvalitetno bogati vsebini, ki je ni bilo najti povsod. Vsi turisti so bili zadovoljni, ko so si z zanimivostjo ogledali bližnje soline, vinsko klet ali pa domačo kmetijo, kjer so se lahko še dodatno okrepčali in opomogli po naporni poti. Poleg vsega tega je bila pri njegovi roki vedno harmonika, ki jih je na poti spremljala in spravljala v dobro voljo ob zvokih domačih pristnih pesmi, ki so še dolgo donele v njihovih ušesih. Prav poseben dogodek pa je bil, ko so v njegovim vodstvom organizirano odšli v bližnje soline in se tam učili pobirati belo kristalno sol, jo grabiti, natovoriti ter prepeljati na velik kup soli, ki se je neprestano višal in višal. Vse ta doživetja so pripovedovali svojim družinam, znancem in prijateljem ter vedno znova in znova prihajali v Strunjan, ki je bil že takrat simbol miru in prijateljstva. Ljubezen do narave, ljubezen do predsednika Josipa Broza Tita, ljubezen do domovine in družine, ljubezen do petja in igranja harmonike, ljubezen do ljudi in živali, vse to je prispevalo, da danes šteje že 91 let in samo upamo lahko, da mu bo zdravje služilo še dolgo. V čast predsedniku Josipu Brozu Titu Ljubezen do cvetja za vse obiskovalce Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 13.12.19 22:12 PROSLAVE & PEVSKI ZBORI V času skupne domovine Jugoslavije je bilo veliko proslav bodisi 27.aprila ob dnevu OF, bodisi ob 9.maju Dnevu zmage, bodisi ob 25.maju Rojstnem dnevu Maršala Tita, ob 4.juliju Dan borca, bodisi 29. in 30.novembra ob Dnevu republike, bodisi ob dnevu JLA 22.decembra, vedno so bili prisotni tudi pevke in pevci raznih pevskih zborov, ki so skrbeli za prijetno vzdušje. Veliko je bilo tudi skupnih jugoslovanskih pesmi, partizanskih, borbenih, ljudskih, ki so jih peli v čast predsednika Josipa Broza Tita, v čast narodnoosvobodilne borbe in osvoboditve, v čast in ljubezen do skupne domovine. Prav tako so peli na različnih tekmovanjih, občinskih, regijskih, republiških in medrepubliških, meddržavnih, saj se je ta takratna tradicija ohranila še vse do dandanes in iskrena prijateljstva, ki so takrat nastala so povezana in trajajo še danes. Kultura in ljubezen do petja do pesmi je tudi v zgodovini premagala vse težave in tudi pomagala prebroditi vse težave. Mešani pevski zbori na proslavi v Marezigah leta 1967 Proslava v Paljevu pri Kanalu ob Soči Proslava na Stari Sušici v Brkinih Obisk borcev pri spomeniku v Šmarjah pri Kopru ob proslavi ob 60.obletnici Istrskega odreda Izolski trideset članski pevski zbor upokojencev Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 28.12.19 18:22 AVTOCESTA VRHNIKA POSTOJNA Na današnji dan leta 1972 je potekalo odprtje avtoceste med Vrhniko in Postojno - prvi odsek slovenskega avtocestnega križa in obenem prva avtocesta v Jugoslaviji. https://www.rtvslo.si/slovenija/40-let-avtoceste-vrhnika-postojna/299013 https://4d.rtvslo.si/arhiv/razlicni-prispevki/154190938?jwsource=cl https://4d.rtvslo.si/arhiv/razlicni-prispevki/154190958?jwsource=cl https://4d.rtvslo.si/arhiv/razlicni-prispevki/154190911?jwsource=cl Prvotni načrt je bil, da bi avtoceste končali do leta 2000. Ta termin se je nato večkrat premaknil Priprave na gradnjo so trajale pet let, dela pa so se uradno začela 23. maja 1970 Pri projektu so sodelovali delavci iz vseh jugoslovanskih republik, predvsem pa iz Makedonije Čeprav predvidena dela niso bila dokončana v celoti, je bila avtocesta predana v promet 29. decembra 1972 Celotna vrednost investicije je znašala 709 novih milijonov dinarjev oz. 70 starih milijard Doprsni kip Staneta Kavčiča na Trgu narodnih herojev v Ljubljani ob stavbi Državnega zbora RS Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 29.12.19 12:43 OBMEJNI ŠVERC KOMERC Ljudje, ki živimo ob meji, smo pač malo drugačni od tistih v notranjosti, ki so varno obdani s sebi podobnimi (vsaj enako govorečimi). Z obeh strani meje veselo izkoriščamo travo na sosedovem pašniku. Ker pa to nikakor ni v interesu trenutne oblasti, smo morali, vsaj včasih, švercati. Švercati (tihotapiti) sem začel že od malega. Obliko šverca smo prilagodili prevoznemu sredstvu. Barka ali avtobus. Da si prišel na ladjo, si moral tam ob morju na robu stavbe avtobusne postaje skozi majhen prostor mimo carinika, še huje - mimo ženske različice (cariničarke, carinice ...). Grozen dren. Mama mi je pred carinskim pregledom vtaknila zavojček cigaret v žep in jaz, prijazno dete, sem to prinesel na barko in še mimo druge carine v Trst. Tam je bil ogromen prostor, kjer smo korakali mimo carinikov in odkimavali, da nimamo nič zanje. Počasi sem cigaretam dodal še zavojček masla, pa kakšen zrezek. To sem odnesel teti in dobil lire za nakup kave, kakšne majice ,.. Ko sem še malo zrasel, sem lahko vse skupaj prodal kakšnemu preprodajalcu na pokritem trgu, ki je imel boljše cene. Doma sami pravi komunisti, a konec meseca je bila vedno kriza. Mama si je sposodila, da smo prišli v nov mesec, in tako iz meseca v mesec. Droben šverc nam je pomagal pri družinski ekonomiji. Mama je pred carinskim pregledom vedno od daleč ocenjevala carinike in upala, da je tisti iz njene vrste ne bo preveč strogo pregledal. Najbolj se je bala osebnega pregleda v ločenem prostoru. Kako ne, saj je v hudi varianti vseboval tudi pregled telesnih odprtin. Precej let kasneje je kolega šel nekaj iskat v Trst in je doživel ta znameniti pregled. Kavo v Trstu je spil kar stoje! Umetnost vkrcanja na avtobus za Trst Z avtobusom si doživel pregled na meji na Škofijah. Priti na avtobus za Trst je bila posebna umetnost. Šjore s kupi borš (ekološko - sedaj bi to bile plastične vrečke) so ob prihodu avtobusa navalile in se prerinile do vrat. Prej je bila videti, kot da se bo vsak čas zgrudila, a napad na avtobus in sedež v njem je izvedla brezhibno. Tu so veljali samo komolci in obsežnost zadnjice. Mulci smo pač na koncu le prilezli na nabit avtobus. Rekreacija se je ponovila na meji. Spet otovorjene so se pognale iz avtobusa v prostor s cariniki kot gazelice. To si moral samo gledati, kakšno hitrost je razvila takšna sto kilska bojna ladja. In spet nihče ni imel ničesar prijaviti. Enako za nazaj grede iz Trsta. Ja, kaj pa ste tja sploh šli delat? Takšen naval na prevozno sredstvo sem doživel kasneje samo še takrat, ko sem se prvič, zadnjič in nikdar več, peljal z Jatovim letalom z Danske v Zagreb. Do tja sem prišel z letalom družbe SAS: elegantne stevardese, urejen pilot, vse mirno in pomirjujoče. Skoraj sem izgubil strah pred letenjem. Potem pa ta stampedo. Vrsta kot za v Trst. Vsak potnik je imel še kup vrečk. Naval na sedeže in polnjenje vseh lukenj s prtljago. Stevardese na videz kot tiste šjore z avtobusa, pilot z razpeto srajco in postrani kapo. Da se je to čudo dvignilo, je bila čista sreča. Mislim, da so tudi v stranišču sedeli razni prijatelji posadke. Mene so v Zagrebu popolnoma belega s težavo ločili od sedežnih naslonjal in za vselej sem končal z letenjem. Saj nisem ptica! Dateljni in črvi - najbolj donosni morski sadeži Z napredkom smo seveda prešli na obiskovanje Trsta z avtomobilom. Tu si pred našimi skrival stvari pod sedeže in zopet kazal nedolžno faco pri vprašanju, če je kaj za prijaviti. Mene je vedno zvijalo v želodcu in sem švercal le, če je bilo res nujno. Sem pa tako spravil čez mejo prvi osebni računalnik v Istri. Še sedaj se tresem! Tja pa so podjetni fantje švercali morske plodove - posebej so bile čislane školjke in še posebej dateljni. Italijani so jih neutrudno kulinarično uničevali, fantje pa lepo služili. Še boljši je bil posel z morskimi črvi. Ti so idealne vabe za ribe. In dragi, dragi! V avtu cela smehljajoča se družinica s taščo na čelu, zadaj pa lepo pakirani črvi. Temu se reče družinsko podjetje! Trst je seveda bil v Jugi pojem švercanja. Vanj so se zgrinjale trume. Potem pa so imeli težave ob vračanju preko meje. Skrivanje kavbojk, aparatov, tekstila, čevljev ... je bila umetnost. Pred mejo so bili na italijanski strani kupi odvržene embalaže, polno smeti - njihovi časopisi so kazali slike smetišč in komentarje o teh nevzgojenih Balkancih. Je videti kaj sorodno z udarnimi vestmi na TV-postajah v sedanjem času? Samo mejo smo pomaknili proti jugu in že vihamo nos nad reveži, ki se obnašajo, kot smo se mi nekaj desetletij nazaj. No, Italijani so smeti lepo pustili v okras okolju in ves njihov blišč mesta mi nekako ni mogel zamegliti zanemarjenega in umazanega okolja. Tudi naši sedaj raje slikajo smeti za ubežniki, kot pa da bi jih počistili. Postavljalci žic ograjijejo tudi sebe Niti žica kot okrog Ljubljane ne bi preprečila, da ne bi tekle dobrine in ilegalni protiokupatorski dokumenti ter oprema ven in notri. Še tako skrbno zaprta meja ima velike luknje. S postavljanjem ograj samo zraste cena prešvercani robi. Dragi “ograjniki”, tega verjetno ne razumete, a z ograjo zapirate tudi sebe. Na koncu bomo vsi v domačem kokošnjaku, brez možnosti izhoda. Vzklikali bomo lokalnim petelinom na kupu gnoja in navijali, kateri bo drugemu skljuval perje. Komaj čakam, da zgine še južna meja! Brez slabih posledic in hitro smo se navadili na odprtje meje z Italijo in sedaj se res sprašujem: čemu meje! Človek je malo klavstrofobičen, če ima mejo pred in za sabo na komaj nekaj deset kilometrov. Je pa švercanje pri nas visoko priznana dobrodelna dejavnost (do sebe seveda). Da je to prava mojstrovina, so hoteli modreci v Ljubljani ovekovečiti s spomenikom Martinu Krpanu (in seveda njegovi kobilici), ki bi stal na krožišču v Kopru. Pa ravno na krožišču, ki ubogim Ljubljančanom povzroča toliko problemov, saj je ta čudna prometna rešitev zanje (ne za vse - poznam zelo vešče redne obiskovalce!) skoraj nerešljiva uganka. Martin Kopra ni videl niti od daleč, a v Trst ga pač nismo mogli postaviti. Ker pa visoke plime lahko ogrožajo tudi krožišča, je izjemna ideja padla v vodo. Si predstavljate Martina do kolen v vodi - kakšna “bruta figura” (ma to težko prevedem). So pa Martina in predvsem kobilico v državnem centru res izjemno posodobili. Prvo avtocesto pri nas so seveda povlekli iz Ljubljane proti Trstu, da bi vsaj pot do teh nebes skrajšali. A poglej zlomka! V Trstu nisem bil po nakupih že desetletja. Ostali v Jugi niso mogli razumeti, zakaj ne hodimo bolj pogosto v Trst. Počasi si dobil tudi pri nas vse tržno gospodarske dobrine in res nisem videl nobene potrebe po tržaških trgovinah. Včasih skočimo tja na kavo in sprehod. Sedaj Tržačani prihajajo v naše nakupovalne centre. To se mi res zdi kot znanstvena fantastika! Da bodo hodili iz Trsta v Koper po nakupih? Ni slabo! Vir: Primorske novice, 29.12.2019, Avtor: Aljoža Žerjal (1950) je bil rojen v Kopru, kjer tudi živi vse življenje. Bil je tabornik, njegovo taborniško ime je Cale, na koprski gimnaziji je bil dolgo profesor fizike, že precej časa pa je na samostojni podjetniški poti. https://www.primorske.si/plus/sobota/obmejni-sverc-komerc http://www.podjetnik.si/clanek/podjetnik-ki-morju-jemlje-mero-20110601 https://www.delo.si/gospodarstvo/makromonitor/ime-dneva-aljosa-zerjal.html http://www.novilist.hr/Vijesti/Svijet/SJECAMO-LI-SE-TRSTA-Nekad-smo-ga-gledali-kao-glavni-trgovacki-grad-bivse-drzave-gdje-je-danas https://www.jutarnji.hr/globus/Globus-zivot/kako-smo-kupovali-traperice-u-trstu-nevjerojatna-prica-o-eri-soping-putovanja-u-pogranicni-grad-subotom-bi-preko-granice-stiglo-po-500-autobusa/6555564/ Vselej je potekala bitka za najboljša mesta na avtobusu za Trst Vsem dobro znani "Ponterosso" Posebej zanimivo je bilo na "Ponterossu" ob novoletnih praznikih Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 05.01.20 18:22 PANČEVO & ĐERDAP Po končani vojni in borbi v Istrskem odredu NOB za osvoboditev svoje domovine Jugoslavije in Slovenije, je oče pri svojih 21 letih, odšel na služenje vojnega roka v Pančevo leta 1949. Ker so bili to za našo domovino prelomni časi, ravno ob Resoluciji Informbiroja in napetih časih s Sovjetsko zvezo, bi morda kakšen član iz foruma ali njegovih sorodnikov, ki je služil vojsko v tistem času in krajih, lahko povedal kaj več! * Na hrbtni strani 1.slike piše: Spomin vojaka mojih 21 let in nas je bilo 90 v Pančevo Banat 1949 leto. * Na hrbtni strani 2.slike piše: Rez. VP Đerdap PA 1949 leta. Pančevo 1949 Rez. VP. Đerdap PA 1949 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 06.01.20 8:43 Težka bo.Že sinovi teh ljudi imamo po 70 ali več let. Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 06.01.20 10:46 Zoran, težko bo, kot je že bilo napisano. Napisal si, da je oče po končani vojni, ki jo je preživel v Istrskem odredu moral na odsluženje vojaškega roka. Po napisanem sklepam, da je bil oče mobiliziran v NOB, tam koncem leta 1943 ali še kasneje in je moral potem razliko med bivanjem v NOB in tremi leti, takrat je služenje vojaškega roka trajalo toliko časa (mornarica celo 4 leta), doslužiti. Razlika je med tistimi udeleženci NOB, ki so imeli čin, lahko tudi podoficirskega, in tvojim očetom (predpostavljam, da ni imel nobenega čina, tukaj ne štejem čin razvodnika in desetarja) je bila v tem, da je tvoj oče moral služiti razliko do treh let kot služenje vojaškega roka, medtem ko oficirjem in podoficirjem oblast ni dovolila, da se demobilizirajo ampak so ostali še dalje v vojski (takrat JA). To je za njih takrat dejansko predstavljalo delovno razmerje. Kot mi je znano so potem večino teh demobilizirali tam okrog leta 1960 in jih večino upokojili. Sicer pa poglej v očetovo vojaško knjižico, če lahko jo skeniraj in pošlji pa ti bom mogoče lahko kaj več povedal. Zanimivo je tudi, da so ga poslali v Pančevo. Vedeti moraš, da služenje v Pančevu koncem 40 tih leti ni niti slučajno niti začetek tako imenovane VP 5000 iz 70 tih let. Verjetno je bil v Pančevu takrat center za regrute, ki so imeli že nekaj izkušenj bojevanja in so opravili bolj kratek, predvsem moralno politični tečaj in potem odšli na odsluženje drugam. Zoran poglej v vojaško knjižico za kateri rod vojske je bil oče usposobljen. ker je bil poslan na Đerdap, bi utegnil biti inženerija, takrat se je veliko gradilo in vojska je pri tem pomagala. Hidrocentralo Đerdap so sicer pričeli graditi tam nekje v 70 tih letih, lahko pa do že koncem 40 ali opravljali kakšna pripravljalna dela. Drugače pa bo težko kaj več izvedeti, kameradov iz časa služenja vojske tvojega očeta praktično ni več, saj že moje generacije, pa sem služil leta 1970, ne najden na forumu. Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 06.01.20 23:18 Se zahvaljujem za pomoč pri razjasnjevanju takratnih dogodkov, saj mi je oče ob priložnosti povedal, da je v entah jugoslovanske armade ostal vse do oktobra 1945, potem pa pomagal pri obnovi njegove dvakrat požgane rojstne vasi in domačije na Artvižah. Ponovno so ga vpoklicali leta 1948 ter leta 1949 demobilizirali. Med njegovimi dokumenti sem našel tudi Uverenje o stalnoj nesposobnosti za vojnu službu u J.A, zaradi zdravstvenih razlogov, ki je bilo izdano v Postojni 15.junija 1951. Uverenje izdano v Postojni Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 15.01.20 21:34 BOJAN KRIŽAJ & Co. KNJIGA BELE ARENE Sprejem po Gorenjsko Že pred prihodom v Furano je bilo precej zanesljivo, da bo Bojan osvojil bronasto kolajno v skupni uvrstitvi veleslaloma za svetovni pokal. Le olimpijski zmagovalec iz Innsbrucka Heini Hemmi bi ga teoretično še prehitel. To se ni zgodilo in tako je imela Jugoslavija prvič v zgodovini svetovnega pokala zastopnika na častnem odru. Potem ko je predsednik mednarodne smučarske zveze Marc Hodler najboljšim podelil kolajne, smo se v maloštevilnem jugoslovanskem taboru na finalu v Furanu res lahko veselili. To je bil praznik Elana, čeprav je Stenmark zmagal "samo" v slalomski in veleslalomski razvrstitvi svetovnega pokala, v skupni pa ginacije prehitel Švicar Peter Luscher. Zvečer je generalni direktor Elana Dolfe Vojsk priredil skromen, lahko bi rekel "gorenjski" sprejem, na katerega so prišli vsi Elanovi tekmovalci in tekmovalke s stenmarkom in Križajem na čelu. Skromnost je bila seveda razumljiva, toda po dveh steklenicah šampanjca smo že postali korajžni, želje, da bi prišla na mizo še kakšna steklenica, pa so naletele na gluha ušesa. Slavje bi se kaj hitro končalo, če se tedaj ne bi odločil in sam na skrivaj naročil še nekaj steklenic, jih postavil na mizo in na ves glas oznanil, da gosti Dragan Spirovski. Vsi so debelo pogledali, saj so vedeli, da predsednika smučarske zveze Jugoslavije sploh ni v Furanu. Šele ko sem na kratko povedal:"Račun bom poslal smučarski zvezi. Na zdravje prvi kolajni v svetovnem pokalu!" so vedeli, na čigav račun pijejo. Anekdota iz knjige * Bele Arene, 150 strani, 190 prvovrstnih barvnih posnetkov in 32 črno-belih slik, naročite knjgo takoj in nagradili vas bomo z velikim posterjem Bojana Križaja. Darilo prejmejo vsi, ki bodo naročili knjigo do konca leta 1983. Bojan Križaj Ambasador YU SKI Jure Franko, Anja Zavadlav in Boris Strel Jugoslovanska reprezentanca na havarsjem otoku Maui in Filip Gartner ter Tone Vogrinec Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 21.02.20 19:21 MLADINSKO PROSTOVOLJNO DELO - XX. GABROVICA 77 Leta 1977 smo imeli v organizaciji obalne konference ZSMS, mladinci trodnevno lokalno delovno akcijo Gabrovica 77, kjer smo urejali sesto, brežine in odvodnjavanje. Šli smo od odcepa ceste v smeri Koper proti Črnemu Kalu vse do Socerba, kjer smo iz bolanih borovcev odstranjevali in rezali sive kepe v katerih so bile velike gosenice. To je bi borov prelec. Vse to smo s samokolnicami vozili na velik kup in kasneje vse uničili oziroma zažgali. To je bila hkrati ena prvih delovnih akcij naobali, ki je označevala ponoven začetek ter nov zagon mladinskega prostovoljnega dela. Še dandanes se vido na predelu stare regionalne ceste, pa tudi ob avtocesti, sice kepe, ki izgledajo kot pajčevina, ki pa jih žal, dandanes, nima več kdo odstranjevati in s tem pomagati ljudem, živalim in predvsem pa naravi sami. Originalni našitek iz blaga GABROVICA 77 za brigadirko Zapis iz lokalnega časopisa Mandrač št.1295 iz aprila 2019 je tudi danes še kako aktualen BELA GNEZDA BOROVEGA PRELCA SO NEVARNA ZA PSE Sprehajalci po Krasu so to zimo na borovcih najbrž opazili nekakšna, pajčevinam podobna gnezda. Gre za gnezda gosenic borovega sprevodnega prelca, ki je bolj značilen za toplejše kraje, v milejših zimah pa ga lahko vidimo tudi pri nas, pojasnjujejo na sežanski enoti Zavoda za gozdove. https://www.primorske.si/primorska/srednja-primorska/nevarnost-za-radovedne-pse Belo gnezdo Borovega prelca Pinijev sprevodni prelec napada bor in cedro Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 01.04.20 13:12 MLADINSKO PROSTOVOLJNO DELO - XXI. 1. APRIL - DAN MLADINSKIH DELOVNIH BRIGAD - MDB Prvi april praznujemo tudi kot »Dan mladinskih delovnih brigad«, dan, ko se že 73. leto spominjamo nešteto lokalnih, republiških in zveznih delovnih akcij, predvsem pa brigadirk in brigadirjev, ki smo prostovoljno pomagali pomoči potrebnim širom po naši domovini. Še vedno je veliko delujočih objektov, železniških prog, cest, vodovodov, ptt kablov, tudi pri nas, zasluga prav mladih in pridnih rok, ki so v svoji rani mladosti nesebično prispevale k izgradnji svoje domovine. Gabrovica, Marezige, Boršt, Korte, Kozjansko, Kožbana, Kostanjevica, Kozje, Suha Krajina, Bela Krajina, Haloze, Goričko, Slovenske Gorice, Kobansko, Posočje, Istra, Brkini, so bile lokalne, republiške in zvezne delovne akcije po Sloveniji. Tovarištvo, solidarnost, prijateljstvo, so bile kvalitete, ki so krasile vse tiste, ki so odšli, tudi iz drugih republik in pokrajin, daleč stran od svojih domov in pomagali domačinom izgraditi in dograditi prepotrebne objekte ter drugo infrastrukturo. Pri tem seveda ne smemo pozabiti brigad Rdečega Križa, ki so širom po Sloveniji v sklopu delovnih akcij pomagali pri zdravstveni negi, hišnih opravilih in zaupani jim zdravstveni oskrbi domačinov na področju, kjer so potekale akcije. Poleg tega so se na deloviščih in pri športnih ter kulturnih dejavnostih izkazali tudi vojaki, saj so obenem prispevali tudi svoje stroje in kompresorje. Tukaj ne gre pozabiti tudi uspešnega mednarodnega sodelovanja, saj je veliko tujih delegacij (na MDA Istra - 2xKitajska) obiskalo delovišča na različnih delovnih akcijah in se pomerilo v zanimivih športnih dejavnostih: http://www.delcampe.net/page/item/id,338014639,var,YUGOSLAVIA-JUGOSLAVIJA-SLOVENIJA-SLOVENIA-1979-SMARJE-PRI-KOPRU-ISTRA-79-MDA-REPUBLISKA-MLADINSKA-DELOVNA-AKCIJA,language,E.html "Mi vama dajemo kao zadatak, da izgradite omladinski put "Bratstvo i jedinstvo" od Ljubljane do Zagreba treba da bude gotov do dvadeset i devetog novembra ove godine - i u aprilu treba otpočeti rad. Mi ćemo vam dati sva tehnička sredstva koja su vam potrebna za to, tako da će sada biti lakše i bolje nego što je bilo prilikom ranijih velikih radnih akcija, kad ste morali imati više krampova. Daćemo i kamione i sve drugo što bude potrebno, da biste zaista mogli dobro da izvršite svoj zadatak. Taj rad trajaće par godina, ali ne znam tačno koliko in ne mogu vam dati rok za srpski, a zatim makedonski deo. To ćemo kasnije odrediti. Međutim, nadam se da će vama i tu biti potrebna polovina vremena od onog koje bi bilo potrebno kad bismo te rade izvodili samo sa mašinama i stručnom, plaćenom radnom snagom. Evo, drugovi i drugarice, to je samo, jedan zadatak. A kad njega završite, dobićete i drugi. Želim našoj omladini kao celini da časno izvrši taj svoj zadatak! (TITO na VI.Kongresu Narodne mladine Jugoslavije leta 1958 v Beogradu) »Želim, da bi Zveza socialistične mladine in druge družbenopolitične organizacije ustvarile možnosti, da bi v prihodnje delovne akcije zajele čimvečje število mladih. Očitno je, da je zanimanje mladih za delovne akcije ogromno, in velika škoda bi bila, ko ne bi omogočili sodelovanja vsem, ki si to želijo. Na mladinske delovne akcije se ne sme gledati samo s stališča materialnih učinkov, marveč je treba imeti vselej pred očmi njihov vsestranski in neprecenljiv pomen za mlado generacijo in našo deželo v celoti.« Beograd, 1.aprila 1976 (Odboru za proslavo 30. obletnice mladinskih delovnih akcij v Brčkem) http://www.dlib.si/stream/URN:NBN:SI:doc-9N4EBPY7/d8877f4f-92a8-4373-89e4-90232c81b464/PDF »Delajte, dokler ne boste zgradili...« (Josip Broz Tito - na otvoritvi ZMDA Kozjansko 1974) »Po vojni smo dobro delali z mladino in ona je veliko prispevala k naši izgradnji - gradila je železnice, avtomobilske ceste in druge objekte. Kasneje pa smo začeli gledati skozi denar, pa smo mlade potisnili stran. pozabili smo, da ima delo mladine, ko se le-ta zbere iz vse Jugoslavije, ogromen pomen za utrjevanje naše socialistične skupnosti. Mladina se spoznava, zbližuje, spoznava druge kraje naše domovine. To je velika stvar, to veliko pomeni. Mi pa smo skoraj pozabili na to. Zato mi je bilo žal. Vendar vidi,. da se je spet začelo, da mladi spet delajo na različnih objektih, na progi Beograd - Bar, V Zagrebu, na nasipih, itd. in da imajo mladi to radi. In napačno je, da se na delovno akcijo ne sprejme vseh, ki to želijo, da so nekateri zavrnjeni. Ti so potem razočarani in se počutijo kot drugorazredni državljani. To ne deluje dobro na mlade. Čim več mladih ljudi bi bilo treba angažirati na takšnih akcijah. Pa naj še več stane. To je še vedno manj, veliko manj, kot znaša korist, ki jo imamo od pravilne vzgoje mlade generacije. Pravzaprav to sploh ni toliko dražje, to je šola, ki ni nikoli predraga. Zato moramo še veliko stvari popraviti.« (Iz razgovora tov.TITA s predstavniki SZDLJ, novembra 1975) »Starejše generacije so opravile velik del revolucionarne preobrazbe družbe. Toda mnogo tega je še pred vami. Prepričan sem, da boste tudi vi, kos tej zgodovinski nalogi. In nihče nima pravice, da v to ne verjame, niti razloga, da bi se bal za bodočnost socialistične samoupravne in neuvrščene Jugoslavije.« Iz govora na IX.Kongresu ZSMJ, v Beogradu 21.novembra 1974 Alija Sirotanović je 24.julija 1949 leta postavil novi svetovni rekord v izkopavanju premoga. Takrat je v osmih urah s svojimi 8 tovariši izkopal 152 ton (253 vozičkov) in tako premagal dotedanji rekord Rusa Alekseja Stahanova za 500 ton. Postal je junak socialističnega dela. http://www.klix.ba/vijesti/bih/legenda-o-aliji-sirotanovicu-jos-uvijek-zivi-druze-tito-dajte-mi-vecu-lopatu/130513022 http://www.vreme.com/cms/view.php?id=989288 http://www.nezavisne.com/novosti/drustvo/Na-danasnji-dan-preminuo-Alija-Sirotanovic-Srce-ruke-i-lopata/191804 http://www.klix.ba/vijesti/bih/alija-sirotanovic-je-umro-u-siromastvu-a-od-tita-je-trazio-samo-vecu-lopatu/140512070 http://www.6yka.com/novost/23009/alija-sirotanovic-rudar-udarnik- http://www.medias.rs/arif-heralic-i-alija-sirotanovic-druga-strana-lica-sa-novcanica https://hamdocamo.wordpress.com/2015/12/21/sjecamo-se-alija-sirotanovic-junak-socijalistickog-rada/ Ustanovljen 8. decembra 1948. Red junaka socialističnega dela se podeljuje posameznikom, organizacijam združenega dela, drugim organizacijam in enotam oboroženih sil SFRJ za izredne delovne uspehe ali druge izredne uspehe, s katerimi so si pridobili posebnih zaslug za graditev samoupravne socialistične družbe ter za gospodarski, znanstveni in kulturni razvoj države. Nosilce so imenovali tudi heroji socialističnega dela. 1. in 2. tip reda je izdelan iz srebra, zlata ter 5 rubinov velikosti 7,5mm in 30 do 3mm. 3. tip iz umetnih kamnov. Odlikovanje je uvedeno po vzoru sovjetskega odlikovanja "Heroj socilaističnega dela" iz leta 1939. Do leta 1986 je bilo podeljenih 114 redov. 20.000 DIN (1987) https://en.wikipedia.org/wiki/Banknotes_of_the_Yugoslav_dinar#/media/File:20000-Dinara-1987.jpg http://www.banknotes.com/yu95.htm Ime brigade nosimo po bolničarki Vojki Šmuc, ki je komaj 21 letna žrtvovala svoje življenja za svobodo. Rodila se je 9.septembra 1923 v Logatcu. Leta 1927 se je njena družina ponovno preselila v Trst. Tu je kmalu začela spoznavati krivico, ki so se godile primorskim slovencem in Istranom in se kmalu vključila v vrste slovenskih mladinskih aktivistov v Trstu. Njena pot se je začela leta 1935, ko je začela obiskovati privatno šolo Galileo Galilei v Trstu, kjer so se dvakrat tedensko zbirali slovenski študentje in poslušali predavanja profesorja Kosovela iz zgodovine slovenske literature. Sodelovala je tudi pri ilegalnem študentskem zboru v Barkovljah. Leta 1939 se je politična aktivnost tržaških mladincev razširila, poiskali so stike z mladino iz cele Primorske. Tega leta je Vojka sodelovala tudi pri izdaji in širjenju prvega ciklostiranega lista "Iskra". 1040 leta, ko se je fašistična Italija pripravljala na vojno, so množično zapirali ljudi. Tudi ona je bila z mnogimi dekleti zaprta. Po šestih mesecij je bila izpuščena, a je ostala pod policijskim nadzorom do aretacile leta 1941, ko je bila zaradi sodelovanja v NOB poslana v internacijo v Forento. Tu se je povezala s slovenskimi mladinci, ki so bili aretirani pozimi leta 1942 -1943 ter uvrščeni v zloglasne enote "bataglioni speciali". Zaradi tega so jo premestili v južno Italijo, kjer je dočakala kapitulacijo Italije in prihod zavezniške vojske. Ko se je v Italiji formirala partizanska baza, se je vojka kot napredna mladinka prijavila v zavezniško vojaško bolnišnico Gruma, v kateri so se zdravili tudi težko ranjeni partizani, ki so prišli iz Jugoslavije. Z uspehom je opravila tečaj za zdravniške pomočnice pri operacijah. V decembru 1943 je bila odrejena za sanitarnega referenta 3.bataljona na novo formirane III.Prekomorske brigade. Skupaj z brigado je prišla v domovino prve dni marca 1944 in sicer na otok Vis. Sledile so akcije za osvoboditev Brača, Korčule, Pelješca in končno prehod na kopno pri Baški vodi in Krilu. Po zavzetju Splita, Trogirja, Šibenika in Drniša jo je borbena pot vodila v osvoboditev Knina. V Škarićih jo je 27.novembra 1944 zadela sovražnikova krogla, ko je obvezovala težko ranjenega rojaka Rajka Mohorčiča, komandirja 3.čete. Pokopali so jo v vasi Lukari pod planino Promina. * 1983 - MDA Goričko - I.izmena - trak akcije in Priznanje RK ZSMS, kot najboljši MDB na akciji Ob tem ne gre prezreti, da je bil celoten vodovodni sistem v Suhi Krajini dograjen 36 let po naši udeležbi na delovni akciji leta 1982. Pet občin namreč končuje 36 milijonov evrov vreden kohezijski projekt oskrbe Suhe krajine s pitno vodo. Brez te dobrine je kar petina prebivalcev občine Žužemberk. V občinah Žužemberk, Dolenjske Toplice, Mirna Peč, Kočevje in Dobrepolje bo zgrajenih 152 kilometrov vodovodnega omrežja, sedem črpališč in 16 vodohramov. Omrežja bodo med občinami povezana in s tem bo tudi v primeru okvar ali daljše suše zagotovljena kakovostna pitna voda za vse prebivalce. https://www.rtvslo.si/lokalne-novice/dolenjska/suha-krajina-ne-bo-vec-tako-suha-poleti-bodo-le-dobili-vodovod/444076 Tukaj je povezava do portala YouTube, kjer so objavljeni originalni posnetki Davorina Marca, ki nas je na delovnih akcijah ZMDA Suha Krajina 1982 in MDA Goričko 1983 posnel, ob gledanju pa se prebudijo najrazličnejši in lepi občutki povezanosti, prijateljstva in solidarnosti ter smeha ali če hočete, dogodkov iz naše ognjevite mladosti, ki smo jo preživljali tudi na takšen način. MLADINSKE DELOVNE AKCIJE V IRISU Vsaka OO ZSMS je ob svojem nastanku sprejela tudi program dela za tekoče leto, v katerem so zajete vse bistvene aktivnosti, za katere so mladi v posameznih OO najbolj zainteresirani. Mladi iz osnovne organizacije ZSMS Iris so pokazali največ zanimanja za mladinske delovne akcije. Predsedstvo te 00 je za-to sklenilo, da se takšne akcije organizira. Tako se je v soboto 25. januarja zbralo 15 mladink in mladincev. Razdeljeni v 3 skupine so se mladi udarniki z vso vnemo vrgli na delo. Prva skupina je s tehničnim NaOH čistila dvorišče, druga je z električnim vozičkom pobirala odpadni material in tretja, v kateri so bila predvsem dekleta, je čistila trak in stroje v novi hali. Obenem so fantje odsekali spodnje veje borovcev pri cerkvici ter sežgali odpadni material. Akcija, ki je trajala do 14. ure, je potekala v prijetnem razpoloženju. Med delom in med počitkom je iz mladih grl odmevala pesem in tudi smeha je bilo dovolj. Za vestno opravljeno delo smo prejeli pohvalo in to je vzpodbudilo tudi tiste, ki se še niso mogli odločiti, da so prišli na naslednjo akcijo, ki je bila v soboto 22. februarja. Zbranih nas je bilo preko 20 mladih in nameravali smo očistiti stekla na stropu v prostoru za skladiščenje slane ribe. Dekleta smo si pripravile raztopine detergenta in vodo za izpiranje, fantje pa so zlezli na streho in pričeli snemati stekla in jih nositi nam, ki smo s krtačami in krpami čakale, da jih operemo. Delo je bilo precej nevarno, stekla, ki so krhka že sama po sebi so bila zelo tanka in popokana. Če izključimo nekaj prask in urezov, drugih poškodb ni bilo. Mladinci iz elektro delavnice so to prosto soboto izkoristili še zato, da so popravili in napeljali kable ter namestili zvočnike v menzi in nad Rdečim kotičkom, talko da nas 'zdaj vsako jutro, med malico in ob odhodu z dela pozdravlja glasba. Po končani akciji smo napravili še nekaj spominskih posnetkov in se zadovoljno razšli. Kot je bilo prvotno predvideno, naj bi bile mesečne delovne akcije, izkazalo pa se je da teh ne bo moč vnaprej načrtovati. Tako smo se v nedeljo 2. marca nepredvideno zbrali na tretji delovni akciji, ker je vodstvo TOZD Iris odločilo, da bi bilo potrebno temeljito očistiti ti transportne poti in dvorišče. Na pomoč so nam prišli tudi nekateri delavci, saj je bilo precej utrudljivo in čas malice se je prav prilegel. Kot ponavadi nas je v menzi čakala topla malica in pijača za okrepčilo. Potem pa smo se še bolj zavzeli, da bi bilo delo dobro opravljeno. Čeprav utrujen, je tudi ta dan vsak odšel zadovoljen in s prepričanjem, da je napravil nekaj koristnega. Mladi smo tako dokazali, da se dela ne branimo, še več, delo nas združuje in nam vliva zaupanje. Obenem pa je to tudi priložnost za izmenjavo mnenj im mišljenja. To pa je eden od osnovnih ciljev ZSMS. DELAMARIS IZOLA - INTERNA IZDAJA »Naš glas« izdaja kolektiv »Delamaris« Izola. List urejuje uredniški odbor skladno s predpisi. Predsednik uredniškega odbora Zorko ing. Dežjot. Odgovorna in glavna urednica Albina Škapin. Tiska »Železniška tiskarna« Ljubljana 1975, v nakladi 1300 izvodov. List dobijo člani kolektiva brezplačno. LETO XVII, IZOLA, MAREC 1975, ŠT.2 www.dlib.si/stream/URN:NBN:SI:DOC-163HB926/58b075be-cc07-4d74.../TEXT Leta 1977 smo imeli v organizaciji mladinske organizacije lokalno delovno akcijo Gabrovica 77, kjer smo urejali cesto in brežino ter odvodne jarke. Prav tako smo šli pa od odcepa ceste za Črni Kal do Socerba, kjer smo iz borovcev odstranjevali sive kepe v katerih so bile gosenice škodljivega borovega prelca. Vse to smo s karjolami vozili na velik kup in kasneje uničili oziroma zažgali. Še sedaj se vidi na tem predelu, pa tudi ob avtocesti, sive kepe, ki pa jih žal dandanes, nima več kdo odstranjevati in s tem pomagati ljudem, živalim ter predvsem naravi. MDA ISTRA 80 V letu 1980 se je nadaljevalo z izgradnjo višinskega vodovoda v slovenski Istri in najbolj se mi je vtisnilo v spomin, kako, se je na koncu delovne akcije odprl vodovod, kar se je pripetilo v Medoših pri Kortah nad Izolo. Vse mladinske delovne brigade, slavnostni gostje, domačini in drugi udeleženci so bile zbrani pri starejši kamniti istrski hiši in bi naj starejša domačinka 80 let slavnostno odprla vodovod. Iz hiše so na zunanji zid montirali vodno pipo, iz katere naj bi res pritekla prva voda iz višinskega vodovoda in ob napetem vzdušju se je to res zgodilo. Toda v trenutku, ko bi morala priteči voda iz pipe, je namesto nje, pritekel črn refošk in v trenutku smo razumeli, da je šlo za zabavni del prireditve. Vsi smo bili srečni, da smo končno le uspeli vodo pripeljati do vseh prebivalcev Istre, kar je bil tudi eden ciljev organiziranja mladinskih delovne akcij Istra 78, Istra 79 in Istra 80. Vsem brigadirjem želim lepo praznovanje našega dneva, ko se spominjamo vseh naših lepih trenutkov in dogodkov, ki smo jih preživeli širom po domovini, zato želim vsem veliko zdravja, družinskega razumevanja in poslovnih uspehov. VLADO KLARIĆ ODHOD U BRIGADU Ovu godinu sam imao veliku želju, da bih išao u brigadu Vojka Šmuc. Mada je zadnji dan došlo do žalosti, da nismo bili puna brigada. Ali smo sve jedno svo zadovoljni mada nas je trinaest. Na Kobansko smo došli veseli i sviježi za početak akcije. U brigadi sam drugi put, mada je bilo više zanimljivo prvi put. Tako je dobro za mlade brigadirje da upoznaju život u brigadi. Odhod avtobusa smo imali u 7.30, kad sam išao na autobus padala je kiša, tako da nije bilo lijepi dan kao prvi put kad smo išli u Suhu Krajino. Minutu šutanja, ljubav je mrtva, živela ljubav, ja sam od danas, jedna žrtva. dr.Klarič Vlado * Z MDB Vojka Šmuc iz Izole je bil Vlado Klarić, ki se je že takrat posvečal kulturi in pesmim, kot dober brigadir udeleženec več lokalnih delovnih akcij in ZMDA Suha Krajina leta 1982 in Kobansko 1984. * Prispevek objavljen v Biltenu št.1 MDB Vojka Šmuc na MDA Kobansko 1984 leta. Obenem ti želimo še veliko zdravja, razumevanja in da bi se spomnil vseh lepih trenutkov, ki smo jih preživeli skupaj! BRIGADIRSKI Z-D-R-A-V-O! https://regionalobala.si/novica/za-domacine-legenda-lepa-gesta-piranskega-podjetja-foto »Doživeli smo nekaj, česar naši otroci ne morejo.« Srečanje brigadirjev iz Paraćina in Murske Sobote po več kot treh desetletjih http://www.delo.si/druzba/panorama/doziveli-smo-nekaj-cesar-nasi-otroci-ne-morejo.html http://mda-ora.weebly.com/ * Krampi in lopate v mladih rokah - Bilo je nekoč - Nedeljski dnevnik 1.junij 2016 MIODRAG MILOŠEVIČ - RULETA Miograg Miloševič Rule iz Umčara je na delovnih akcijah preživel 115 mesecev, kar je rekord iz bivše Jugoslavije. https://www.srbijadanas.com/clanak/imao-je-sve-osim-jednog-najjaci-titov-udarnik-21-05-2016 BRIGADIRSKA HIMNA BO SPET DONELA Nova Gorica je na začetku imela himno. No, pravzaprav jo je Ivan Minatti, sicer podpisan s psevdonimom, napisal za graditelje mesta. Peli so jo tudi na šolah, a je sčasoma zamrla, zdaj pa so jo iz pozabe potegnile sodelavke slovenske akademije znanosti in umetnosti. In spet bo odmevala. Petra Kolenc iz novogoriške Znanstvene raziskovalne postaje SAZU domneva, da se je Ivan Minatti, ki je napisal besedilo, morda res zakril pod psevdonimom Tone Javor. “Bil je namreč poslan na gradbišče, kot so bili takrat z istim namenom na enaka mesta poslani drugi umetniki,” je pojasnila, zakaj. Režim je pesnike, pisatelje, slikarje preprosto uporabil za oblikovanje novega sistema in s svojimi stvaritvami so med drugim spodbujali ljudi k vihtenju krampov in lopat na povojnih deloviščih. Kot lokalna Vstajenje Primorske Eno teh je bilo na polju med Gorico, Solkanom in Panovcem, kje je nastajalo novo mesto. Posebej za mladino z vseh konceh Jugoslavije, ki je tam delala, sta Minatti in Janez Kuhar naredila bodrilno pesem. Prvi je po besedah vodje knjižnice na raziskovalni postaji dogajanje v pesmi postavil v točno takšno kuliso, kakršno je Tone Kralj upodobil na sliki Nova Gorica 1952. Ker govori tudi o gradnji zgradb sredi trt in oljk (nekoč so kmetje imeli nekaj enega in drugega na robu vsake njive). Drugi pa je melodijo po oceni Kolenčeve skoraj gotovo priredil po kateri od partizanskih koračnic. In rezultat je bila “kot nekakšna lokalna Vstajenje Primorske,“ se je o namenu dela izrazila sogovornica. PESEM GRADITELJEV NOVE GORICE * Kliče nas Primorska naša, zemlja trt in skal/ * Kliče Nanos iz daljave, Soče modri val/ * Mi gremo odločni, čvrsti, v prsih nam je silen žar, silen žar/ * Gorico novo bomo dali v dar. * Kdor boji se žuljev, znoja, naj se skrije v kot/ * Svobodo kdor ljubi zlato, z nami brž na pot/ * Pesem dela bo zvenela, rasel nov bo, lepši vrt, lepši vrt/ * zrasla bo Gorica nova sredi oljk in trt. * Refren: * Sonce sveti nam v očeh, naš korak je mlad, krepak, * naša pot pelje od zmag do zmag, * spremlja pesem nas in smeh. Kot ve povedati, so pesem poleg brigadirjev kasneje prepevali po šolah. Vendar je sčasoma šla v pozabo, enako kot je pravzaprav izgubljala pomen. A ducate let kasneje, zdaj, ko središče severne Primorske praznuje jubilej, je potegnjena iz pozabe, natančneje so na postaji ZRC SAZU note pesmi vzeli iz svojega arhiva in preslikavo objavili v zadnji številki svoje publikacije Izvestje. Spet se je učijo zbori Porodila se je celo zamisel, da bi pesem proglasili za himno Nove Gorice. Vendar kot prav podžupanja Ana Zavrtanik Ugrin, se o tem občina ni še odločila. To pa še ne pomeni, da pesmi ne bo več nikjer slišati. Novogoriški zbor Reunion jo bo zapel skupaj z drugimi skladbami na državni proslavi ob priključitvi Primorske matični domovini sredi septembra v Novi Gorici. In kot ve povedati Zavrtanikova, tudi članica Reuniona, se jo spet učijo otroci v šolah, pa nekateri drugi zbori. Kot takrat, ko je nastala himna in je nastajala Nova Gorica ... http://www.primorske.si/Plus/70-let-Nove-Gorice/Brigadirska-himna-bo-spet-donela ŠTUDENTSKA DELOVNA BRIGADA - ŽUŽEMBERK V Žužemberku v Suhi Krajini je med 22. in 31. julijem potekala že 13. študentska delovna brigada, ki jo organizira Študentska organizacija Univerze v Mariboru. Zbralo se je okrog 50 študentov iz cele Slovenije. V desetih dneh so s skupnimi močmi uredili Rimsko pot, pot do gradu Žužemberk in očistili okolico pokopališča v Hinjah. https://www.youtube.com/watch?v=6r5puCK-tV8 ORA SAVA - 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1984 https://www.youtube.com/watch?v=RhNY3mtWAMo https://www.youtube.com/watch?v=DmFNWnBrxJ0 https://www.youtube.com/watch?v=rjvfxZw_evE https://siol.net/novice/slovenija/enkrat-brigadir-vedno-brigadir-studenti-v-crni-priskocili-na-pomoc-ljudem-video-474348 [url=http://klubbrigadirjevzasavja.com/KBZ Knjiga.pdf]http://klubbrigadirjevzasavja.com/KBZ%20Knjiga.pdf[/url] PESMI & Co. BRIGADIRJI TITOVI Stojanov Blagoj https://www.youtube.com/watch?v=4VEhrICcrJs Hej-haj brigade! Hej-haj ruke mlade! Svoju zemlju srcem grade— svoju zemlju srcem grade. Arsen Dedic / Ivica Bobinac https://www.youtube.com/watch?v=DsvJaAef3rc https://www.facebook.com/yugoslavija.yugoslavija/posts/hej-haj-brigadehej-haj-ruke-mladehej-haj-brigadesvoju-zemlju-srcem-gradesvoju-ze/10156716340103242/ Stanojev Blagoj https://www.youtube.com/watch?v=8rb51Tf0JmE https://www.youtube.com/watch?v=7RiDZ3-gqKU https://www.youtube.com/watch?v=ogcXBJa5Pj0 SNEG PARTIJE Sneg partije je nastala kot odgovor na obtožbe Resolucije Informbiroja 1948 leta. V okviru kampanje in omejevanja suverenosti Jugoslavije je vodstvo Sovjetske Zveze pred razglasitvijo Resolucije, omalovaževalo Norodnoosvobodilni boj narodov Jugoslavije. Kot odgovor na to kampanjo, je nastalo veliko pesmi, ki so poveličevale Norodnoosvobodilno vojno, partizane in Josipa Broza Tita. Navkljub SZ se je entuzijazem kazal na Mladinskih delovnih akcijah, saj jim je v pesmi posvečen stih. Avtor pesmi je Čedomir Minderović, kompozitor pa Oskar Danon. Od 2:00 naprej https://www.youtube.com/watch?time_continue=9&v=r7QS2KuM5WY&feature=emb_logo "V mestu je težko dobiti prostovoljca. Če že koga ogovoriš, vpraša, kakšno bo plačilo. Povem mu, da to delo ni plačano z denarjem, ampak z nasmehom, hvaležnostjo ljudi." Marjeta Kočevar, predsednica RK Slovenj Gradec Si predstavljate, da bi se zdaj lotili izgradnje železniške proge Brčko-Banovići z mladinskimi delovnimi brigadami? Težko je zbrati ljudi že za dobrodelni dogodek. Nihče nikomur ne zaupa. Bogdan Tanjević, košarkarska legenda Petek, 24.maja 2019 Brigadirji MDB Srečko Kosovel iz Sežane na MDA Slovenske Gorice 77 - naslovnica v Mladini Brigadirji MDB Srečko Kosovel - Slovenske gorice 77 Ob izkopu glavnega vodovoda pri Ptuju - Slovenske gorice 77 Trak Akcije MDA Istra 79 in MDA Istra 80 Značke MDA Istra, MDA Istra 79, ZMDA Istra 81 in ZMDA Istra 82 Emblemi iz MDB, ki so sodelovale na MDA in ZMDA širom naše domovine Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 14.04.20 18:16 Leta 1946 je v Sloveniji znotraj Fizkulturne zvea tehniko in šport, dve leti pozneje pa je bila ustanovljena samostojna organizacija Ljudska tehnika Slovenije. Aprila 1950 je Glavni odbor Ljudska tehnike v Ljubljani izdal prvo številko časopisa Ljudska Tehnika - glasila članov istoimenske organizacije. Njegovo osrednje poslanstvo je bilo, da bralce"...spoznava preko razprav in slik z uspehi naše graditve, z našo industrijo, poljedeljstvom, obrtno dejavnostjo, pa tudi z delom naših racionalizatorjev, novatorjev in borcev za višjo delovno storilnost. Posebno pa naj prikazuje tehnično in gospodarsko stran naše graditve in proizvodnje ter prispeva k izboljšanju strokovne ravni v naših zvezah in klubih." Marca 1953 je časopis Ljudska Tehnika dobil novo ime: Življenje in Tehnika - revija za poljudno tehniko. Ob tem je uredništvo tudi spremenilo vsebinsko zasnovo:"V naslednjih pštevilkah bomo na splošno željo naročnikov in bralcev prinašali več sestavkov, načrtov in poučnih člankov za amaterje, ki si želijo sami napraviti različne praktične predmete za dom, in za one, ki se bavijo z različnimi tehničnimi panogami: radioamaterstvom, fotoamaterstvom, elektrotehniko in podobnim. Prav tako bomo naše bralce sproti obveščali tudi o vseh sosobnih tehničnih novostih. Še naprej vas bomo seznanjali s tehničnim napredkom v drugih deželah, poleg tega pa bomo v reviji prinašali poročila o delu in uspehih naše industrije, naših delavcev in strokovnjakov. V vsaki številki bo še nekaj poljudno tehničnih člankov iz najrazličnejših področij tehnike in uporabne znanosti. Vsi članki, tudi navodila za amaterje, bodo pisani preprosto in vsakomur razumljivo." S postopnim dodajanjem vedno novih področij, s čimer je revija prevzela vlogo "izobraževanja in informiranja širokih ljudskih množic", pa ne samo tehnikov in inžinirjev, se je krog bralcev zelo razširil in naklada je presegla 30.000 izvodov. Od leta 1954 do leta 1963, ko so revijo zmanjšali na današnjo velikost, je izhajala kot štirinajstdnevnik formata A4 in je imela 24 oziroma 30 strani. Takrat je doživela še eno pomembno vsebinsko spremembo: različni načrti, tehnični napotki, praktični nasveti ipd. so se preselili v novoustanovljeno revijo TIM, namenjeno tehničnemu izobraževanju mladih. Njeno izdajanje je leta 2013 prevzela Zveza tehniččnih organizacij Slovenije. http://www2.arnes.si/~ljzotks2/o_zotks/zgodovina.html https://www.zotks.si/o-nas/zgodovina https://www.zotks.si/zalozba/revija-tim 70. obletnica Ljudske Tehnike & Življenje in tehnika V tokratni reviji je bil tudi ponatis članka o JLA Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 25.05.20 14:12 25.MAJ & DAN MLADOSTI & ŠTAFETA MLADOSTI Mesec maj je bil mesec ustvarjanja mladih na kulturnih prireditvah, športnih prireditvah, glasbenih koncertih, kviz tekmovanjih, skratka, predan z ustvarjalnostjo mladih, ki so na takšen način prikazovali svoje sposobnosti in pripadnost družbenim vrednotam. Vse skupaj pa se je zaključilo z veliko prireditvijo na stadionu v Beogradu, ko so mladi peli in plesali iz celotne domovine Jugoslavije ter zvečer predali predsedniku Josipu Brozu Titu štafeto mladosti, kjer so bile izražene vse najlepše želje prav na njegov rojstni dan. Vsi tisti, ki smo bili vsaj enkrat v Beogradu na stadionu, si bomo ta dan za vedno zapomnili, bodisi zaradi športno kulturnega spektakla, velikosti ter mogočnosti prireditve ali pa zgolj zato, ker je bilo enostavno nekaj posebnega, ob 20. uri prav takrat biti ob Titu in s Titom obdanemu s tistimi, ki jih je najbolj ljubil, to je bila in je še vedno ostaja mlada generacija. Kljub vsem tem dogodkom, pa v nekaterih sredinah še vedno organizirajo vsakoletna praznovanja ob 25.maju, pa tudi štafeta mladosti z najlepšimi željami še vedno potuje po nekaterih krajih Jugoslavije. Povsem tradicionalna pa so tudi vsakoletna srečanja v rojstnem kraju Josipa Broza Tita v Kumrovcu, kjer pred njegovo rojstno hišo in spomenikom, še vedno rade posedijo starejše, pa tudi mlajše generacije, od doma in prav tako iz tujine. Objavljeno v Mandraču št.1348 z dne 7.maja 2020 Objavljeno v Mandraču št.1350 z dne 21.maja 2020


Sama ideologija. Danilo Türk razočaral tudi ministra za finance Šušteršiča Torek, 23. oktober 2012 ob 06:56 Predsednik republike Danilo Türk je očitno močno razočaral tudi ministra za finance Janeza Šušteršiča; vir: Planet.Siol Še toliko bolj me je razočaralo, ker se je v ta vrtiljak razprave o ideološkosti tega ukrepa (dviga DDV za tiskane medije) usedel tudi predsednik republike. Želel bi si, da bi imeli predsednika, ki bi se trudil ljudem razložiti potrebo po reformah in da bi takrat, ko se s kakšnim ukrepom ne bi strinjal, sporočil to na utemeljen način, ne pa da razpravo o nekih ukrepih sam postavlja v izrecno ideološki okvir ... Zahojeni kleriki, ste pač ovce, ki kupite vse, kar vam servirajo oblastniki, ki jih s tako vnemo podpirate. Jaz pa za razliko od vas ne podpiram nobenih barab, ne levih, ne desnih, ne Jankovića, ne Janše in njihovih kompanjonov. Vam so pa eni sprali možgane, sedaj pa se kot ubogljivi "vojščaki" borite za njihovo moč in oblast. Predvsem zaradi vas je tako, kot je, ker jim dajete legitimnost! Pa ne mo s komunisti, ker vam njihov kriminal ne daje nobene pravice podpirati vašega! turek,pojdi v ameriko in tam ostani ničesar nisi do sedaj naredil za zlovenijo in tudi nikoli ne boš ker si nesposoben karkoli sam naredit,delaš le v skupini kot v usa in vegetiraš.daj poberi se in povej da predsednika zlovenija sploh ne potrebuje .pa taksno malo državico pa ja en župan obvlada,to bi pa ja lahko vedel,če si tak svetovljan...ampak slast je slast,ne veš kaj pa bo kasneje ko bodo ljudje na ulici pljuvali vate.ampak ker si prepotentnež boš mislil da je to le peščica,ampak to je večina.in ti bo težka starost... planet postaja premajhen za velikega misleca, morda najde gašpar gašpar mišica domiselno rešitev tudi zanj, nje... požaretard@ vidi se, da ne poslušate modrosti izrečenih po ga. Bratušek v DZ. Pred poldrugo uro je kolegom na seji Odbora namenila bralne minute z branjem srce parajočega dečka ki mora zaspati lačen. Svetujemo Vam in njej, da naj, če hoče opravljati svojo človeško dolžnost faksira v patosu prebrano pismo Zavodu za socialno delo, ki naj opravi svojo dolžnost, za katero je plačan. Pismo pa naj faksira še Karitasu in RK, pa tudi Zokunu. Vsi skupaj bodo že storili to kar se da, od njenega branja še niso bila sita nobena lačna usta. @Yousuf, kolega, ti si drugorazredni desničarski zombi. Edini sogovornik, ki si mu lahko kos, je ameba. Že tvoj način pisanja priča, da si zafrustriran kefir z davno pretečenim rokom trajanja. Elvis has left the building. moram resnično pohvalit požarja za vrhunski članek, predlagol ga bom za posebno nagrado, ker že BBC in CNN to novico prenašata in se na požarja sklicujeta pogrešamo razsvetljevalske nastope najvećjega levićarja, nić već - žal - ne beseduje in ne deli nujno potrebnih nasvetov, njegovi paladini v DZ pa so vse prej kot inovativni, taki so kot pokvarjene vinilke, še celo besedni meć gašpar hašparja mišićjaka je bolj podoben metli kot meću, morda se pripravlja za polet na bazo nerescev na antarktiki ??? alenćica ko naši gromoglasni alenćica in tavželjca ( begunka iz treh strank, nacionalne, lipe ter še kakšne vmes) pametujeta v DZ ju kaže vprašati : koliko delovnih mest je njun strankarski šef odprl v MOL in vseh electah ? Koliko - ne ćujemo dobro, nje.... Se strinjam z c. Šuštaršičem. Imamo , upam samo še nekaj dni , predsednika pezdeta. Yousuf aus Butaleland Požaretard je prvorazredni kekec, ki misli, da je intelektualec, piše pa kot bi ušel iz šole s prilagojenim programom Janeza Levca! Take "intelekutalce" producira tajna murgelska udbovska univerza. "Kva čma, takale mama", bi rekel Matija Maček, največji slovenski revolucionar vseh časov. Požaretard! Svetujem ti, da utihneš ali pa si vzemi vsaj lektorja in še svetovalca za povrh! če je DDV za medije ideološki problem in ideološko zaznamovan, kam pa gre potem šteti "neodvisne" medije, ki nas vsak dan osrečujejo z bafronoma štrukelijem in semulićem, ter, ki so nas po zaslugi nobelovcev karbe-šerugove zasipali z ganljivimi štorijami o brezvestnem osemenjevalcu sirotice Štelcerjeve in nepriznavanju sadu njuneprešuštniške zveze. Zdaj, ko se je pa pokazalo, da DNK jasno kaže, da sirotica niti ne ve - če ji je seve sploh verjeti - kdo jo je zaplodil. Zdaj še z nižjim DDV pa ti osebki ne zberejo znanja, da bi po 42 letih ugotovili kateri zlikovec jo je pravzaprav zaplodil, če ona tega "tiča" ne želi izdati, to je javni interes ob nizkem DDV, nje... Tov. Türk vendar dela za delodajalca njegove hčere! In seveda za murgelski rdeči kartel. skrajni čas,da se tile komunistično pokvarjeni osebki s strokovnim nazivom-hhhha-kv novinarji zavedo kriznih časov in začnejo dnevno pisarit prošnje za delo,končno se bodo vsaj nekaj NAUČILI PRECEDNIK DANÜLO VON HOHŠTAPLER Jaz vem vse in se spoznam na vse, tudi vtikam se tja, kjer ni treba, pa še praskam se rad tam kjer ne srbi. VSE ZA MALEGA MURGLJOTA!!! hoch,hoch, hoch


Best PayPal Binary Options Brokers 2017 | Binarne Opcije Zone Bloombex možnosti Na levi strani trgovalna platforma, trgovci našli seznanjeni trgovec izbira bar. To je a velik orodje, kot trgovci lahko vidite, ki tako na trg sentiment je naslov. Seveda, to deluje le kot vodilo in trgovci ne bi slepo slediti kaj trgovec izbira bar jim povedal. Dobro trgovanje strategije zahteva dobro poznavanje trga in vedo, kaj počnete. Na splošno, trgovanje platformo vmesnik je veder ter svež. Obstaja tudi graf prikazuje gibanje cen zadevnega sredstva. Read more about Bloombex možnosti RBinary Video pregled Visoko/nizko možnosti To je najenostavnejši in najbolj priljubljena vrsta možnosti za trgovino z. V bistvu, trgovci morali izbrati sredstvo in se odloči, če bo cena šla gor ali dol po zapadlosti. Nedoločni zaimek tip možnosti Nedoločni zaimek tip možnosti omogočajo trgovci iz visoko trga nestanovitnost s samo "en tip" ciljne cene v določenem obdobju. S to vrsto pogodbe za trgovanje, trgovcev, da bi morali biti zaskrbljeni zaradi trajnosti nihanja cen. Možnosti obsega Kaj je Bondary možnost Vse večje konkurence med posredniki binary možnosti postati bolj inovativno, da bi pritegnili nove stranke na njihovi spletni strani je pogon veliko sprememb v binarno možnosti trading scenarij. Kot posledica nove metode trgovanja uvedel binary možnosti posredniki poleg klasičnih visoko ali nizko trgovanje. Eno vrsto novih trgovanja je meja možnosti. Meje možnost je zdaj priljubljena možnost trgovanja in vse vodilnih binary možnosti posredniki ponujajo ta način trgovanja. Preberite več pod tabelo... Read more about Kaj je Bondary možnost Binarni možnosti Pro signali | Rewiew ponudnik trgovalnih signalov Pro signali prizadeva zagotoviti vam enostavno trgovino signali binary možnosti, ki vam pomaga, da denar, ne da bi analizirali trg sami. Z zahtevano uspešnost 72,5 %, lahko preprosto čakati na signal, da pridejo in denar je z minimalnim naporom. Ta članek vam bo povedal, če je Pro signali sposobni voditi to obljubo. Read more about Binarni možnosti Pro signali | Rewiew ponudnik trgovalnih signalov FX trgovanje med referendumom Brexit Kaj bi Brexit pomeni, da Forex trgih? Ta članek nikakor ne želi vladala nikomur mnenje za ali proti Veliki Britaniji izstopu iz EU; Preprosto bom pogledati kaj učinke lahko referendum na zadevo in poznejše pretresov, ki se lahko pojavijo. Read more about FX trgovanje med referendumom Brexit Binarni možnosti Bonus - dobite najboljše Bonus v binarno možnosti Binary trgovanje z opcijami je prišel daleč naprej od kjer se je začelo v nekaj letih. Velike konkurence med posredniki binary možnosti da bi pritegnili več binarni možnosti trgovcem na njihovi spletni strani je pogon zamisel o binary možnosti bonus. Je veliko spodbudo za trgovce binary možnosti, kot so dobili priložnost, da zahteva velike količine brezplačno. Read more about Binarni možnosti Bonus - dobite najboljše Bonus v binarno možnosti Make money enostavno in hitro Nobene cene lahko uporabite kot binarni možnosti trgovinski razumeti trg, ki je boljši od končne cene. Ta članek vam bo razložil vse, kar morate vedeti, da bi denar z uporabo končne cene. Kaj je končne cene? Tečaj ob zaprtju borze je absolutno zadnja cena, za katero je kupec kupil sredstva in prodajalec proda sredstvo v obdobju. Če uporabljate Svečnik karte, kot večina trgovcev, tečaj ob zaprtju borze je vidne pritrjuje na Svečnik telesa za Svečniki z naraščajočimi cenami in spodnji del telesa za Svečniki z spadajo cene. Read more about Make money enostavno in hitro Tri pravila za dober denar upravljanje strategije Predvsem pa vaš uspeh kot trgovec bo odvisna od svoje strategije za upravljanje denarja. Tudi najboljše strategije trgovanja ni vas rešim iz občasne izgublja streak. Ali ste preživeli to izgubi proge, in kako dobro jih preživiš odvisen vaš denar za upravljanje. Ker mnogi trgovci še nikoli slišal za upravljanje denarja in ne vedo, kako ustvariti dober denar upravljanje sistema, ta članek vam bo s tremi enostavno slediti pravil za uspešno denar za upravljanje. Read more about Tri pravila za dober denar upravljanje strategije Strategije za mejo možnosti binarni možnosti Meje možnosti binarni možnosti z višje izplačilo od visoko / nizko možnosti, ki ne zahtevajo, da natančno napovedati prihodnji trg smeri. So odvzela najtežji del trgovanja pri nagrajevanju trgovci z višje izplačilo. Ta članek vas bodo naučili, kako v trgovini možnosti mejo učinkovito. Read more about Strategije za mejo možnosti binarni možnosti Smo že razpravljali preprosto Svečnik formacije v ločenem članku. Medtem ko te formacije že omogočajo kakovost napovedi prihodnjega gibanja na trgu, je ko združite te preproste formacije za bolj zapletene vzorce, da postane neverjetno učinkovita Svečnik strategij. Ta članek je o zapletenih Svečnik formacije. Read more about Kompleks Svečnik formacije in binary možnosti Tedenski update trg 16. november Read more about Tedenski update trg 16. november Spletna stran redesign za vodilni posrednik uBinary Eden je vodilni reguliranih binary možnosti posredniki v Združenem kraljestvu – Ubinary – so bili večjih preoblikovanje. Njihovi spletni strani je bil predelan in spremembe so bila dobro sprejeta s trgovci doslej, novih in obstoječih. Družba je že osredotočiti svoja prizadevanja na UK trgovci in ta prenova je del da push. Read more about Spletna stran redesign za vodilni posrednik uBinary


Slovenija ima 7 novih kompetenčnih centrov | Slovenski forum inovacij Domov > Aktualno > Slovenija ima 7 novih kompetenčnih centrov Slovenija ima 7 novih kompetenčnih centrov Kompetenčni centri so opredeljeni kot razvojno-raziskovalni centri, ki jih vodijo industrijski partnerji, povezujejo pa partnerje iz gospodarstva in javnega raziskovalnega sektorja. Kompetenčni centri so usmerjeni v krepitev sposobnosti razvoja in uporabe novih tehnologij za razvoj novih konkurenčnih proizvodov, storitev in procesov na prednostnih področjih tehnološkega razvoja. MVZT se na osnovi strategije Evropa 2020 usmerja k spodbujanju odličnosti in k pametni specializaciji, okrepitvi sodelovanja med univerzami, javnimi raziskovalnimi organizacijami in podjetji ter povezovanju vseh členov v inovacijski verigi. Ta cilj je s tem razpisom dosežen, saj posamezen na razpisu izbran konzorcij sestavlja od 9 do 18 podjetij, raziskovalnih organizacij in zavodov. Kompetenčne centre delno subvencionira Evropska unija, in sicer iz Evropskega sklada za regionalni razvoj. Na razpisu je bilo razdeljenih dobrih 44,7 milijona evrov, od tega je delež evropskih sredstev 85 odstotkov te vrednosti, delež državnega proračuna pa 15 odstotkov. Programi se bodo izvajali predvidoma do leta 2014, višina sofinanciranja bo od 25 do 70 odstotkov, odvisna pa bo od velikosti posameznih partnerjev in od vrste raziskovalnega dela (industrijske raziskave, eksperimentalni razvoj). Seznam odobrenih vlog po partnerjih je dosegljiv tu.


Vrsta neprijetnih in manj znanih resnic o recikliranju odpadkov Kolikšen delež odpadkov je v resnici mogoče reciklirati, kam gredo odpadki po odvozu z dvorišč komunalnih družb, zakaj je bil sežig cenejši od reciklaže, koliko slovenskih odpadkov je končalo v Tihem oceanu, zakaj je fama o velikem ločenem zbiranju neproduktivna, kako smo z napačnimi podatki prišli v evropski vrh pri ločevanju odpadkov ... »Če ne poznaš ekonomike posla z odpadki, ne veš, kaj se dogaja. Tisti, ki niso nikoli opravljali tega posla, govorijo o zero waste in o tem, kako bomo ves komunalni odpad reciklirali. Realnost pa... okolje > odpadki > Primož Gabrič > Kostak > Gorenje Surovina > Salomon Eco > Ekosistemi > Salonit > Fama >


Samsung Galaxy Ativ S - Gumiran ovitek (TPU) - belo-prosojen SLine - OSTALE Samsung GALAXY SERIJE - Samsung Samsung Galaxy Ativ S - Gumiran ovitek (TPU) - belo-prosojen SLine Koda artikla: #3831115410074 Imate vprašanje o artiklu? Izbira možnosti: Samsung Galaxy Ativ S - Gumiran ovitek (TPU) - belo-prosojen SLine Samsung Galaxy Ativ S - Gumiran ovitek (TPU) - vijolično-prosojen SLine Samsung Galaxy Ativ S - Gumiran ovitek (TPU) - roza-prosojen SLine Samsung Galaxy Ativ S - Gumiran ovitek (TPU) - modro-prosojen SLine Samsung Galaxy Ativ S - Gumiran ovitek (TPU) - črn SLine Gumiran zaščitni ovitek za mobilni telefon Samsung i8750 Galaxy Ativ S iz kakovostnega TPU materiala. Izredno trpežen in vzdržljiv ovitek, ki vam omogoča dostop do vseh gumbov in funkcij telefona. Samsung Galaxy Ativ S - Gumiran ovitek (TPU) -...


Used Nissan Titan for Sale in Inwood, NY | Cars.com Nissan Titan for Sale in Inwood, NY Currently in stock: 274 New 0 CPO 1771 Used View all 1771 Used in stock $6,995 150,313 mi. $5,899 163,894 mi. $7,399 135,793 mi. $17,294 68,604 mi. $26,000 35,088 mi. $13,995 157,596 mi. $10,995 $11,495 174,297 mi. 2018 2017 2015 2012 2010 2008 2007 2006 2005 2004


Prenovljeni portal Slovenskega ogrodja kvalifikacij – europass.si Nacionalna koordinacijska točka SOK-EOK je nedavno objavila prenovljeni portal Slovenskega ogrodja kvalifikacij, ki uporabnikom nudi pregledne in celovite informacije o vseh kvalifikacijah, ki jih je mogoče pridobiti v Sloveniji. Prenovljeni portal, do katerega je mogoče dostopati na spletnem naslovu www.nok.si, obiskovalcu po novem že na prvi strani nudi različne možnosti iskanja informacij o kvalifikacijah in omogoča tudi podrobnejše iskanje po različnih parametrih kvalifikacij, kot so: vrsta in tip kvalifikacije, strokovno področje, raven SOK in EOK, ter po izvajalcih. Interaktivne video vsebine na portalu, ki so namenjene različnim ciljnim skupinam (posameznikom, delodajalcem, izobraževalnim organizacijam), ob naprednem iskalniku omogočajo lažje razumevanje celotnega sistema Slovenskega ogrodja kvalifikacij in dodatno nudijo celo vrsto koristnih informacij za uporabnike. Celoten portal je prilagojen tudi mobilnim napravam, kar omogoča prijazno uporabniško izkušnjo kadarkoli in kjerkoli. V kratkem bo na portalu www.nok.si objavljen tudi interaktivni uporabniški vodič za iskanje po kvalifikacijah, ki bo podrobneje prikazoval vse funkcije naprednega iskalnika, vključno s funkcijo iskanja po arhiviranih kvalifikacijah in pregledovanja kvalifikacijskih struktur po izbranih področjih. Na ta način bodo uporabniki bolje opremljeni za iskanje želenih informacij o kvalifikacijah ter Slovenskem ogrodju kvalifikacij na splošno. V primeru dodatnih vprašanj, vezanih na Slovensko ogrodje kvalifikacij in register kvalifikacij SOK, se lahko uporabniki kadarkoli obrnejo na Nacionalno koordinacijsko točko SOK-EOK preko elektronske pošte: info@nok.si.


Vsak dan gledamo filme, igramo igre, kupujemo različno blago, uporabljamo storitve nekoga, beremo knjige in tako naprej. V tem procesu imamo svoja mnenja o različnih predmetih, ki jih delimo z našimi družinami in prijatelji. Ali ste uganili, da bi bilo vaše mnenje lahko dragoceno in vam prineslo dobiček? Zaslužek po vašem mnenju, to je ena od možnosti za pridobivanje denarja na internetu, ki se postopoma krepi. Veliko število ljudi, preden prenesete računalniško igro, si ogledate film ali kupite nekaj, naredite ustrezna vprašanja v iskalnikih in preučite ocene. Ne samo, da jim pomagate, ampak tudi dobite plačilo za to. Kako dobiti denar za ocene? Besedila se lahko prodajajo na izmenjavah vsebine, vendar v tem primeru Prejeli boste enkratno pristojbino in prodali svoje avtorske pravice skupaj s člankom. Ustvarite lahko spletno stran, na kateri boste objavili svoje povratne informacije, vendar za dobiček, morate čakati zelo dolgo časa, in znanje o gradnji strani morda ne bo dovolj. Odlična možnost za ustvarjanje dobička za vaše mnenje je uporaba projekta. Na tej spletni strani lahko postavite neomejeno število člankov s svojimi pregledi in dobite plačilo za vsak pogled svojega gradiva. Če menite, da je nemogoče zaslužiti veliko o tem, potem ste se zmotili, za 1000 ogledov enega pregleda lahko dobite do 500 rubljev. Dnevni pogledi na tej strani so več kot 1. 2 milijona, to je priložnost, da razmislite, kakšen dobiček pričakujete. Poleg tega lahko v sistem dodate toliko pregledov, kot bo denar pripisan na vaš račun iz vsakega od njih. Kako pravilno napisati recenzije za Otzovik? najmanjša velikost članka je 500 znakov, vendar je bolje ustvariti podrobnejše preglede, da bi pritegnili čim več ogledov; ključnih besed ni treba dodati besedilu, vendar je bolje, da to storijo tako, da iskalniki preidejo na vaš članek; besedilo mora biti edinstveno, kot tudi slike. Kar zadeva dodajanje slik, jih je treba namestiti, kar poveča stroške ogledov; uporabi priljubljen in priljubljen izdelek ali storitev za pripravo pregleda. Na primer, ni smiselno pregledovati, kaj ste kupili jabolka v lokalnem supermarketu. Priljubljenost projekta Otzovik se povečuje iz dneva v dan in denar je stabilen za aktivne avtorje. Zakaj točno aktivni? Ker boste morali prejemati denar, morate vsakih 30 dni dodati vsaj 1 pregled, sicer bodo plačila začasno ustavljena. Če želite začeti služiti s pregledi, preprosto pojdite skozi preprosto registracijo in dodajte svoj pregled. Obrazec za dodajanje pregleda je naslednji: Kot lahko vidite, tukaj ni nič zapletenega. Ko zaslužite prvih 200 rubljev, boste imeli priložnost, da dvignete ta denar. Prenesejo se v roku 5 dni, kot plačilni sistem pa lahko uporabite različne možnosti. - zaslužek na captcha vnosu, projekt Rucaptcha


Gibanje cen poslovnih prostorov v Ljubljani in njeni okolici | www.poslovni-bazar.si Cene poslovnih prostorov v Ljubljani po analizah trga, ki so bile opravljene do konca meseca julija 2007, še zmeraj rastejo. Najbolj intenzivno rast cen pa je zaznati za pisarniške in gostinske lokale. Rast cen poslovnih prostorov v Ljubljani je sicer glede na hiter gospodarski razvoj mesta dokaj normalni pojav. Ponudba namreč ne more več dohitevati povpraševanja, poleg tega pa se po določenih lokacijah povečuje povpraševanje, kar jim še dodatno (umetno) dviguje cene. V prihodnje je pričakovati, da se rast ne bo ustavila, temveč se bo vsaj še nekaj časa nadaljevala. Cene pisarniških prostorov, katere so objavljene v oglasih, izkazujejo zmerno rast vse od sredine leta 2005. Pred tem obdobjem so bile razmeroma stabilne, več nihanja pa so izkazovale od leta 1998 do konca 2001. V letošnjem letu je rast dokaj intenzivna, saj se je povprečna cena dvignila že za 146 €/m2 in dosegla vrednost 1.610 €/m2. Oglaševane cene trgovskih prostorov so po letu 2003 rahlo upadle, kar pa se je ustavilo konec leta 2005. Od takrat je nihanje bolj nestanovitno, vendar če pogledamo skupno so cene zrasle. Cene gostinskih lokalov, objavljene v oglasih, so močno nihale v drugi polovici 90-tih let prejšnjega stoletja, od leta 2003 pa so nihanja bolj umirjena. V letošnjem letu cene rastejo. Ob koncu prvega polletja je povprečna cena znašala 2.134 €/m2. Preglednica 1: Cene poslovnih prostorov v Ljubljani v €/m2, junij 2007 Vrsta minimalno maksimalno povprečno Pisarne 500 3.100 1.610 Trgovine 857 3.000 1.864 Gostinski lokali 1.030 3.095 2.134 Preglednica 2: Cene poslovnih prostorov v Ljubljani v €, junij 2007 Pisarne 19.810 1.600.000 448.183 Trgovine 19.810 850.000 240.655 Gostinski lokali 55.000 850.000 292.003 Cene poslovnih prostorov v okolici Ljubljane so nižje, kot v Ljubljani, vendar pa razen v primeru gostinskih lokalov ne zaostajajo tako veliko. Preglednica 3: Cene poslovnih prostorov v okolici Ljubljane v €/m2, junij 2007 Pisarne 646 2.500 1.149 Trgovine 1.071 2.319 1.730 Gostinski lokali 425 2.750 1.088 Preglednica 4: Cene poslovnih prostorov v okolici Ljubljane v €, junij 2007 Pisarne 36.304 900.000 207.948 Trgovine 31.297 350.000 134.319 Gostinski lokali 62.400 1.669.170 577.963 Obrazložitev podatkov o cenah Po zakonu o evidentiranju nepremičnin morajo podatke o transakcijah z nepremičninami Geodetski upravi Republike Slovenije sporočati vsi nepremičninski posredniki, upravne enote, notarji in davčna uprava. Na podlagi pridobljenih podatkov Gurs pripravi poročilo o gibanju cen za aktualno leto pridobljenih podatkov. Podatki o cenah nepremičnin iz tega članka je vir pridobil iz baze nepremičninskih oglasov Nepremičnine.net in iz baze Telestan. Iz baze Telestan so se podatki črpali v letih od 1995 do konca 1999. Od začetka 2000, pa so vsi podatki pridobljeni iz baze Nepremičnine.net. Dante | 12.09.2007 ob 12:04 kaj pa najemi?


Tina Belej, 2019, diplomsko delo Povzetek najdenega: ...Chirocephalus croaticus, morfometrija, Petelinjsko jezero, Anostraca, spolni dimorfizem... Ključne besede: Chirocephalus croaticus, morfometrija, Petelinjsko jezero, Anostraca, spolni dimorfizem Objavljeno: 12.09.2019; Ogledov: 245; Prenosov: 3 Objavljeno: 21.10.2019; Ogledov: 131; Prenosov: 2


31. Okoljevarstvo v ofsetni tiskarni 32. Geografski vidik čiščenja odpadnih vod naselij občine Škofja Loka 33. Uporaba podatkov daljinskega zaznavanja za opazovanje onesnaženosti zraka 34. Transformacija javnega prostora z vizualnimi sporočili 35. Škodljivi vplivi svinca Nika Zakrajšek, 2019, diplomsko delo Ključne besede: svinec, viri izpostavljenosti, onesnaženje, zastrupitev, varnostni ukrepi. 36. Uporaba navadne konoplje (Canabis sativa L.) za fitoremediacijo tal, onesnaženih s težkimi kovinami v Celjski kotlini Karmen Zorko, 2019, magistrsko delo


CNG V mesecu decembru 2011 smo odprli prvo javno CNG polnilnico (polnilnico na stisnjen zemeljski plin), s katero Energetika Ljubljana svojo dejavnost širi na oskrbo s pogonskim gorivom za motorna vozila. Z gradnjo polnilnice CNG ob uresničujemo eno od okoljevarstvenih zahtev Evropske unije za zmanjšanje emisij trdih delcev v zraku. Promet s svojimi vplivi je 40% vir vseh prašnih delcev v ozračju, ki so zdravju škodljivi in zato zakonsko regulirani. Njihova povečana koncentracija je značilnost urbanih središč. Zato uporaba zemeljskega plina kot pogonskega goriva znižuje emisije prašnih delcev v ozračju. Lokacija: Cesta Ljubljanske brigade 1, Ljubljana polnilnica deluje 24 ur na dan, 7 dni v tednu preprost dostop za vsa vozila samopostrežni način točenja možnost plačevanja s plačilnimi karticami varnost servisa, 24-urni nadzor CNG polnilnica, cesta Ljubljanske brigade 1, Ljubljana Datoteke: CNG - zloženka [pdf | 833.75 KB] Priporočamo /pogosta-vprasanja/zemeljski-plin Vgradnja odštevalnih plinomerov! Vsa vprašanja


ANALIZA DRUŽBENEGA OMREŽJA SITETALK Bojan Novaković, 2013, diplomsko delo Opis: Diplomsko delo govori o revoluciji družbenih medijev. V prvem delu smo se osredotočili na nekaj zanimivih dejstev in statističnih podatkov, s katerimi želimo bralcem prikazati razsežnosti družbenih medijev danes. Izpostavili smo tudi nekaj prednosti ter slabosti uporabe le-teh. Nato smo predstavili osrednjo tematiko, ki govori o predstavniku nove generacije družbenih omrežij – SiteTalk. Slednjega smo opisali z vidika uporabnika, podjetja in neodvisnega poslovnega predstavnika, ki je aktivno vključen v poslovni model in uporablja SiteTalk kot orodje za svoj neodvisen posel. To smo storili tako, da smo nadgradili članstvo tudi mi in raziskali različne možnosti uporabnika. SiteTalk uporablja in ustvarja osnovne funkcije, ki so podobne številnim družbenim skupnostim, a so med prvimi na tržišču družbenih medijev, v tako obsežni meri, združili kombinacijo družbene skupnosti, spletne trgovine in model mrežnega marketinga. Predstavili smo osnovni princip slednjega ter ga tudi kritično ovrednotili. V zadnjem delu smo opravili primerjalno analizo med SiteTalkom in Facebookom. Za to primerjavo smo se odločili predvsem zaradi tega, ker javnost dobro pozna Facebook, saj velja trenutno za najbolj priljubljeno družbeno omrežje. Na videz sta tudi podobni spletni skupnosti, a z drugače zastavljenim poslovnim modelom. Na koncu sledijo še rezultati raziskave in sprejetje oz. zavrnitev hipotez, postavljenih na začetku. Ključne besede: SiteTalk, OPN, družbeno omrežje, mrežni marketing, Facebook, primerjalna analiza Objavljeno: 03.10.2013; Ogledov: 2256; Prenosov: 358


RUL - Vpliv deleža zunanjega sloja trislojne iverne plošče na akustične lastnosti : diplomski projekt Vpliv deleža zunanjega sloja trislojne iverne plošče na akustične lastnosti : diplomski projekt Dežman, Žiga (Author), Medved, Sergej (Mentor) More about this mentor... , Gorišek, Željko (Reviewer) URL - Presentation file, Visit http://www.digitalna-knjiznica.bf.uni-lj.si/dv1_dezman_ziga.pdf Uporabnost ivernih plošč kot tudi ostalih lesnih kompozitov je nadvse široka. Uporablja se jih lahko tako v pohištveni industriji kot tudi v gradbeništvu, kjer so poleg mehanskih in sorpcijskih pomembne tudi akustične lastnosti. Na akustične lastnosti vpliva predvsem gostota plošče, ki pa jo lahko spreminjamo z uporabo različnih lesnih vrst in tudi s spreminjanjem razmerja med zunanjim in srednjim slojem. Želeli smo ugotoviti, kako spreminjanje razmerja zunanji/srednji sloj vpliva na absorpcijo zvoka in kakšna je vloga posameznega sloja. V laboratorijskih pogojih smo izdelali 3 različne iverne plošče, ki so se razlikovale glede na delež srednjega sloja (30 %, 45 % ter 60 %). Meritve smo opravili s pomočjo REW V5 programa, ki je Java aplikacija za merjenje akustike in analizo prostorov ter zvočniških odzivov. Vključuje orodja za generiranje testnih signalov, merjenje SPL-a (Sound Pressure Level -raven zvočnega tlaka) in impedance, itd. Opravljene meritve so pokazale, da na absorpcijo zvoka v največji meri vpliva zunanji sloj, grajen iz finejših delcev oz. iveri; saj je specifična površina drobnih iveri večja od tiste z večjimi, ki se nahajajo v srednjem sloju 3-slojne plošče, in ima tako večjo zmožnost absorpcije zvoka. Ugotovili smo tudi, da je pri ploščah z večjim deležem srednjega sloja absorpcija zvoka višjih frekvenc višja kot pa pri ploščah z manjšim deležem zunanjega sloja. iverna plošča, struktura, delež sloja, akustične lastnosti [Ž. Dežman] X, 39 f., [3] f. pril. Usability of particle board as well as other wood composites is very wide. They can be used in furniture industry as well as in the construction industry, where in addition to mechanical and sorption properties, acoustic are also important. Acoustic properties are influenced by the board density which can be changed by using different wood species, and also by changing the ratio between surface and core layer. We wanted to find out how changing the proportion of surface/core layer effects the absorption of sound and what the role of each layer is. In laboratory conditions we made 3 particle boards, different regarding to core layer share (30 %, 45 % and 60 %). Measurements were performed using REW V5 programme, a Java application for measuring room acoustics and analysing room and loudspeaker responses, including tools for generating test signals, measuring SPL (Sound Pressure Level), impedance, etc. The measurements show that the sound absorption is mainly affected by the surface layer, built with the finest particles having a larger specific area than bigger particles within the core layer of 3-layeredboard, and therefore greater ability to absorb sound. We also found that the absorption of sound at higher frequencies is higher at the core layer of plates than the plates with smaller amount of surface layer. particle board, structure, layer share, acoustic properties