text: 1912 (MCMXII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki 6. januar - Nova Mehika se pridruži ZDA. 12. februar - odstopi zadnji kitajski cesar Pu Ji; konec kitajskega cesarstva. 14. februar - Arizona se pridruži ZDA. 30. marec - Maroko postane francoski protektorat. 10. april - RMS Titanic, kot druga ladja razreda Olympic, odpluje iz Southamptona na svojo krstno plovbo v New York. Po izplutju iz Southamptona opravi svoj prvi postanek, v Cherbourgu. 11. april - RMS Titanic opravi svoj drugi in zadnji postanek v Queenstownu (danes Cork) in odpluje proti ZDA. 14. april – 15. april - Potop Titanica: RMS Titanic trči v ledeno goro in potone dve uri in štirideset minut pozneje, v nesreči umre 1.503 ljudi. 18. april - RMS Carpathia pripluje v New York z 705 preživelimi potniki s Titanica. 5. maj - otvoritvena slovesnost olimpijskih iger 1912 v Stockholmu (Švedska). 13. maj - v Združenem kraljestvu je ustanovljen Kraljevi letalski korpus, predhodnik Kraljevega vojnega letalstva (RAF). 25. avgust - ustanovljen je Kuomintang, kitajska nacionalistična stranka. 8. oktober - Bolgarija, Srbija, Grčija in Črna gora ob podpori ruskega carja Nikolaja II., pričnejo prvo balkansko vojno proti Osmanskemu cesarstvu. 28. november - Albanija razglasi neodvisnost od Osmanskega cesarstva. 18. december - pred Geološkim društvom iz Londona je predstavljena lobanja t. i. piltdownskega človeka, razkrita kot ponaredek leta 1953. 30. december - s podpisom mirovne pogodbe med državami Balkanske lige in Osmanskim cesarstvom se konča prva balkanska vojna. Rojstva 21. januar - Konrad Emil Bloch, nemško-ameriški biokemik, nobelovec († 2000) 27. januar - Arne Næss, norveški filozof in ekolog († 2009) 12. februar - Josip Kalčič, slovenski dirigent, skladatelj in glasbeni pionir († 1995) 23. marec - Werner von Braun, nemško-ameriški fizik († 1977) 26. marec - Paul Erdős, madžarski matematik († 1996) 20. maj - Wilfrid Sellars, ameriški filozof († 1989) 6. maj - Ivan Škafar, slovenski zgodovinar in literarni zgodovinar († 1983) 4. junij - Robert Jacobsen, danski kipar in slikar († 1993) 23. junij - Alan Turing, angleški matematik, računalnikar († 1954) 28. junij - Carl Friedrich von Weizsäcker, nemški fizik, filozof († 2007) 6. julij - Heinrich Harrer, avstrijski pianist († 2006) 4. avgust - Aleksander Danilovič Aleksandrov, ruski matematik († 1999) 9. avgust - Bojan Adamič, slovenski skladatelj, dirigent in aranžer († 1995) 28. avgust - George Eric Deacon Alcock, angleški učitelj, ljubiteljski astronom († 2000) 13. september - Horace Welcome Babcock, ameriški astronom († 2003) 21. september - Chuck Jones, ameriški animator, umetnik, scenarist, producent in režiser animiranega filma († 2002) 1. oktober - Franc Žvanut, slovenski travmatolog († 1975) 2. december - Harry Sukman, ameriški filmski in televizijski skladatelj († 1984) Smrti 21. februar - Osborne Reynolds, angleški inženir, fizik (* 1842) 1. marec - Peter Nikolajevič Lebedjev, ruski fizik (* 1866) 14. maj - August Johan Strindberg, švedski pisatelj, dramatik (* 1849) 10. junij - Anton Aškerc, slovenski pesnik, duhovnik (* 1856) 12. junij - Frédéric Passy, francoski politik, mirovnik, ekonomist, nobelovec (* 1822) 17. julij - Henri Poincaré, francoski matematik, filozof (* 1854) 13. avgust - Jules-Émile-Frédéric Massenet, francoski skladatelj (* 1842) 21. december - Paul Albert Gordan, nemški matematik (* 1837) Nobelove nagrade Fizika - Nils Gustaf Dalén Kemija - Victor Grignard, Paul Sabatier Fiziologija ali medicina - Alexis Carrel Književnost - Gerhart Johann Robert Hauptmann Mir - Elihu Root


source: wikipedia

text: 1913 (MCMXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Dogodki 13. januar - Edward Carson ustanovi Ulstrsko prostovoljno enoto iz več lojalističnih milic za boj proti britanski upravi. 23. januar - İsmail Enver pride z državnim udarom na oblast v Osmanskem cesarstvu. 18. februar - mehiška revolucija: general Victoriano Huerta strmoglavi predsednika Madera in prevzame oblast v Mehiki. 4. marec - Woodrow Wilson nasledi Williama Howarda Tafta kot 28. predsednik Združenih držav Amerike. 12. marec - pričetek gradnje nove avstralske prestolnice Canberre. 18. marec - anarhist Alexandros Schinas izvede atentat na grškega kralja Jurija I. in konča njegovo 50-letno vladavino. 21. april - na Škotskem je splovljena prekooceanka RMS Aquitania družbe Cunard Line. 9. maj - v industrijskem območju osrednje Anglije izbruhne delavski upor in ogrozi priprave na prvo svetovno vojno. 13. maj - Igor Sikorski poleti z Ruskim vitezom, prvim štirimotornim letalom na svetu. 29. maj - premiera provokativnega baleta Pomladno obredje na glasbo Igorja Stravinskega v Parizu izzove nerede med publiko. 30. maj - s podpisom londonskega mirovnega sporazuma se konča prva balkanska vojna. 1. junij - s sklenitvijo zavezništva med Srbijo in Grčijo propade Balkanska liga. 29. junij - zaradi ozemeljskih sporov med nekdanjimi zaveznicami proti Osmanskemu cesarstvu izbruhne druga balkanska vojna. 10. julij - v Dolini smrti v Kaliforniji izmerijo 56,7 °C, najvišja zanesljivo zabeležena temperatura zraka v zgodovini. 29. julij - mednarodna skupnost prizna Kneževino Albanijo kot samostojno državo. 10. avgust - s podpisom Bukareške pogodbe se konča druga balkanska vojna; Makedonija je razdeljena, Severni Epir pripade Albaniji. 13. avgust - Harry Brearley izumi nerjavno jeklo. 26. avgust - v Dublinu se prične velik delavski upor zaradi oviranja sindikalnih gibanj. 20. avgust - letalec Adolphe Pégoud izvede prvi uspešen zasilni izskok s padalom iz letala. 9. september - podjetje BASF prične v tovarni v Nemčiji izdelovati gnojilo s Haber-Boschevim procesom. 12. september - letalec Roland Garros kot prvi preleti Sredozemsko morje (med Fréjusom v Franciji in Bizerto v Tuniziji). časopis Slovenski narod razkrije prevaro vodiške Johance, ki naj bi čudežno točila Jezusove krvave solze. 10. oktober - ameriški predsednik Woodrow Wilson simbolično zaključi gradnjo panamskega prekopa. 16. oktober - v ladjedelnici v Portsmouthu je splovljena bojna ladja HMS Queen Elizabeth, prva ladja svojega tipa s pogonom na nafto namesto na premog. 31. oktober - odprta je Lincolnova avtocesta, prva avtocestna povezava med vzhodno in zahodno obalo Združenih držav Amerike. 6. november - Mohandas Gandhi je aretiran v Južni Afriki kot vodja shoda indijskih rudarjev proti dodatnim obdavčitvam. 1. december - podjetje Ford Motor Company uvede tekoči trak v proizvodni proces, kar velja za začetek obdobja množične proizvodnje. 21. december - Arthur Wynne v časopisu New York World objavi prvo križanko. Rojstva 1. januar - Ivan Potrč, slovenski pisatelj († 1993) 9. januar - Richard Nixon, ameriški politik († 1994) 4. februar - Rosa Parks, ameriška aktivistka († 2005) 6. februar - Mary Leakey, britanska paleoantropologinja († 1996) 27. februar - Paul Ricoeur, francoski filozof († 2005) 4. marec - John Garfield, ameriški filmski igralec († 1952) 14. marec - Osvaldo Moles, brazilski novinar († 1967) 15. marec - Paul Grice, angleški jezikoslovec in filozof († 1998) 21. marec - Gabrijel Stupica, slovenski slikar († 1990) 26. marec - Paul Erdős, madžarski matematik († 1996) 14. april - Vladimir Pavšič - Matej Bor, slovenski pesnik, pisatelj in dramatik († 1993) 11. maj - Jože Gale, slovenski režiser († 2004) 26. junij - Vida Tomšič, slovenska partizanka in političarka († 1998) Maurice Wilkes, angleški računalnikar († 2010) 12. julij - Willis Eugene Lamb mlajši, ameriški fizik, nobelovec († 2008) 14. julij - Gerald Ford, ameriški pravnik in politik († 2006) 13. avgust - Makarios III., ciprski nadškof in politi († 1977) 16. avgust - Menahem Begin, izraelski politik († 1992) 20. avgust - Roger Wolcott Sperry, ameriški nevrofiziolog, nobelovec († 1994) 26. avgust - Boris Pahor, slovenski pisatelj († 2022) 2. september - Izrail Moisejevič Gelfand, rusko-ameriški matematik in biolog († 2009) 4. september - Kenzō Tange, japonski arhitekt († 2005) 12. september - Jesse Owens, ameriški atlet († 1980) 24. september - Lawrence Hugh Aller, ameriški astronom († 2003) 10. oktober - Claude Simon, francoski pisatelj, nobelovec († 2005) 2. november - Burt Lancaster, ameriški igralec († 1994) 5. november - Vivien Leigh, britanska igralka († 1967) 7. november - Albert Camus, francoski pisatelj, filozof, nobelovec († 1960) 7. december - František Čap, češki režiser († 1972) 18. december - Willy Brandt, nemški politik, nobelovec († 1992) Smrti 22. februar - Francisco I. Madero, mehiški državnik, predsednik Mehike (* 1873) Ferdinand de Saussure, švicarski filozof in jezikoslovec (* 1875) 10. marec - Harriet Tubman, ameriška abolicionistka (* okoli 1820) 18. marec - Jurij I., grški kralj (* 1845) 31. marec - J.P. Morgan, ameriški finančnik, bankir in človekoljub (* 1837) 18. julij - Karol Glaser, slovenski literarni zgodovinar in prevajalec (* 1845) 20. september - Rudolf Diesel, nemški izumitelj in strojni inženir (* 1858) 7. november - Alfred Russel Wallace, britanski biolog, geograf in raziskovalec (* 1823) 22. november - Tokugava Jošinobu, japonski šogun (* 1837) 12. december - Menelik II., etiopski neguš negasti (* 1844) 31. december - Seth Carlo Chandler mlajši, ameriški astronom (* 1846) Nobelove nagrade Fizika - Heike Kamerlingh-Onnes Kemija - Alfred Werner Fiziologija ali medicina - Charles Robert Richet Književnost - Rabindranath Tagore Mir - Henri La Fontaine


text: 1914 (MCMXIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Znano je predvsem kot leto, ko se je začela prva svetovna vojna. Dogodki 2. februar - prvi filmski nastop Charlesa Chaplina. 26. februar - v Belfastu je splovljen HMHS Britannic 28. junij - avstrijski nadvojvoda Franc Ferdinand in njegova žena sta ubita v Atentatu v Sarajevu, ki ga je izvedel srbski nacionalist Gavrilo Princip; to je povod za prvo svetovno vojno. 23. julij - Avstro-Ogrska postavi ultimat Srbiji. 25. julij - Carska Rusija oznani, da bo zavarovala srbsko suverenost. 28. julij - Avstro-Ogrska napove vojno Kraljevini Srbiji in carski Rusiji; začetek prve svetovne vojne. 1. avgust: - Nemško cesarstvo napove vojno carski Rusiji. - Francija začne mobilizacijo svojih sil. 3. avgust: Nemško cesarstvo napove vojno Franciji. 4. avgust: Nemško cesarstvo napade in okupira Belgijo. Združeno kraljestvo napove vojno Nemškemu cesarstvu. ZDA razglasijo nevtralnost. 6. avgust: Avstro-Ogrska napove vojno carski Rusiji. Kraljevina Srbija napove vojno Nemškemu cesarstvu. USS Tennessee odpluje proti Evropi s 6 milijoni ameriških dolarjev v zlatu kot pomoč Američanom, ki so postali ujeti v Evropi. 7. avgust: Francija okupira Alzacijo. general Joseph Joffre postane načelnik generalštaba francoske kopenske vojske Kraljevina Črna gora napove vojno Nemškemu cesarstvu. Britanske oborožene sile se izkrcajo v Ostendu, Calaisu in Dunkirku. 8. avgust - prvi spopadi med Srbijo in Nemčijo. 12. avgust - Združeno kraljestvo napove vojno Avstro-Ogrski. 14. avgust - začne se bitka mej 15. avgust - uradno je odprt Panamski prekop. 16. avgust - Nemška kopenska vojska zavzame Liege. 17. avgust - belgijska prestolnica se iz Bruslja preseli v Antwerpen. 18. avgust - predsednik ZDA Woodrow Wilson izda Razglasitev nevtralnosti. 19. avgust: - parlament Kanade potrdi ustanovitev ekspedicijske enote. - British Expeditionary Force (BEF) se izkrca v Franciji. 20. avgust: - Rusija premaga Nemčijo v pri Gumbinnenu. - Nemško cesarstvo okupira Bruselj. 23. avgust - Japonsko cesarstvo napove vojno Nemčiji. 24. avgust - Nemška kopenska vojska prodre v Francijo pri Lillu. 25. avgust - Avstro-Ogrska napove vojno Japonski. 26. avgust - začne se petdnevna bitka pri Tannenbergu 28. avgust: - Avstro-Ogrska napove vojno Belgiji - bitka za Helgoland 30. avgust - Nemci zavzamejo Amiens 31. avgust - Rusi so premagani v bitki pri Tannebergu 3. september - Nemci pričenjo oblegati Pariz; vlada Francije se preseli v Bordeaux 5. september - začetek prve bitke na Marni 6. september - Nemci so odbiti v prvi bitki na Marni 10. september - konec prve bitke na Marni 14. september: - Francozi osvobodijo Amiens in Reims - začetek prve bitke na Aisni 15. september - začetek pozicijskega bojevanja na zahodni fronti 24. september - Nemci zavzamejo St. Mihiel. 29. september - Nemci pričejo bombardirati Antwerpen. 2. oktober - Britanska admiraliteta objavi, da bo minirala Severno morje 4. oktober - Cepelini prvič napadejo London 9. oktober - Nemci zavzamejo Antwerpen. Vlada Belgije se preseli v Ostend. 13. oktober - Britanci zavzamejo Ypres. 14. oktober - Canadian Expeditionary Force pristane v Plymouthu. 15. oktober - Nemci zavzamejo Ostend. Vlada Belgije se preseli v Havre (Francija). 19. oktober - Nemška križarka Emden zajame vso 13 antantno ladjo trgovske mornarice v 24 dneh. 22. oktober - ZDA začne ekonomsko podpirati antanto. 28. oktober - Nemška križarka Emden pod krinko britanske ladje zapluje v zaliv Penang, kjer potopi rusko lahko križarko Cemčug. 2. november - Carska Rusija napove vojno Otomanskemu imperiju. 5. november: - Francija in Združeno kraljestvo napovesta vojno Otomanskemu imperiju. - Združeno kraljestvo aneksira Ciper. 9. november - avstralska lahka križarka HMAS Sydney poškoduje nemško križarko Emden in jo prisili, da nasede na grebenu pri Severnem Keelinškem otoku (Indijski ocean). 25. november - Friedrich von Hindenburg zaustavi ofenzivo na Lodz. 2. december - Avstro-Ogrska zavzame Beograd. 3. december - Nizozemska kopenska vojska strelja na internirane belgijske vojake (8 jih umre). 4. december - Nemško cesarstvo ustanovi prvo enoto pomorskih letal. 6. december - Nemci zavzamejo Lodz. 8. december - bitka pri Falklandskih otokih 14. december - Prvi nemški zračni napad na Združeno kraljestvo. 16. december - Nemci bombardirajo Hartlepool, Scarborough in Whitby. 17. december - Avstro-Ogrska premaga Ruse pri Limanovem (Poljska) 25. december - prične se neuradno božično premirje med vojaki na zahodni fronti. Rojstva 18. januar - Vitomil Zupan, slovenski pisatelj († 1987) 5. februar - Alan Lloyd Hodgkin, angleški fiziolog in biofizik, nobelovec († 1998) 18. februar - Ferdinand Chesarek, ameriški general slovenskega rodu († 1993) 24. marec - Ivo Maček, hrvaški pianist, pedagog in akademik († 2002) 12. april - Adriaan Blaauw, nizozemski astronom († 2010) 15. junij - Luong Kim Dinh, vietnamski katoliški misijonar, učenjak in zgodovinar filozofije († 1997) 31. julij - Louis de Funès, francoski filmski igralec, komik († 1983) 24. avgust - Janez (Ivan) Kranjc, slovenski duhovnik in mučenec († 1941) 1. september - Marko Župančič, slovenski arhitekt, urbanist († 2007) 28. oktober - Jonas Salk, ameriški virolog in epidemiolog († 1995) 7. december - James Alfred Van Allen, ameriški fizik († 2006) 14. december - Frane Milčinski - Ježek, slovenski pisatelj, satirik, šansonjer, režiser in igralec († 1988) Smrti 24. januar - sir David Gill, škotski astronom (* 1843) 16. marec - Charles Albert Gobat, švicarski pravnik, šolski politik, nobelovec (* 1843) 19. april - Charles Sanders Peirce, ameriški logik, matematik in filozof (* 1839) 9. maj - Paul Héroult, francoski znanstvenik (* 1863) 21. junij - Bertha Sophie Felicitas von Suttner, avstrijska mirovnica, nobelovka 1905 (* 1843) 24. julij - Adolf Martens, nemški znanstvenik, metalurg (* 1850) 25. november - Davorin Jenko, slovenski skladatelj in dirigent (* 1835) Nobelove nagrade Fizika - Max von Laue Kemija - Theodore William Richards Fiziologija ali medicina - Robert Bárány Književnost - ni bila podeljena Mir - ni bila podeljena


text: 1915 (MCMXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki 13. januar - katastrofalni potres v Avezzanu (Italija) zahteva več kot 20.000 smrtnih žrtev. 31. januar - nemške sile uporabijo strupen plin v bitki proti rusom. 18. marec - neuspešen britanski napad na Dardanele. 19. marec - v observatoriju Lowell prvič fotografirajo Pluton, a ga takrat še ne prepoznajo kot planet. 24. april - pričetek drugega armenskega genocida. 26. april - podpisan tajni Londonski sporazum med Italijo in silami antante 7. maj - Potop Lusitanie: nemška podmornica U-20 torpedira in potopi britansko potniško ladjo RMS Lusitanio, umre 1.198 ljudi; povod za vstop ZDA v 1. prvo svetovno vojno. 23. maj - Italija se pridruži zavezništvu z vojno napovedjo Avstro-Ogrski. 28. julij - Združene države Amerike okupirajo Haiti. 6. september - britanska kopenska vojska testira prototip prvega tanka - Mark I. 15. oktober - Avstro-Ogrska in Bolgarija napadeta Kraljevino Srbijo. 25. november - Albert Einstein pred Prusko akademijo znanosti predstavi svoje enačbe polja, ki predstavljajo jedro splošne teorije relativnosti. 23. december - HMHS Britannic, kot tretja in zadnja ladja razreda Olympic, odpluje na svojo krstno plovbo iz Liverpoola na otok Lemnos, preurejena v bolniško ladjo. 25. december - britanski in nemški vojaki zapustijo okope ter odigrajo igro nogometa na nikogaršnjem ozemlju. Rojstva 6. januar - Alan Watts, angleški pisatelj, filozof in popularizator azijskih filozofij († 1973) 21. februar - Jevgenij Mihajlovič Lifšic, ruski fizik († 1985) 5. marec - Laurent Schwartz, francoski matematik († 2002) 21. april - Anthony Quinn, ameriški filmski igralec mehiškega rodu († 2001) 6. maj - George Orson Welles, ameriški filmski igralec in režiser († 1985) 6. maj - Theodore Harold White, ameriški pisatelj († 1986) 15. maj - Paul Samuelson, ameriški ekonomist, nobelovec († 2009) 24. junij - sir Fred Hoyle, britanski astronom, astrofizik, kozmolog, matematik, pisatelj, popularizator znanosti († 2001) 19. avgust - Vladimir Lamut, slovenski slikar, grafik († 1962) 20. oktober - Mirče Acev, makedonski narodni heroj († 1943) 12. november - Roland Barthes, francoski kritik, esejist, filozof, semiotik († 1980) 12. december - Francis Albert Sinatra, ameriški pevec in filmski igralec († 1998) - Liisi Oterma, finska astronomka († 2001) - Masao Abe, japonski budistični filozof († 2006) Smrti 24. januar - Arthur Georg Friedrich Julius von Auwers, nemški astronom (* 1838) 27. april - Aleksander Nikolajevič Skrjabin, ruski skladatelj, pianist (* 1872) 2. julij - Porfirio Díaz, mehiški državnik (* 1830) 28. avgust - Alojz Dravec, madžarsko-slovenski pisatelj in etnolog (* 1866) 31. avgust - Carl Theodor Albrecht, nemški astronom (* 1843) 24. september - Števan Kühar, slovenski pisatelj in ljudski zbiratelj na Madžarskem (* 1882) Nobelove nagrade Fizika - William Henry Bragg in William Lawrence Bragg Kemija - Richard Willstätter Fiziologija ali medicina - ni bila podeljena Književnost - Romain Rolland Mir - ni bila podeljena


text: 1916 (MCMVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto. Dogodki 1. januar - prva transfuzija shranjene in ohlajene krvi, opravi jo Royal Army Medical Corps, zasluga gre tudi Oswaldu Robertsonu, ki je pionir na področju shranjevanja krvi 29. januar - nemški cepelini prvič bombardirajo Pariz. 11. februar - Emma Goldman je aretirana zaradi svojih predavanj o nadzoru rojstev. 18. februar - prvo letalsko bombardiranje Ljubljane, trije italijanski bombniki odvržejo več bomb, pri cukrarni je ubit deček in nekaj konj. 21. februar - pričetek bitke pri Verdunu. 21. maj - Združeno kraljestvo prične uporabljati poletni čas. 31. maj – 1. junij - bitka pri Jutlandiji, največja pomorska bitka prve svetovne vojne, se konča z neodločenim izidom. 1. julij – 18. november - bitka na Somi, ena najbolj krvavih vojaških operacij prve svetovne vojne, v kateri umre več kot milijon vojakov. 7. avgust - Portugalska vstopi v prvo svetovno vojno na strani zaveznikov. 9. avgust - italijanska vojska zasede Gorico. 7. november - Jeannette Rankin postane prva ženska članica ameriškega kongresa. 21. november - bolniška ladja HMHS Britannic v kanalu Kea zadene morsko mino in uro pozneje potone, umre 30 ljudi. 23. november - Centralne sile zavzamejo Bukarešto. 12. december - snežni plaz v Dolomitih pokoplje 18.000 avstrijskih in italijanskih vojakov. Rojstva 30. april - Claude Elwood Shannon, ameriški matematik († 2001) 6. maj - Robert Henry Dicke, ameriški fizik, astrofizik, kozmolog († 1997) 11. maj - Camilo José Cela Trulock, španski pisatelj, nobelovec († 2002) 8. junij - Francis Crick, britanski molekularni biolog, fizik in nevrobiolog, nobelovec († 2004) 14. junij - Georg Henrik von Wright, finski filozof in logik († 2003) 21. junij - Herbert Friedman, ameriški fizik († 2000) 1. julij - Olivia de Havilland, ameriška filmska igralka († 2020) 24. julij - Morris Weitz, ameriški filozof, estetik († 1981) 28. avgust - Charles Wright Mills, ameriški sociolog († 1962) 23. september - Aldo Moro, italijanski politik († 1978) 4. oktober - Vitalij Lazarevič Ginzburg, ruski fizik, astrofizik, nobelovec († 2009) 19. oktober - Jean Dausset, francoski zdravnik imunolog, nobelovec († 2009) 5. december - Hilary Koprowski, poljsko-ameriški imunolog in virolog († 2013) 7. december - Katarina Vasiljevna Budanova, ruska častnica in vojaška pilotka († 1943) Smrti 13. januar - Victoriano Huerta, mehiški general, v letih 1913-1914 predsednik Mehike (* 1854) 25. januar - Jožef Baša Miroslav, slovenski pesnik in novinar na Madžarskem (* 1894) 12. februar - Richard Dedekind, nemški matematik in logik (* 1831) 19. februar - Ernst Mach, avstrijski fizik in filozof (* 1838) 11. maj - Johann Baptist Joseph Maximilian Reger, nemški skladatelj (* 1873) 16. julij - Ilja Iljič Mečnikov, ruski mikrobiolog (* 1845) 23. julij - sir William Ramsay, škotski kemik, nobelovec (* 1852) 29. avgust - Johan Oskar Backlund, švedsko-ruski astronom (* 1846) 14. september - Josiah Royce, ameriški filozof (* 1855) 14. september - Pierre Maurice Marie Duhem, francoski fizik in filozof (* 1861) 28. oktober - Cleveland Abbe, ameriški meteorolog, astronom (* 1838) 12. november - Percival Lowell, ameriški astronom (* 1855) 2. december - Fran Levec, slovenski literarni zgodovinar, kritik in urednik (* 1846) 6. december - Friedrich Ernst Dorn, nemški fizik (* 1848) Nobelove nagrade Fizika - ni bila podeljena Kemija - ni bila podeljena Fiziologija ali medicina - ni bila podeljena Književnost - Carl Gustaf Verner von Heidenstam Mir - ni bila podeljena


text: 1917 (MCMXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki 1. januar - Turčija razglasi neodvisnost od zahtev evropskih velesil. 5. januar - Bolgarija in Nemško cesarstvo okupirata pristanišče Braila. 9. januar - Nemško cesarstvo se odloči začeti totalno podmorniško vojno. 10. januar - Antanta zavrne nemški predlog za mirovna pogajanja. 19. januar - v železniški nesreči pri Zagorju izgubi življenje 40 ljudi. 31. januar - Nemško cesarstvo razširi totalno podmorniško vojno tudi na nevralne ladje v vojnem območju. 8. marec (23. februar po julijanskem koledarju) - s strmoglavljenjem carja se prične februarska revolucija v Rusiji. 30. marec - Poljska je priznana kot neodvisna država. 6. april - Združene države Amerike vstopijo v prvo svetovno vojno z vojno napovedjo Nemčiji. 23. maj - italijanska vojska konča mesec trajajoče proteste anarhistov in protivojnih aktivistov v Milanu. 50 ljudi je ubitih in 800 aretiranih. 30. maj - Anton Korošec v dunajskem državnem zboru prebere Majniško deklaracijo, politično izjavo poslancev Jugoslovanskega kluba. V njej so zahtevali združitev Južnih Slovanov v monarhiji v avtonomno enoto. 4. junij - v New Yorku so prvič podeljene Pulitzerjeve nagrade. 13. junij - v močnem nemškem bombnem napadu na London je ubitih 162 ljudi, 432 je ranjenih. 16. – 17. julij - ruske čete se uprejo in se pričnejo umikati iz vzhodne fronte v Ukrajino. Med umikom na stotine vojakov postrelijo njihovi poveljniki. 20. julij - podpis krfske deklaracije, ki predvideva ustanovitev Kraljevine Jugoslavije. 20. – 28. julij - avstrijske in nemške sile zaustavijo ruski prodor v Galicijo. 15. oktober - Mata Hari je usmrčena zaradi vohunjenja za Nemčijo. 26. oktober - Brazilija napove vojno Centralnim silam. 2. november - Združeno kraljestvo z Balfourjevo deklaracijo obljubi podporo judovski državi v Palestini. 7. november (25. oktober po julijanskem koledarju) - delavci v Petrogradu pod Leninovim vodstvom napadejo začasno vlado Kerenskega - pričetek oktobrske revolucije. 15. november - Georges Clemenceau postane ministrski predsednik Francije. 26. november - v Montrealu je ustanovljena liga NHL. 6. december - Finska razglasi popolno samostojnost od Ruskega cesarstva. Rojstva 6. februar - Zsa Zsa Gabor, madžarsko-ameriška igralka († 2016) 6. marec - Donald Davidson, ameriški filozof († 2003) 17. marec - Marija Breznik, zastopnica slepih in slabovidnih († 1979) 8. april - Lev Ponikvar, slovenski glasbenik 25. april - Ella Fitzgerald, ameriška jazzovska pevka († 1996) 14. maj - William Thomas Tutte, angleško-kanadski kriptolog, matematik († 2002) 7. avgust - Charles Gald Sibley, ameriški ornitolog in molekularni biolog († 1998) 21. avgust - Janez Vipotnik, slovenski politik, novinar in pisatelj († 1998) 26. september - Tran Duc Thao, vietnamski postkolonialni marksistični filozof († 1993) 22. november - sir Andrew Huxley, angleški fiziolog in biofizik, nobelovec († 2012) 16. december - sir Arthur Charles Clarke, angleški pisatelj, izumitelj in futurolog († 2008) 21. december - Heinrich Böll, nemški pisatelj, nobelovec 1972 († 1985) Smrti 2. januar - Edward Burnett Tylor, britanski kulturni antropolog (* 1832) 16. januar - France Remec, slovenski dramatik in prevajalec (* 1846) 8. februar - Admiral Anton Haus, avstro-ogrski mornariški častnik ( * 1851) 17. marec - Franz Clemens Brentano, nemški psiholog in filozof (* 1838) 15. april - Janoš Murkovič, slovenski učitelj, pisatelj in glasbenik na Madžarskem (* 1839) 3. avgust - Ferdinand Georg Frobenius, nemški matematik (* 1849) 20. avgust - Johann Friedrich Wilhelm Adolf von Baeyer, nemški kemik, nobelovec (* 1835) 15. oktober - Mata Hari, nizozemska kurtizana in vohunka (* 1876) 15. november - Émile Durkheim, francoski sociolog (* 1858) 16. november - Adolf Reinach, nemški filozof (* 1883) 17. november - Auguste Rodin, francoski kipar (* 1840) Nobelove nagrade Fizika - Charles Glover Barkla Kemija - ni bila podeljena Fiziologija ali medicina - ni bila podeljena Književnost - Karl Adolph Gjellerup, Henrik Pontoppidan Mir - Mednarodni komite Rdečega križa


text: 1918 (MCMXVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 2. januar - boljševiki zagrozijo s ponovnim vstopom v vojno, če Nemško cesarstvo ne vrne okupiranih področij. 6. januar - Nemško cesarstvo prizna samostojnost Finske. 7. januar - Nemško cesarstvo premakne 75.000 vojakov iz vzhodne na zahodno fronto. 8. januar - predsednik ZDA Woodrow Wilson objavi svojih 14 točk. 25. januar - Avstro-Ogrska in Nemško cesarstvo zavrneta ameriške mirovne predloge. 1. februar - upor mornarjev v Boki Kotorski 5. februar - nadporočnik Stephen Thompson kot prvi ameriški (vojaški) pilot sestreli sovražno letalo. 29. februar - Bolgarija podpiše premirje. 3. marec - podpisan brest-litovski mir 7. marec - Finska podpiše sporazum o sodelovanju z Nemčijo. 14. marec - vseruski kongres sovjetov ratificira mirovni sporazum s centralnimi silami. 21. marec - bitka za Pikardijo 23. marec - nemška ofenziva se usmeri proti Amiensu in Parizu. 26. marec - Nemci zavzamejo Noyon, Roye in Lihons 28. marec - nemška operacija Mars je ustavljena pri Arrasu. 4. april: - Avstralci zadržijo nemški napad pri Villers Bretonneux. - konča se bitka na Sommi 9. april - začne se bitka pri Lysu. 14. april - Ferdinand Foch postane vrhovni poveljnik zahodne fronte. 22. april - pomorska bitka za Zeeburgge 23. april - Britanci neuspešno poskusijo blokirati zaliv Ostende. 25. april - Britanske in avstralske čete zaustavijo nemški napad pri Amiensu. 29. april - bodoči letalski as Eddie Rickenbacker sestreli prvo letalo s pomočjo Jamesa Halla. 10. maj - potopijo HMS Vindictive in tako zaprejo vhod v zaliv Ostende. 15. maj: - Grki se izkrcajo pri Smirni. - vojaka Henry Johnson in Needham Roberts kot prva Američana prejmeta francoski Croix de Guerre. 23. maj - Nemci pričnejo obstreljevati Pariz. 25. maj: - nemške podmornice vplujejo v ameriške teritorialne vode. - cesar Karel na audienci v Badnu delegaciji Nemcev iz slovenskih dežel obljubi nedeljivost slovenskih dežel in zagotovi, da se ne bodo priključile na trializmu utemeljeni jugoslovanski državi. 27. maj - prične se tretja bitka za Aisne 29. maj - nemški prodor proti reki Marni zaustavijo ameriške divizije. 6. junij - začne se bitka za Belleau Wood. 9. junij - začne se bitka za Metz. 10. junij - Italijani pri Premudi potopijo avstro-ogrsko bojno ladjo SMS Szent Istvan 12. junij - Američani izvedejo prvo letalsko bombardiranje v Franciji. 17. junij - zadnji nemški letalski napad na Veliko Britanijo med prvo svetovno vojno. 18. junij - antanta prične največjo protiofenzivo na zahodni fronti. 26. junij - Nemci začnejo obstreljevati Pariz z debelo Berto. 2. julij - Zavezniški vrhovni vojaški svet podpre intervencijo v Sibirijo. 15. julij - začne se druga bitka na Marni. 17. julij - nemška podmornica U-55 v Atlantiku torpedira britansko ladjo RMS Carpathia (ladjo, ki je rešila preživele potnike s ladje RMS Titanic). 18. julij - začetek ameriško-francoske ofenzive na Aisne-Marne. 19. julij - nemška vojska se umakne za reko Marno. 3. avgust - pričetek zavezniške intervencije pri Vladivostoku. 8. avgust - anglo-francoski protinapad pri Amiensu prebije nemško obrambno črto. 10. avgust - ustanovljena 1. ameriška armada pod Pershingom. 19. avgust - narednik Irving Berlin odpre muzikal o vojaškem življenju Yip Yap Yaphank med prvo svetovno vojno v Century Theatre (New York). 20. avgust - Združeno kraljestvo prične ofenzivo na zahodni fronti. 4. september - ameriške oborožene sile se izkrcajo v Rusiji. 6. september - prične se splošen nemški umik čez Aisno. 12. september: - ZDA sprožijo ofenzivo na St. Mihiel. - Britanci zavzamejo Havincourt, Moeuvres in Trescault. 18. september - prične se bitka za Megido. 23. september - britanska 15. konjeniška brigada napade Haifo. 25. september - Brazilija napove vojno Avstriji. 26. september - prične se Meuse-Argonnška ofenziva. 29. september - zavezniki prebijejo Hindenburgovo linijo. 30. september - Bolgarija podpiše separatni mir in se umakne iz prve svetovne vojne. 1. oktober - arabsko-britanske pod poveljstvom Lawrenca Arabskega zasedejo Damask. 3. oktober - Nemško cesarstvo in Avstro-Ogrska zaprosita ZDA za premirje. 12. oktober - ustanovljena je 2. ameriška armada. 17. oktober - ladja SS Lucia je zadnja žrtev nemških vojaških podmornic prve svetovne vojne. 18. oktober - Čehi zavzamejo Prago in se odpovejo Habsburški nadvladi. 21. oktober - Nemčija zaustavi totalno podmorniško vojno. 26. oktober - nemški vrhovni poveljnik general Erich Ludendorff odstopi zaradi pogojev premirja, na katere je pristala nemška vlada. 28. oktober - upor nemških mornarjev v pristaniščih. 29. oktober - na manifestacijah v Ljubljani je razglašen nastanek Države Slovencev, Hrvatov in Srbov. 30. oktober - Osmansko cesarstvo in antanta podpišejo premirje (nastopi opoldne 31. oktobra). 31. oktober - koroška deželna vlada razglasi nedeljivost Koroške in jo vključi v Republiko nemško Avstrijo. 1. november - Američani prebijejo nemško obrambo na Meusi. 3. november: - nemška flota v Kielu se upre. - razpad Avstro-Ogrske - Poljska razglasi neodvisnost in samostojnost. - Italija zasede Trst 4. november - Avstro-Ogrska podpiše premirje z antanto. 9. november - nemški cesar Viljem II. zapusti prestol in pobegne na Nizozemsko. 10. november - Nemčija postane republika. 11. november - ob 11. uri se konča prva svetovna vojna, ko Nemško cesarstvo in Antanta podpišejo premirje. 12. november - z abdikacijo Karla I. Avstrija postane republika. 21. november - zadnje nemške vojaške enote zapustijo Alzacijo in Loreno. 23. november - Rudolf Maister uspe razorožiti nemško varnostno stražo v Mariboru in jo razpustiti. 1. december: - Združitev Države Slovencev, Hrvatov in Srbov s Kraljevino Srbijo v Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev - Islandija postane suverena država. - ameriška okupacijska vojska vstopi v Nemčijo. - v Bogojini katoliški Madžarski Slovenci z vodstvom Jožefa Klekla st. odločijo o ustvarjanju avtonomne Slovenske krajine, ampak kasneje se pojavi tudi misel samostojnosti. 3. december - konča se zavezniška londonska konferenca, na kateri odločijo, da mora Nemčija plačati vojno odškodnino. 4. december - predsednik ZDA Woodrow Wilson odpotuje proti Brestu (Francija) in tako postane prvi predsednik ZDA, ki obišče tujo državo. 13. december - ameriška okupacijska vojska prekorači Ren. Rojstva 12. februar - Julian Seymour Schwinger, ameriški fizik, matematik, nobelovec († 1994) 4. april - Joseph Ashbrook, ameriški astronom († 1980) 25. april - Gérard Henri de Vaucouleurs, francosko-ameriški astronom († 1995) 11. maj - Richard Phillips Feynman, ameriški fizik, matematik, nobelovec († 1988) 30. maj - Karel Dončec, verički lončar, mojster ljudske obrti (†2002). 18. julij - Rolihlahla »Nelson« Mandela, južnoafriški državnik, borec proti apartheidu († 2013) 16. oktober - Louis Althusser, francoski marksistični filozof († 1990) 19. november - Hendrik Christoffel van de Hulst, nizozemski astronom († 2000) 19. november - Debiprasad Chattopadhyaya, indijski moderni filozof († 1993) 13. december - Aleksander Isajevič Solženicin, ruski pisatelj in zgodovinar, nobelovec († 2008) 25. december - Anvar Sadat, egiptovski predsednik, nobelovec († 1981) Smrti 6. januar - Georg Ferdinand Cantor, nemški matematik (* 1845) 8. februar - Louis Renault, francoski pravnik, učitelj, nobelovec (* 1843) 10. februar - Ernesto Teodoro Moneta, italijanski novinar, pacifist, nobelovec (* 1833) 4. april - Hermann Cohen, nemški judovski filozof, predstavnik Marburške novokantovske šole (* 1842) 28. april - Gavrilo Princip, srbski nacionalist (* 1894) 30. maj - Georgij Valentinovič Plehanov, ruski filozof, marksist (* 1856) 27. junij - George Mary Searle, ameriški astronom in duhovnik (* 1839) 26. julij - Mick Mannock, britanski vojaški pilot, letalski as (* ?) Fanny zu Reventlow, nemška pisateljica, prevajalka in slikarka (* 1871) 28. september - Georg Simmel, nemški filozof in sociolog (* 1858) 3. november - Aleksander Mihajlovič Ljapunov, ruski matematik, mehanik in fizik (* 1857) 11. december - Ivan Cankar, slovenski pisatelj in dramatik (* 1876) Nobelove nagrade Fizika - Max Karl Ernst Ludwig Planck Kemija - Fritz Haber Fiziologija ali medicina - ni bila podeljena Književnost - ni bila podeljena Mir - ni bila podeljena


text: 1919 (MCMXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Dogodki 5. januar - Anton Drexler s somišljeniki v Bremnu ustanovi Nemško delavsko stranko, kasneje preimenovano v Nacionalsocialistično nemško delavsko stranko (NSDAP). 11. januar - Romunija priključi Transilvanijo. 18. januar - pričetek pariške mirovne konference v Versaillesu. 19. januar - v Beltincih katoliški Madžarski Slovenci odločijo o odcepitvi od Ogrske in se pridružijo Kraljevini Srbov, Hrvatov in Slovencev. 25. januar - v Parizu je ustanovljeno Društvo narodov. 3. februar - ruske sile zavzamejo Ukrajino. 6. februar - nemški parlament se zbere v Weimarju. 23. februar - Benito Mussolini ustanovi Nacionalno fašistično stranko. 26. februar - z odlokom ameriškega kongresa je večji del Velikega kanjona zaščiten kot narodni park. 2. marec - prvo srečanje Kominterne v Moskvi. 13. marec - admiral Kolčak začne ofenzivo proti boljševikom v ruski državljanski vojni. 21. marec - Béla Kun razglasi Madžarsko sovjetsko republiko 7. april - Antanta se umakne iz Odese. 6. maj - po sklepu mirovne konference v Versaillesu so Nemčiji odvzete njene kolonije. 7. maj - versajska pogodba je izročena nemški delegaciji. 15. maj - Grška vojska okupira Smirno v Mali Aziji. 6. junij - enote madžarske Rdeče armade napadejo in zatrejo teden dni prej ustanovljeno Mursko republiko. 14. junij - John Alcock in Arthur Brown poletita iz St. Johna na Novofunlandiji na prvem preletu Atlantika, ki ga zaključita naslednji dan 21. junij - nemška Visokomorska flota se sama potopi pri Scapa Flowu. 28. junij - s podpisom versajske pogodbe se konča prva svetovna vojna. 23. julij - ustanovljena Univerza v Ljubljani. 12. avgust - vojska Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev zasede Prekmurje. 19. avgust - Afganistan se osamosvoji izpod Združenega kraljestva. 31. avgust - ustanovljena je Ameriška komunistična partija 10. september - Saintgermainska pogodba konča vojno z Avstrijo. 28. oktober - odlok ameriškega kongresa uzakoni prohibicijo v Združenih državah Amerike. 19. november - Senat ZDA zavrne versajsko pogodbo. 30. november - razglašen je konec pandemije španske gripe. Rojstva 1. januar - Jerome David Salinger, ameriški pisatelj († 2010) 10. januar - Janko Bobetko, hrvaški general († 2003) 14. januar - Giulio Andreotti, italijanski politik († 2013) 19. januar - Joan Brossa, katalonski pesnik, dramatik in umetnik († 1998) 15. februar - Peter Žiža, slovenski nevrolog († 1983) 18. februar - Drago Leskovšek, slovenski kemik († 2010) 7. marec - Janez Bole, slovenski glasbeni pedagog in zborovodja († 2007) 18. marec - Elizabeth Anscombe, britanska filozofinja († 2001) 21. marec - Richard Mervyn Hare, britanski filozof († 2002) 15. april - Franjo Kuharić, hrvaški nadškof in kardinal († 2002) 17. april - Mihael Gunzek, slovenski klarinetist in pedagog († 2009) 1. maj - Ferry Souvan, slovenski besedilopisec († 1974) 7. maj - Eva Perón, argentinska političarka († 1952) 19. maj - Mitja Ribičič, slovenski politik († 2013) 20. julij - Edmund Percival Hillary, novozelandski alpinist in raziskovalec († 2008) 12. avgust - Eleanor Margaret Peachey Burbidge, angleška astronomka († 2020) 3. oktober - Matilde Camus, španska pesnica († 2012) 5. oktober - Boris Ščerbina, sovjetski politik († 1990) 30. oktober - Stane Kavčič, slovenski politik († 1987) 9. januar - James M. Buchanan, ameriški ekonomist in nobelovec († 2013) 1. november - Hermann Bondi, avstrijsko-angleški matematik, astrofizik, kozmolog († 2005) 19. november - Alan Young, kanadski igralec († 2016) 23. november - Peter F. Strawson, angleški filozof († 2006) 17. december - Tomáš Špidlík, češki jezuit in kardinal († 2010) Smrti 8. januar - Peter Altenberg, avstrijski pisatelj (* 1859) 15. januar - Jérôme Eugène Coggia, francoski astronom (* 1849) Rosa Luxemburg, poljsko-nemška socialistka judovskega rodu (* 1871) Karl Liebknecht, nemški socialist (* 1871) 3. februar - Edward Charles Pickering, ameriški astronom, fizik (* 1846) 4. april - William Crookes, angleški fizik in kemik (* 1832) 10. april - Emiliano Zapata, mehiški revolucionar (* 1879) 29. april - Srečko Puncer, slovenski borec za severno mejo (* 1895) 6. maj: Lyman Frank Baum, ameriški pisatelj (* 1856) Franjo Malgaj, slovenski častnik, pesnik in borec za severno mejo (* 1894) 14. maj - Jožef Bagari, madžarsko-slovenski pisatelj (* 1840) 6. julij - Paul Deussen, nemški orientalist (* 1845) 15. julij - Hermann Emil Fischer, nemški kemik, nobelovec (* 1852) 9. avgust - Ernst Haeckel, nemški biolog, filozof, zdravnik in umetnik (* 1834) 22. september – Alojz Gašpar, slovenski pisatelj na Madžarskem (* 1848) 10. oktober - Martin Leo Arons, nemški fizik, socialist (* 1860) 15. november - Alfred Werner, švicarski kemik, nobelovec (* 1866) 18. november - Adolf Hurwitz, nemški matematik (* 1859) 13. december - Woldemar Voigt, nemški fizik (* 1850) 28. december - Johannes Rydberg, švedski fizik (* 1854) Nobelove nagrade Fizika - Johannes Stark Kemija - ni bila podeljena Fiziologija ali medicina - Jules Bordet Književnost - Carl Friedrich Georg Spitteler Mir - ni bila podeljena


text: 1901 (MCMI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. To je bilo prvo leto 20. stoletja. Dogodki Januar – junij 1. januar – britanske kolonije Novi Južni Wales, Queensland, Južna Avstralija, Tasmanija, Viktorija in Zahodna Avstralija so se združile v Commonwealth Avstralije z Edmundom Bartonom kot prvim ministrskim predsednikom. Nigerija je postala britanski protektorat. 22. januar – Viktorija Britanska je umrla po več kot 63 letih na britanskem prestolu, nasledil jo je Edvard VII. 10. januar – v Teksasu so odkrili prvi naftni vrelec, začetek naftne mrzlice v ZDA. 5. februar – podpisan je bil sporazum, s katerim je Združeno kraljestvo prepustilo nadzor nad Panamskim prekopom Združenim državam Amerike. 6. februar – na pariških železniških postajah so bile postavljene prve javne telefonske govorilnice. 26. februar – druga burska vojna: Buri so zavrnili pogoje premirja na mirovni konferenci v Middelburgu. v Pekingu so usmrtili voditelje boksarske vstaje. 4. marec – ruske oblasti so nasilno zatrle študentske demonstracije v Sankt Peterburgu; predrevolucionarni študentski in delavski protesti so potekali v februarju in marcu po številnih večjih ruskih mestih. 29. april – v Budimpešti so izbruhnili antisemitski izgredi. 17. maj – prvi zlom ameriške borze. 28. maj – William Knox D'Arcy je dobil koncesijo za iskanje nafte v Perziji (današnji Iran). 2. junij – Kacura Taro je postal ministrski predsednik Japonske 12. junij – Kuba je postala ameriški protektorat. Julij – december 5. avgust – Peter O'Connor je postavil prvi svetovni rekord v skoku v daljino, ki ga priznava Mednarodna atletska zveza. 6. avgust – Robert Falcon Scott je odplul na ekspedicijo z namenom raziskati Rossovo morje na Antarktiki. 30. avgust – Hubert Cecil Booth je prejel britanski patent za električni sesalnik. 6. september – ameriški anarhist Leon Czolgosz je ustrelil predsednika Williama McKinleyja v Buffalu in ga smrtno ranil. z obratovanjem je pričel ljubljanski tramvaj. 7. september – s podpisom boksarske listine se je uradno končala boksarska vstaja na Kitajskem. 14. september – Theodore Roosevelt je nasledi Williama McKinleyja kot predsednik Združenih držav Amerike. 28. september – filipinsko–ameriška vojna: filipinski gverilci so pobili skoraj 50 ameriških vojakov v kraju Balangiga na otoku Samar; na incident so se Američani kasneje odzvali z brutalnim povračilnim napadom na lokalno prebivalstvo. 2. oktober – britanska Kraljeva vojna mornarica je splovila svojo prvo podmornico, HMS Holland 1. 24. oktober – ameriška učiteljica Annie Edson Taylor se je v sodu spustila čez Niagarske slapove in preživela. 14.–16. november – obsežne poplave so prizadele večji del ozemlja današnje Slovenije, predvsem Gorenjsko. 25. november – nemški psihiater Alois Alzheimer je prvič pregledal bolnika Augusta Deterja in postavil diagnozo nove bolezni, kasneje po njem poimenovane Alzheimerjeva bolezen. 10. december – v Stockholmu je potekala prva podelitev Nobelovih nagrad, 5 let po smrti Alfreda Nobela. 12. december – Guglielmo Marconi je sprejel prvi čezatlantski radijski signal – črko »S« v Morsejevi abecedi. 20. december – končana je bila železniška povezava med Mombaso v Keniji in Kisumujem v Ugandi (danes prav tako na ozemlju Kenije). Rojstva 3. januar – Ngo Dinh Diem, vietnamski politik († 1963) 14. januar – Alfred Tarski, poljski logik, matematik in filozof († 1983) 30. januar – Rudolf Caracciola, nemški dirkač († 1959) 31. januar – Blaž Arnič, slovenski skladatelj († 1970) 19. februar – Mohamed Nagib, egiptovski politik († 1984) 28. februar – Linus Carl Pauling, ameriški kemik, dvojni nobelovec († 1994) 27. marec – Eisaku Sato, japonski politik, nobelovec († 1975) 13. april – Jacques Lacan, francoski psihoanalitik († 1981) 29. april – Hirohito, japonski cesar († 1989) 30. april – Simon Kuznets, belorusko–ameriški ekonomist, nobelovec († 1985) 7. maj – Gary Cooper, ameriški filmski igralec († 1961) 17. maj – Werner Egk, nemški skladatelj, dirigent († 1983) 18. maj – Vincent du Vigneaud, ameriški biokemik, nobelovec († 1978) 5. junij – Anastazija Romanova, ruska plemkinja in svetnica († 1918) 6. junij – Sukarno, indonezijski politik († 1970) 10. junij – Antonín Bečvář, češki astronom († 1965) 16. junij – Henri Lefebvre, francoski filozof in sociolog († 1991) 9. julij – Barbara Cartland, angleška pisateljica († 2000) 2. avgust – Slavko Grum, slovenski dramatik in pisatelj († 1949) 8. avgust – Ernest Orlando Lawrence, ameriški fizik, nobelovec († 1958) 20. avgust – Salvatore Quasimodo, italijanski pesnik in prevajalec, nobelovec († 1968) 26. avgust – Maxwell Davenport Taylor, ameriški general, jezikoslovec, pedagog in diplomat († 1987) 22. september – Charles Brenton Huggins, kanadsko–ameriški zdravnik, nobelovec († 1997) 23. september – Jaroslav Seifert, češki pisatelj in novinar, nobelovec († 1986) 29. september – Enrico Fermi, italijansko–ameriški fizik, nobelovec († 1954) 19. oktober – Arleigh Albert Burke, ameriški admiral († 1996) 23. oktober – Kristmann Gudmundsson, islandski književnik († 1983) 3. november – Leopold III., kralj Belgijcev († 1983) 22. november – Joaquín Rodrigo, španski skladatelj († 1999) 23. november – Marieluise Fleißer, nemška pisateljica († 1974) 5. december – Walt Disney, ameriški producent, režiser, scenarist, igralec, animator, podjetnik, vizionar in filantrop († 1966) Werner Karl Heisenberg, nemški fizik, filozof, nobelovec († 1976) 16. december – Margaret Mead, ameriška antropologinja († 1978) 26. december – Peter van de Kamp, nizozemsko–ameriški astronom († 1995) 27. december – Marie Magdalene »Marlene« Dietrich, nemško–ameriška filmska igralka in pevka († 1992) Smrti 11. januar – Vasilij Sergejevič Kalinnikov, ruski skladatelj (* 1866) 14. januar – Charles Hermite, francoski matematik (* 1822) 21. januar – Elisha Gray, ameriški električni inženir in izumitelj (* 1835) 22. januar – Viktorija Britanska, kraljica Združenega kraljestva (* 1819) 27. januar – Giuseppe Verdi, italijanski skladatelj (* 1813) 11. februar – Milan Obrenović, srbski kralj (* 1854) 13. marec – Benjamin Harrison, ameriški odvetnik, general in politik (* 1833) 1. april – François–Marie Raoult, francoski fizik in kemik (* 1830) 16. april – Henry Augustus Rowland, ameriški fizik, astronom (* 1848) 30. maj – Victor D'Hondt, belgijski pravnik in matematik (* 1841) 18. junij – Josip Murn – Aleksandrov, slovenski pesnik (* 1879) 4. julij – Peter Guthrie Tait, škotski fizik, matematik (* 1831) 12. avgust – Francesco Crispi, italijanski politik (* 1818) 5. september – Ignacij Klemenčič, slovenski fizik (* 1853) 14. september – William McKinley, ameriški politik (* 1843) Nobelove nagrade fizika: Wilhelm Conrad Röntgen kemija: Jacobus Henricus van 't Hoff fiziologija ali medicina: Emil Adolf von Behring književnost: Sully Prudhomme mir: Jean Henri Dunant, Frédéric Passy


text: 1902 (MCMII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 11. februar – Bruseljska policija je napadla in pretepla demonstrante, ki so zahtevali splošno volilno pravico v Belgiji. 15. februar – Z obratovanjem je pričela berlinska podzemna železnica (U-Bahn). 6. marec – Ustanovljen je bil Real Madrid Club de Fútbol. 10. marec – Odločitev ameriškega prizivnega sodišča je preprečila monopol Thomasa Edisona nad tehnologijo za predvajanje filmov. 19. april – V potresu z ocenjeno magnitudo 7,5 po momentni lestvici, ki je prizadel Gvatemalo in jug Mehike, je umrlo 2.000 ljudi. 7. maj – Izbruh ognjenika La Soufrière je opustošil severni del otoka Sveti Vincencij v Karibih. 8. maj – Izbruh ognjenika Mount Pelée na Martiniku je uničil naselje Saint-Pierre in zahteval več kot 30.000 življenj. 20. maj – Kuba je postala samostojna država. 31. maj – S podpisom mirovne pogodbe v Vereenigingu se je končala druga burska vojna. 26. junij – Britanski kralj Edvard VII. je uvedel red za zasluge. 14. julij – V Benetkah se je podrl zvonik bazilike sv. Marka. 30. avgust – Znova je izbruhnil Mount Pelée na Martiniku, pri čemer je uničil mesto Morne–Rouge in zahteval 1000 življenj. 9. december – Italija, Nemčija in Združeno kraljestvo so pričele s pomorsko blokado Venezuele zaradi nepripravljenosti države za poplačilo mednarodnih dolgov. 10. december – Končan je bil Asuanski nizki jez na Nilu. 15. december – Po ozkotirni železnici med Trstom in Porečem je zapeljal prvi vlak. 30. december – Scott, Shackleton in Wilson so dosegli 82°17' južne zemljepisne širine, najjužnejšo točko, do katere je do tedaj uspel priti človek. Rojstva 8. januar – Carl Rogers, ameriški psiholog († 1987) 12. januar – Saud ibn Abd al–Aziz, kralj Saudove Arabije († 1969) 9. januar – Jožefmarija Escrivá, španski duhovnik, ustanovitelj Opus Dei († 1975) 31. januar – Alva Myrdal, švedska sociologinja in političarka, nobelovka († 1986) 2. februar – Erwin Rösener, nemški general SS in vojni zločinec († 1946) 4. februar – Charles Lindbergh, ameriški letalec († 1974) 10. februar – Walter Houser Brattain, ameriški fizik, nobelovec († 1987) 20. februar – Ansel Easton Adams, ameriški fotograf († 1984) 22. februar – Mickey Marcus, judovski ameriški častnik, general († 1948) 27. februar – John Steinbeck, ameriški pisatelj, nobelovec († 1968) 2. april – Danilo Švara, slovenski skladatelj († 1981) 28. april – Alexandre Kojève, francoski filozof ruskega rodu († 1968) 30. april – Theodore Schultz, ameriški ekonomist, nobelovec († 1998) 3. maj – Alfred Kastler, francoski fizik, nobelovec († 1984) 6. maj – Max Ophüls, nemški režiser in pisatelj († 1957) 15. junij – Erik Erikson, nemško–ameriški psiholog († 1994) 16. junij – Barbara McClintock, ameriška genetičarka, nobelovka († 1992) 21. junij – Howie Morenz, kanadski hokejist († 1937) 10. julij – Kurt Alder, nemški kemik, nobelovec († 1958) 28. julij – Karl Raimund Popper, avstrijsko–britanski filozof († 1994) 6. avgust – Sylvain Julien Victor Arend, belgijski astronom († 1992) 8. avgust – Paul Adrien Maurice Dirac, britanski fizik in matematik, nobelovec († 1984) 10. avgust – Arne Tiselius, švedski biokemik, nobelovec († 1971) 30. avgust – Józef Maria Bocheński, poljski logik in filozof († 1995) 1. september – Dirk Brouwer, nizozemsko–ameriški astronom, geofizik († 1966) 1. september – Riccardo Morandi, italijanski inženir in arhitekt († 1989) 12. september – Juscelino Kubitschek, brazilski politik († 1976) 14. september – Nikolaj Iljič Kamov, ruski letalski konstruktor († 1973) 22. september – Ruholah Musavi Homeini, iranski verski in politični voditelj († 1989) 2. oktober – Leopold Figl, avstrijski politik in diplomat († 1965) 5. oktober – Ray Kroc, ameriški poslovnež in podjetnik († 1984) 18. oktober – Ernst Pascual Jordan, nemški fizik, matematik († 1980) 17. november – Eugene Paul Wigner, madžarsko–ameriški fizik in matematik, nobelovec († 1995) 21. november – Isaac Bashevis Singer, ameriški judovski pisatelj, nobelovec († 1991) 26. november – Maurice McDonald, ameriški poslovnež († 1971) 28. december – Mortimer Jerome Adler, ameriški filozof († 2001) 31. december – Silvo Breskvar, slovenski matematik in fizik († 1969) Smrti 23. marec – Kálmán Tisza, madžarski politik (* 1830) 24. marec – Jakob Missia, slovenski duhovnik, katoliški knezoškof in kardinal (* 1838) 26. marec – Cecil Rhodes, angleški ekonomist, zgodovinar, in demograf (* 1853) 10. junij – Jacint Verdaguer, katalonski pesnik (* 1845) 4. julij – Hervé-Auguste-Etienne-Albans Faye, francoski astronom (* 1814) Narendranath Dutta – Swami Vivekananda, indijski filozof in mistik (* 1863) 5. september – Rudolf Virchow, nemški zdravnik, antropolog, patolog, biolog in politik (* 1821) 19. september – Masaoka Šiki, japonski pesnik (* 1867) 26. september – Levi Strauss, nemško-ameriški industrialec in izumitelj (* 1826) 29. september – Émile Zola, francoski pisatelj in novinar (* 1840) 22. november – Friedrich Alfred Krupp, nemški industrialec (* 1854) 4. december – Charles Dow, ameriški novinar (* 1851) 22. december – Richard von Krafft-Ebing, nemški psihiater (* 1840) Nobelove nagrade fizika: Hendrik Antoon Lorentz, Pieter Zeeman kemija: Hermann Emil Fischer fiziologija ali medicina: Ronald Ross književnost: Christian Matthias Theodor Mommsen mir: Élie Ducommun, Charles Albert Gobat


text: 1903 (MCMIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 23. februar - Kuba prepusti zaliv Guantánamo Združenim državam Amerike v najem za trajno. 5. marec - Nemško cesarstvo in Osmansko cesarstvo podpišeta sporazum o gradnji železniške povezave med Konstantinoplom in Bagdadom. 4. maj - vodja revolucionarjev Makedonskih Bolgarov Goce Delčev je ubit v spopadu s turško vojsko. 24. maj - dirka med Parizom in Madridom, zadnja avtomobilistična dirka od mesta do mesta, je prekinjena po prvi etapi zaradi številnih smrtnih nesreč. 11. junij - skupina prorusko usmerjenih častnikov pod vodstvom Dragutina Dimitrijevića umori srbskega kralja Aleksandra I. in njegovo ženo Drago Mašin. 1. – 21. julij - prvi Tour de France se konča z zmago Mauricea Garina. 2. avgust - izbruhne ilindenska vstaja Makedoncev proti osmanski oblasti. 4. avgust - Papež Pij X. nasledi Leona XIII. kot 257. papež. 10. avgust - v požaru na pariški podzemni železnici umre 84 ljudi. 29. september - Prusija postane prva dežela, ki zahteva vozniško dovoljenje za upravljanje z motornimi vozili. 3. november - Panama postane neodvisna država 17. november - Socialdemokratska delavska stranka Rusije razpade na boljševike in manjševike. 12. december - britanska odprava v Tibet: britanske sile pod vodstvom Francisa Younghusbanda po propadlih pogajanjih izvedejo pokol nad bistveno slabše oboroženimi Tibetanci pri Chumik Shenku. 17. december - Orville Wright izvede z letalom Wright Flyer prvi kontroliran polet motornega zračnega plovila, težjega od zraka. 30. december - v požaru v chicaškem gledališču Iroquois umre več kot 600 ljudi. Rojstva 12. januar - Igor Vasiljevič Kurčatov, ruski fizik († 1960) 27. januar - John Carew Eccles, avstralski nevrofiziolog, nobelovec († 1997) 22. februar - Frank Plumpton Ramsey, britanski matematik († 1930) 24. februar - Vladimir Bartol, slovenski pisatelj († 1967) 24. marec - Adolf Butenandt, nemški biokemik, nobelovec († 1995) 6. april - Črtomir Nagode, slovenski geograf in politik († 1947) 12. april - Jan Tinbergen, nizozemski ekonomist, nobelovec († 1994) 19. april - Eliot Ness, ameriški preiskovalec († 1957) 25. april - Andrej Nikolajevič Kolmogorov, ruski matematik († 1987) 29. april - Nikolaj Ivanovič Krilov, ruski general († 1972) 2. maj - Giulio Natta, italijanski fizik, nobelovec († 1979) 3. maj - Bing Crosby, ameriški pevec († 1977) 8. maj - Fernand Joseph Désiré Contandin - Fernandel, francoski gledališki in filmski igralec ter komik († 1971) 29. maj - Bob Hope, ameriški komik in igralec († 2003) 6. junij - Aram Iljič Hačaturjan, armenski skladatelj († 1978) 14. junij - Alonzo Church, ameriški matematik in logik († 1995) 25. junij - George Orwell (Eric Arthur Blair), britanski novinar in pisatelj († 1950) 2. julij - Olaf V., norveški kralj († 1991) 6. julij - Hugo Theorell, švedski biokemik, nobelovec († 1982) 26. julij - Franjo Dominko, slovenski fizik in astronom († 1987) 3. avgust - Habib Bourguiba, tunizijski politik († 2000) 7. avgust - Louis Leakey, britanski arheolog († 1972) 28. avgust - Bruno Bettelheim, avstrijski psiholog († 1990) 11. september - Theodor W. Adorno, nemški sociolog, filozof in muzikolog († 1969) 6. oktober - Ernest Thomas Sinton Walton, irski fizik, nobelovec († 1995) 22. oktober - George Wells Beadle, ameriški genetik, nobelovec († 1989) 28. oktober - Evelyn Waugh, angleški častnik, diplomat in pisatelj († 1966) 7. november - Konrad Lorenz, avstrijski zoolog - etolog in ornitolog, nobelovec († 1989) 27. november - Lars Onsager, norveško-ameriški fizik in kemik, nobelovec († 1976) 5. december - Cecil Frank Powell, angleški fizik, nobelovec († 1969) 22. december - Haldan Keffer Hartline, ameriški fiziolog, nobelovec († 1983) 28. december - John von Neumann, madžarsko-ameriški matematik († 1957) Smrti 1. februar - George Gabriel Stokes, irski matematik in fizik (* 1819) 22. februar - Hugo Wolf, slovensko-avstrijski skladatelj (* 1860) 5. marec - Gaston Paris, francoski pisatelj in filolog (* 1939) 28. april - Josiah Willard Gibbs, ameriški fizikalni kemik in matematik (* 1839) 3. maj - Simon Rutar, slovenski zgodovinar in geograf (* 1851) 8. maj - Paul Gauguin, francoski slikar (* 1848) 9. maj - Eugène Henri Paul Gauguin, francoski slikar (* 1848) 2. junij - Andrew Ainslie Common, angleški astronom (* 1841) 11. junij - Aleksander I. Obrenović, srbski kralj (* 1876) 14. junij - Karl Gegenbaur, nemški anatom (* 1826) 21. junij - Henri Alexis Brialmont, belgijski inženir (* 1821) 10. julij - Camille Pissarro, francoski slikar (* 1830) 20. julij - Papež Leon XIII. (* 1810) 4. oktober - Otto Weininger, avstrijski filozof (* 1880) 13. november - Camille Pissarro, francoski slikar (* 1830) 8. december - Herbert Spencer, angleški sociolog in filozof (* 1820) Nobelove nagrade Fizika - Antoine Henri Becquerel, Pierre Curie, Marie Curie Kemija - Svante August Arrhenius Fiziologija ali medicina - Niels Ryberg Finsen Književnost - Bjørnstjerne Bjørnson Mir - William Randal Cremer


text: 1904 (MCMIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki 7. januar - uveden je prvi mednarodni signal za stisko, CQD. 12. januar - ljudstvo Herero v Nemški jugozahodni Afriki (danes Namibija) prične z uporom proti nemški kolonialni oblasti. Henry Ford z avtomobilom doseže 147,5 km/h in postavi nov kopenski hitrostni rekord. 23. januar - Združene države Amerike odkupijo pravico do nadzora nad ozemljem, kjer bo potekal Panamski prekop, od Francije za 40 milijonov USD. 8. februar - z japonskim napadom na Lushun v Mandžuriji se začne rusko-japonska vojna. 28. februar - na Portugalskem je ustanovljen klub Benfica. 31. marec - britanska odprava v Tibet: britanske sile pod vodstvom Francisa Younghusbanda pri vasi Guru naletijo na odpor Tibetancev, ki doživijo hud poraz. 8. april - Francija in Združeno kraljestvo skleneta srčno zvezo, s čimer nastane antanta. 30. april - odprta je Prodajna razstava Louisiane, svetovna razstava v St. Louisu, Missouri, ZDA. 4. maj - ameriški vojaški inženirji pričnejo z delom na Panamskem kanalu. 21. maj - ustanovljena je Mednarodna federacija nogometnih zvez (FIFA) 15. junij - v požaru, ki izbruhne na parniku General Slocum na reki East River v New Yorku, umre več kot 1000 ljudi. 16. junij - finski nacionalist Eugen Schauman izvede atentat na generalnega guvernerja kneževine Finske Nikolaja Bobrikova. 28. junij - danska potniška ladja SS Norge nasede pri otočku Rockall v Atlantskem oceanu, pri čemer umre 635 potnikov in članov posadke. 29. junij - Moskvo prizadene hud tornado, ki uniči nekaj predmestij in okrožje Lefortovo. 21. julij - konec gradnje transsibirske železnice. 3. avgust - britanska odprava v Tibet: britanske sile zavzamejo Laso. 11. avgust - nemški poveljnik Lothar von Trotha premaga uporne Herere v bitki pri Waterbergu, začetek genocida nad Hereri in Namaki v Nemški jugozahodni Afriki. 17. avgust - pričetek gradnje prekooceanke RMS Lusitania. 18. avgust - pričetek gradnje prekooceanke RMS Mauretania. 29. avgust–3. september - v St. Louisu, ZDA, potekajo tretje Olimpijske igre moderne dobe, kot del svetovne razstave. 21. oktober - rusko-japonska vojna: ruska baltska flota pomotoma strelja na britanske ribiške ladje v Severnem morju, kar skoraj privede do vojne med državama. 27. oktober - odprta je prva proga newyorške podzemne železnice. 3. december - Charles Dillon Perrine odkrije Himalijo, največjega od Jupitrovih naravnih satelitov. 6. december - ameriški predsednik Theodore Roosevelt oznani dopolnilo Monroejeve doktrine, po katerem lahko Združene države Amerike intervenirajo kjerkoli na zahodni polobli v primeru nestabilnosti katere od latinskoameriških vlad. 27. december - premierna uprizoritev gledališke igre o Petru Panu v Londonu. Rojstva 13. januar - Bogomir Magajna, slovenki pisatelj, zdravnik in urednik (* 1963) 26. januar - Seán MacBride, irski politik, nobelovec († 1988) 14. februar - Boris Aleksandrovič Voroncov-Veljaminov, ruski astronom, astrofizik (* 1994) 21. februar - Aleksej Kosigin, ruski politik (* 1980) 1. marec - Glenn Miller, ameriški glasbenik (* 1944) 4. marec - Abraham Izakovič Alihanov, ruski fizik (* 1970) George Gamow, rusko-ameriški fizik in kozmolog (* 1968) 5. marec - Karl Rahner, avstrijski katoliški teolog (* 1984) 7. marec - Reinhard Heydrich, nemški nacistični politik (* 1942) 18. marec - Srečko Kosovel, slovenski pesnik in publicist (* 1926) 20. marec - Burrhus Frederic Skinner, ameriški psiholog (* 1990) 1. april - Nikolaj Barzarin, ruski general (* 1945) 6. april - Kurt Georg Kiesinger, nemški politik (* 1988) 8. april - John Hicks, britanski ekonomist, nobelovec (*1989) 21. april - Odilo Globocnik, avstrijski inženir, politik, častnik in vojni zločinec (* 1945) 22. april - Julius Robert Oppenheimer, ameriški fizik (* 1967) 4. maj - Um Kultum, egiptovska pevka in igralka (* 1975) 6. maj - Harry Martinson, švedski pisatelj, nobelovec (* 1978) 11. maj - Salvador Dalí, katalonski slikar, († 1989) 17. maj - Jean Gabin, francoski filmski igralec († 1976) 2. junij - René Lacoste, francoski tenisač in modni oblikovalec († 1996) Johnny Weissmuller, nemško-ameriški plavalec in igralec († 1984) 5. julij - Ernst Mayr, nemško-ameriški biolog, raziskovalec in filozof znanosti († 2005) 12. julij - Pablo Neruda, čilenski pesnik in diplomat, nobelovec († 1973) 24. julij - Nikolaj Gerasimovič Kuznecov, ruski admiral († 1974) 28. julij - Pavel Aleksejevič Čerenkov, ruski fizik, nobelovec († 1990) 4. avgust - Witold Gombrowicz, poljski pisatelj in dramatik († 1969) 7. avgust - Slavko Jan, slovenski gledališki režiser, igralec, pedagog († 1987) 22. avgust - Deng Xiaoping, kitajski politik († 1997) 29. avgust - Werner Forßmann, nemški zdravnik, nobelovec († 1979) 15. september - Umberto II., italijanski kralj in maršal († 1983) 26. september - Edvard Kocbek, slovenski pesnik in politik († 1981) 2. oktober - Graham Greene, angleški pisatelj († 1991) 3. oktober - Charles J. Pedersen, ameriški kemik, nobelovec († 1989) 22. november - Louis Eugène Félix Néel, francoski fizik, nobelovec († 2000) 25. december - Gerhard Herzberg, nemško-kanadski fizik in kemik, nobelovec († 1999) Smrti 12. februar - Antonio Labriola, italijanski marksistični filozof (* 1843) 1. maj - Antonín Leopold Dvořák, češki skladatelj (* 1841) 4. april - Charles Soret, švicarski fizik in kemik (* 1854) 10. april - Izabela II., španska kraljica (* 1830) 13. maj - Jean-Gabriel de Tarde, francoski sociolog, kriminolog (* 1843) 14. maj - Fjodor Aleksandrovič Bredihin, ruski astronom, astrofizik (* 1831) 16. junij - Nikolaj Bobrikov, ruski častnik in politik (* 1839) 2. julij - Anton Pavlovič Čehov, ruski pisatelj (* 1860) 3. julij - Theodor Herzl, avstrijsko-judovski novinar in politični aktivist (* 1860) 14. julij - Paul Kruger, burski politik (* 1825) 6. avgust - Eduard Hanslick, avstrijski glasbeni kritik (* 1825) 12. avgust - William Renshaw, angleški tenisač (* 1861) 29. avgust - Murat V., osmanski sultan (* 1840) 24. september - Niels Ryberg Finsen, fersko-danski zdravnik, nobelovec (* 1860) 8. oktober - Clemens Winkler, nemški kemik (* 1838) 15. oktober - Jurij I., saški kralj (* 1832) 22. oktober - Carl Josef Bayer, avstrijski kemik (* 1847) Nobelove nagrade Fizika - John Strutt Kemija - William Ramsay Fiziologija ali medicina - Ivan Petrovič Pavlov Književnost - José Echegaray Y Eizaguirre Mir - Institut De Droit International


text: 1905 (MCMV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 2. januar - rusko-japonska vojna: ruska vojska v Port Arthurju se preda Japoncem. 22. januar - prva ruska revolucija: pokol udeležencev mirnega shoda pred Zimskim dvorcem v Sankt Peterburgu sproži val množičnih protestov po vsem Ruskem imperiju. 26. januar - v rudniku blizu Pretorije v Južni Afriki odkopljejo diamant Cullinan, največji do danes odkriti diamant. 10. marec - rusko-japonska vojna: japonske sile zavzamejo Mukden (današnji Šenjang) in dokončno preženejo Ruse iz Mandžurije. 10. marec - ustanovljen je nogometni klub Chelsea F.C. 11. maj - Albert Einstein odda svojo doktorsko disertacijo, v kateri poda teorijo Brownovega gibanja. Tekom leta 1905, ki ga označujejo za njegovo »leto čudežev«, izda še štiri članke, v katerih razvije posebno teorijo relativnosti in opiše fotoelektrični pojav s kvantizacijo. 13. maj - Mata Hari prvič nastopi v Parizu. 15. maj - z odkupom 110 akrov zemljišča v Nevadi je ustanovljen Las Vegas. 7. junij - norveški parlament razdre zvezo s Švedsko, s čimer postane Norveška neodvisna država. 5. september - s podpisom pogodbe v Portsmouthu se konča rusko-japonska vojska. 10. september - v Ljubljani je slovesno odkrit Prešernov spomenik. 17. september - v Celju slavnostno odprejo drugo šolsko poslopje (danes domovanje III. OŠ Celje). 30. oktober - ruski car Nikolaj II. je prisiljen sprejeti prvo rusko ustavo, ki vključuje ustanovitev državnega zbora (ruske Dume). 28. november - irski nacionalist Arthur Griffith ustanovi stranko Sinn Féin. Rojstva 8. januar - Carl Gustav Hempel, nemški filozof in logik († 1997) 15. januar - Lev Genrihovič Šnireljman, ruski matematik († 1938) 1. februar - Lloyd Viel Berkner, ameriški fizik, inženir († 1967) 2. februar - Ayn Rand, rusko-ameriška pisateljica in filozofinja († 1982) 11. februar - Bratko Kreft, slovenski dramatik, pripovednik, literarni in gledališki zgodovinar, filmski režiser († 1996) 18. marec - Thomas Townsend Brown, ameriški fizik († 1985) 26. marec - Viktor Frankl, avstrijski nevrolog in psihiater († 1997) 20. april - Albrecht Otto Johannes Unsöld, nemški astronom († 1995) 16. maj - Henry Jaynes Fonda, ameriški filmski igralec († 1982) 24. maj - Mihail Aleksandrovič Šolohov, ruski pisatelj, nobelovec († 1984) 21. junij - Jean-Paul Sartre, francoski filozof, dramatik, pisatelj († 1980) 25. julij - Elias Canetti, judovski pisatelj, nobelovec 1981 († 1994) 5. avgust - Artem Mikojan, armenski letalski konstruktor († 1970) 16. avgust - Marian Rejewski, poljski matematik, kriptolog († 1980) 25. avgust - Favstina Kowalska, poljska redovnica in svetnica († 1938) 3. september - Carl David Anderson, ameriški fizik švedskega rodu, nobelovec († 1991) 23. oktober - Felix Bloch, švicarsko-ameriški fizik, nobelovec († 1983) 10. november - Stane Kregar, slovenski slikar, duhovnik, učitelj in prešernov nagrajenec († 1973) 7. december - Gerard Peter Kuiper, ameriški astronom nizozemskega rodu († 1973) Smrti 14. januar - Ernst Karl Abbe, nemški fizik (* 1840) 24. marec - Jules Verne, francoski pisatelj (* 1828) 8. maj - Josip Juraj Strossmayer, hrvaški škof in politik (* 1815) 18. junij - Per Teodor Cleve, švedski kemik in geolog (* 1840) 11. julij - Muhammad Abduh, egipčanski islamski modernist (* 1849) 14. julij - Janez Trdina, slovenski pisatelj (* 1830) 6. avgust - Anton Ažbe, slovenski slikar (* 1862) 29. december - Charles Tyson Yerkes, ameriški poslovnež (* 1837) Nobelove nagrade Fizika - Philipp Eduard Anton von Lenard Kemija - Johann Friedrich Wilhelm Adolf von Baeyer Fiziologija ali medicina - Robert Koch Književnost - Henryk Sienkiewicz Mir - Bertha von Suttner


text: 1906 (MCMVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki 31. januar - močan potres pred obalo Ekvadorja v Tihem oceanu sproži cunami, ki opustoši obalne predele Ekvadorja in Kolumbije ter zahteva več kot 500 žrtev. 10. marec - zaradi eksplozije prahu v premogovniku blizu mesta Lens v severni Franciji umre več kot 1500 rudarjev. 15. marec - ustanovitev podjetja Rolls-Royce Ltd. 7. april - izbruh Vezuva opustoši mesto Neapelj. 7. junij - v glasgowski ladjedelnici je splovljena RMS Lusitania. 26. junij - v Le Mansu poteka prva avtomobilistična dirka za Veliko nagrado, Velika nagrada Francije. 12. julij - Alfred Dreyfus je oproščen obtožb in 21. julija ponovno sprejet v vojaško službo, s čimer se konča afera Dreyfus. 16. avgust - v katastrofalnem potresu v Valparaísu (Čile) umre več kot 20.000 ljudi. 20. september - v glasgowski ladjedelnici je splovljena RMS Mauretania 1. oktober - Finska (takrat Veliko finsko vojvodstvo) kot prva država uvede univerzalno volilno pravico in omogoči voljenje ženskam. 3. november - SOS je sprejet kot univerzalni mednarodni znak za stisko. 22. november - ruski premier Peter Stolipin uvede obsežne agrarne reforme, s katerimi želi ustvariti razred malih posestnikov med kmeti. 2. december - v uporabo je predana bojna ladja HMS Dreadnought, ki predstavlja prelomnico v gradnji bojnih ladij. Rojstva 1. januar - Giovanni D'Anzi, italijanski skladatelj († 1974) 3. januar - William Wilson Morgan, ameriški astronom († 1994) 11. januar - Albert Hofmann, švicarski kemik († 2008) 12. januar - Emmanuel Levinas, francoski filozof in talmudist († 1995) 4. februar - Dietrich Bonhoeffer, nemški protestantski pastor, teolog in borec proti nacizmu († 1945) Clyde William Tombaugh, ameriški astronom († 1997) 16. marec - Francisco Ayala, španski pisatelj († 2009) 19. marec - Ludvik Starič, slovenski motociklistični dirkač († 1989) 31. marec - Šiničiro Tomonaga, japonski fizik, nobelovec († 1979) 13. april - Samuel Beckett, irski dramatik, nobelovec († 1989) 22. april - Princ Gustav Adolf, vojvoda Västerbottenski († 1947) 28. april - Kurt Gödel, avstrijsko-ameriški matematik, logik († 1978) 8. maj - Roberto Rosselini, italijanski filmski režiser († 1977) 12. maj - William Maurice Ewing, ameriški geofizik, oceanograf († 1974) 28. junij - Maria Goeppert-Mayer, nemška fizičarka, nobelovka († 1972) 2. julij - Hans Albrecht Bethe, nemško-ameriški fizik, nobelovec († 2005) 7. julij - Vilim Srećko Feller, hrvaško-ameriški matematik († 1970) 8. julij - Philip Johnson, ameriški arhitekt († 2005) 7. avgust - Henry Nelson Goodman, ameriški filozof († 1998) 25. avgust - Eugen Gerstenmaier, nemški evangličanski teolog in poslovnež († 1986) 1. september - Eleanor Hibbert, angleška pisateljica († 1993) 25. september - Dmitrij Dimitrijevič Šostakovič, ruski skladatelj († 1975) 14. oktober - Hannah Arendt, ameriška filozofinja nemško-judovskega rodu († 1975) 9. december - Grace Hopper, ameriška pionirka računalništva († 1992) Smrti 3. februar - Lambert Einspieler, slovenski duhovnik, politik in organizator (* 1840) 27. februar - Samuel Pierpont Langley, ameriški astronom, fizik, izumitelj, letalski inženir (* 1834) 19. april - Pierre Curie, francoski fizik, nobelovec (* 1859) 23. maj - Henrik Ibsen, norveški dramatik (* 1828) 5. september - Ludwig Edward Boltzmann, avstrijski fizik, filozof (* 1844) 22. oktober - Paul Cézanne, francoski slikar (* 1839) 24. november - Simon Gregorčič, slovenski pesnik in duhovnik (* 1844) 7. december - Élie Ducommun, švicarski mirovnik, novinar, nobelovec (* 1833) Nobelove nagrade Fizika - Sir Joseph John Thomson Kemija - Henri Moissan Fiziologija ali medicina - Camillo Golgi, Santiago Ramón y Cajal Književnost - Giosuè Carducci Mir - Theodore Roosevelt


text: 1907 (MCMVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki 14. januar - v potresu, ki prizadene mesto Kingston na Jamajki, umre skoraj 1000 ljudi. 15. – 16. marec - na Finskem potekajo prve državnozborske volitve na svetu, na katerih je dovoljeno kandidirati ženskam, prvič v Evropi imajo ženske volilno pravico. 18. marec - romunske oblasti razglasijo izredno stanje in vpokličejo vojsko za zatrtje množičnega kmečkega upora. 3. junij - po ukazu Nikolaja II. je razpuščen parlament (Duma) Ruskega imperija, hkrati premier Stolipin objavi nov, izrazito konzervativen volilni zakon. 10. junij - s štartom v Pekingu se prične avtomobilistična dirka Peking - Pariz. 26. junij - ruski Boljševiki oropajo poštno kočijo s pošiljko denarja v Tbilisiju za financiranje revolucionarnih aktivnosti, pri čemer umre 40 ljudi. 19. julij - v Istanbulu je ustanovljen nogometni klub Fenerbahçe SK. 25. julij - Koreja postane japonski protektorat. 1. – 9. avgust - Robert Baden-Powell organizira prvi tabor za tabornike. 31. avgust - s pristopom Rusije k politični zvezi Združenega kraljestva in Francije nastane trojna antanta. 26. september - Nova Zelandija in Nova Fundlandija postaneta neodvisni državi znotraj Skupnosti narodov. 17. oktober - Guglielmo Marconi vzpostavi komercialno čezatlantsko radijsko zvezo. 13. november - francoski izumitelj Paul Cornu izvede prvi samostojni polet s helikopterjem. 8. december - Gustav V. postane kralj Švedske ob smrti svojega očeta Oskarja II. Rojstva 5. januar - Anton Ingolič, slovenski pisatelj († 1992) 23. januar - Hideki Jukava, japonski fizik, nobelovec († 1981) 12. marec - Dorrit Hoffleit, ameriška astronomka († 2007) 13. marec - Mircea Eliade, romunski religiolog, zgodovinar, filozof († 1986) 23. marec - Daniel Bovet, švicarsko-italijanski farmakolog, nobelovec († 1992) 3. april - Isaac Deutscher, britanski zgodovinar marksizma († 1967) 15. april - Nikolaas Tinbergen, nizozemski ornitolog, nobelovec († 1988) 18. april - Lars Valerian Ahlfors, finski matematik († 1996) 20. april - Jože Gorjup, slovenski slikar, kipar in grafik († 1932) 12. maj - Katharine Hepburn, ameriška filmska igralka († 2003) 22. maj - sir Laurence Kerr Olivier, angleški gledališki igralec in režiser († 1989) 26. maj - John Wayne, ameriški filmski igralec († 1979) 27. maj - Rachel Carson, ameriška biologinja in okoljevarstvenica († 1964) 4. junij - Marjan Kozina, slovenski skladatelj († 1966) 8. junij - Aleš Bebler, slovenski general, politik in diplomat († 1981) Svetozar Ilešič, slovenski geograf († 1985) 17. junij - Charles Ormond Eames mlajši, ameriški oblikovalec in arhitekt († 1978) 26. junij - Ignac Koprivec, slovenski pisatelj, novinar in urednik († 1980) 6. julij - Frida Kahlo, mehiška slikarka († 1954) 7. julij - Ida Kravanja - Ita Rina, slovenska filmska igralka († 1979) Robert A. Heinlein, ameriški pisatelj († 1988) 16. julij - Barbara Stanwyck, ameriška igralka († 1990) 18. september - Edwin McMillan, ameriški fizik, nobelovec († 1991) 21. september - sir Edward Crisp Bullard, angleški geofizik († 1980) 22. september - Maurice Blanchot, francoski pisatelj in filozof († 2003) 26. september - Anthony Blunt, angleški umetnostni zgodovinar in vohun († 1983) 2. oktober - Alexander Robertus Todd, škotski biokemik, nobelovec († 1997) 14. november - Astrid Lindgren, švedska pisateljica († 2002) 4. december - Edvard Ravnikar, slovenski arhitekt († 1993) 5. december - Lin Biao, kitajski general in politik († 1971) 15. december - Oscar Niemeyer, brazilski arhitekt († 2012) Smrti 20. januar - Dimitrij Ivanovič Mendelejev, ruski kemik (* 1834) 16. februar - Giosuè Carducci, italijanski pisatelj, nobelovec (* 1835) 20. februar - Henri Moissan, francoski kemik, nobelovec (* 1852) 18. marec - Marcellin Berthelot, francoski kemik in politik (* 1827) 13. maj - Josip Stare, slovenski pripovednik, zgodovinar (* 1842) 23. junij - Hod Stuart, kanadski hokejist (* 1879) 13. avgust - Hermann Carl Vogel, nemški astronom (* 1841) 4. september - Edvard Hagerup Grieg, norveški skladatelj in pianist (* 1843) 6. september - Sully Prudhomme, francoski pesnik in filozof, nobelovec (* 1939) 12. september - Ilja Čavčavadze, gruzijski pesnik (* 1837) 22. november - Asaph Hall, ameriški astronom (* 1829) 17. december - sir William Thomson (lord Kelvin), škotski fizik in inženir (* 1824) 8. december - Oskar II., švedski kralj (* 1829) Nobelove nagrade Fizika - Albert Abraham Michelson Kemija - Eduard Buchner Fiziologija ali medicina - Charles Louis Alphonse Laveran Književnost - Rudyard Kipling Mir - Ernesto Teodoro Moneta, Louis Renault


text: 1908 (MCMVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Dogodki 1. januar - Ernest Shackleton odpluje na prvo antarktikčno odpravo. 24. januar - Robert Baden-Powell izda knjižico Scouting for Boys z opisom skavtstva. 1. februar - republikanski morilec izvede atentat na portugalskega kralja Karlosa I. in njegovega najstarejšega sina, princa Luísa Filipeja v Lizboni. 12. februar - začetek prve avtomobilske dirke okrog sveta s štartom v New Yorku in ciljem v Parizu. 8. marec - v New Yorku potekajo prve organizirane množične demonstracije za pravice žensk. 21. marec - letalec Léon Delagrange izvede prvi potniški polet z letalom v zgodovini. 31. marec - prebivalce Avč na severozahodu Slovenije prestraši meteorit, ki pade v bližini. 21. april - Frederick Cook na ta dan po lastnih trditvah doseže severni tečaj (trditev ni splošno priznana). 27. april – 31. oktober - v Londonu potekajo poletne olimpijske igre, najdaljše olimpijske igre moderne dobe. 26. maj - pri kraju Masdžid Solejman v Perziji (današnji Iran) odkrijejo prvi velik izvir surove nafte na Srednjem vzhodu. 30. junij - eksplozija nad Tungusko v Sibiriji. 3. julij - z mladoturško revolucijo se začne drugo ustavno obdobje v Osmanskem cesarstvu. 6. julij - raziskovalec Robert Peary odpluje proti severnemu tečaju. 8. avgust - Wilbur Wright izvede prvo demonstracijo nadzorovanega poleta motornega letala v Evropi. 17. avgust - francoski karikaturist Émile Cohl izdela prvi animirani film, Fantasmagorie. 17. september - Thomas Selfridge postane prvi človek, ki je umrl v strmoglavljenju letala. Pilot Orville Wright je hudo ranjen, a preživi. 20. september - nemški vojaki v Ljubljani streljajo na demonstrante, ki so se zbrali v podporo Družbe svetega Cirila in Metoda, in ubijejo Ivana Adamiča ter Rudolfa Lundra. Dogodek velja za pomemben korak h prebujanju slovenske narodne zavesti. 27. september - podjetje Ford Motor Company izdela prvi model T. 5. oktober - Ferdinand I. Bolgarski razglasi neodvisnost Bolgarije od Osmanskega cesarstva in se okliče za kralja. 6. oktober - Avstro-Ogrska razglasi priključitev Bosne in Hercegovine ter sproži politično krizo, ki prispeva k izbruhu prve svetovne vojne. 15. november - Leopold II. Belgijski prepusti oblast nad Svobodno državo Kongo Belgiji po razkritju številnih nepravilnosti v administraciji. 16. december - pričetek gradnje prekooceanke RMS Olympic. 28. december - za posledicami cunamija, ki opustoši Messino, Sicilijo in Kalabrijo v Italiji, umre več kot 70.000 ljudi. Rojstva 9. januar - Simone de Beauvoir, francoska pisateljica, filozofinja in feministka († 1986) 15. januar - Edward Teller, ameriški fizik madžarskega rodu († 2003) 18. januar - Princesa Sibyla Saxe-Coburg-Gothska († 1972) 22. januar - Lev Davidovič Landau, ruski fizik, nobelovec († 1968) 10. marec - Lado Ambrožič-Novljan, slovenski partizan, komunist in general († 2004) 12. marec - Ivan Maček, slovenski partizan, komunist in general († 1993) 14. marec - Maurice Merleau-Ponty, francoski filozof († 1961) 1. april - Abraham Maslow, ameriški psiholog († 1970) 5. april - Herbert von Karajan, avstrijski dirigent († 1985) 28. april - Oskar Schindler, nemški industrialec († 1974) 1. maj - Giovanni Guareschi, italijanski novinar in pisatelj († 1968) 14. maj - Mohamed Ajub Kan, pakistanski maršal in politik († 1974) 23. maj - John Bardeen, ameriški fizik, nobelovec († 1991) 28. maj - Ian Fleming, angleški pisatelj in obveščevalec († 1964) 30. maj - Hannes Olof Gösta Alfvén, švedski elektroinženir in astrofizik, nobelovec († 1995) 24. junij - Artjom Izakovič Alihanjan, ruski fizik († 1978) 25. junij - Willard Van Orman Quine, ameriški filozof in logik († 2000) 26. junij - Salvador Allende, čilenski politik († 1973) 7. julij - Evert Willem Beth, nizozemski logik, filozof in matematik († 1964) 16. avgust - Gerald Maurice Clemence, ameriški astronom († 1974) 27. avgust - Lyndon B. Johnson, ameriški politik († 1973) 28. avgust - Ludvik Čepon, slovensko-ameriški filozof, župnik in profesor teologije († 1985) 2. september - Valentin Petrovič Gluško, ruski raketni inženir († 1989) 3. september: Lev Semjonovič Pontrjagin, ruski matematik († 1988) Franc Raztočnik, slovenski zborovodja in organist († 1989) 18. september - Viktor Amazaspovič Ambarcumjan, armenski astronom in astrofizik († 1996) 15. september - Miško Kranjec, slovenski pisatelj († 1983) 25. september - Anton Peterlin, slovenski fizik († 1993) 15. oktober - John Kenneth Galbraith, ameriški ekonomist († 2006) 16. oktober - Enver Hoxha, albanski politik in diktator († 1985) 23. oktober - Ilja Mihajlovič Frank, ruski fizik, nobelovec († 1990) 4. november - Joseph Rotblat, poljsko-britanski fizik, nobelovec († 2005) 28. november - Claude Lévi-Strauss, francoski etnolog, antropolog, sociolog in filozof († 2009) 4. december - Alfred Hershey, ameriški bakteriolog in genetik, nobelovec († 1997) 31. december - Simon Wiesenthal, avstrijski lovec na naciste († 2005) Smrti 3. januar - Charles Augustus Young, ameriški astronom in astrofizik (* 1834) 1. februar - Karlos I., portugalski kralj (* 1863) 26. april - Karl Möbius, nemški zoolog in ekolog (* 1825) 26. maj - Mirza Gulam Ahmad, indijski islamski reformator, ustanovitelj verskega gibanja ahmadijancev (* 1835) 8. junij - Nikolaj Rimski-Korsakov, ruski skladatelj in dirigent (* 1844) 24. junij - Grover Cleveland, ameriški odvetnik in politik, dvakratni predsednik ZDA (* 1837) 22. julij - sir Randal Cremer, angleški mizar, politik in pacifist, nobelovec (* 1828) 25. avgust - Antoine Henri Becquerel, francoski fizik, nobelovec (* 1852) 5. november - Andrew Graham, irski astronom (* 1815) 15. november - Cixi, kitajska cesarica (* 1835) 20. december - Benjamin Ipavec, slovenski skladatelj in zdravnik (* 1829) Nobelove nagrade Fizika - Gabriel Lippmann Kemija - Ernest Rutherford Fiziologija ali medicina - Ilja Iljič Mečnikov, Paul Ehrlich Književnost - Rudolf Christoph Eucken Mir - Klas Pontus Arnoldson, Fredrik Bajer


text: 1909 (MCMIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki 16. januar - Shackletonova odprava po lastnih trditvah najde južni magnetni tečaj (podatek je sporen). 28. januar - zadnje ameriške enote zapustijo Kubo, kjer so bile nastanjene od konca špansko-ameriške vojne leta 1898. 5. februar - kemik Leo Baekeland prvič javno predstavi bakelit. 4. marec - William Howard Taft nasledi Theodora Roosevelta kot 27. predsednik Združenih držav Amerike. 31. marec - pričetek gradnje prekooceanke RMS Titanic. Srbija je primorana sprejeti avstroogrsko priključitev Bosne in Hercegovine. 6. april - ameriška odprava pod vodstvom Roberta Pearyja doseže severni tečaj. 11. april - ustanovljen je Tel Aviv. 19. april - ustanovljeno je Anglo-perzijsko naftno podjetje (Anglo-Persian Oil Company), danes BP. 13. – 30. maj - prva dirka Giro d'Italia s štartom in ciljem v Milanu. 25. julij - Louis Blériot kot prvi človek v zrakoplovu, težjim od zraka, preleti Rokavski preliv. po Kataloniji izbruhnejo spopadi med delavci in vojsko zaradi vpoklica rezervistov. 8. oktober - meritve potresa v okolici Zagreba dajo podatke, na podlagi katerih Andrija Mohorovičić odkrije Mohorovičićevo nezveznost. 11. november - vojna mornarica Združenih držav Amerike ustanovi vojaško oporišče v Pearl Harborju (Havaji). 18. november - nikaragovski diktator José Santos Zelaya izda ukaz za usmrtitev 500 revolucionarjev, med njimi dveh Američanov, na kar se ZDA odzovejo z napotitvijo dveh bojnih ladij. 25. november - prvi polet Edvarda Rusjana v letalu EDA I, ki sta ga zgradila z bratom. 17. december - Albert I. nasledi očeta Leopolda II. na belgijskem prestolu. Rojstva 5. januar - Stephen Cole Kleene, ameriški matematik, častnik, logik († 1994) 11. januar - France Habe, slovenski speleolog († 1999) 22. januar - U Tant, burmanski politik in diplomat († 1974) 3. februar - Simone Weil, francoska filozofinja, krščanska mistikinja in socialna aktivistka († 1943) 12. februar - Zoran Mušič, slovenski slikar († 2005) 16. februar - Richard McDonald, ameriški poslovnež († 1998) 26. februar - Talal, jordanski kralj († 1972) 25. marec - Gizela Šuklje, slovenska arhitektka († 1994) 13. april - Stanislaw Marcin Ulam, poljsko-ameriški matematik († 1984) 22. april - Rita Levi-Montalcini, italijanska nevrologinja in političarka, nobelovka († 2012) 18. maj - Fred Perry, angleški tenisač († 1995) 26. maj - Maksim Sedej, slovenski slikar († 1974) 30. maj - Benny Goodman, ameriški džezovski klarinetist († 1986) 6. junij - Isaiah Berlin, britanski filozof († 1997) 20. junij - Errol Flynn, avstralski filmski igralec († 1959) 18. julij - Andrej Gromiko, ruski politik († 1989) 21. avgust - Nikolaj Nikolajevič Bogoljubov, ruski fizik in matematik († 1992) 14. september - Peter Markham Scott, angleški ornitolog, naravovarstvenik in slikar († 1989) 21. september - Kwame Nkrumah, ganski politik († 1972) 5. oktober - Walter Markov, nemški zgodovinar slovenskega rodu († 1993) 18. oktober - Norberto Bobbio, italijanski pravnik, filozof in politolog († 2004) 5. november - Edward Lawrie Tatum, ameriški genetik, nobelovec († 1975) 22. november - Mihail Mil, ruski letalski inženir († 1970) 26. november - Eugène Ionesco, romunsko-francoski dramatik († 1994) 27. december - Henryk Jabłoński, poljski politik († 2003) Smrti 12. januar - Hermann Minkowski, nemški matematik in fizik (* 1864) 17. februar - Geronimo, voditelj Apačev (* 1829) 26. februar - Hermann Ebbinghaus, nemški psiholog (* 1850) 18. maj - George Meredith, angleški pisatelj in pesnik (* 1828) 7. julij - Walter Ritz, švicarski fizik (* 1878) 11. julij - Simon Newcomb, kanadsko-ameriški astronom in ekonomist (* 1835) 7. september - Eugène Lefebvre, francoski letalec (* 1878) 19. september - Jožef Borovnjak, madžarsko-slovenski pisatelj in politik (* 1826) 15. december - Francisco Tárrega, španski skladatelj in kitarist (* 1852) 17. december - Leopold II., belgijski kralj (* 1835) Nobelove nagrade Fizika - Guglielmo Marconi, Karl Ferdinand Braun Kemija - Wilhelm Ostwald Fiziologija ali medicina - Emil Theodor Kocher Književnost - Selma Lagerlöf Mir - Auguste Marie Francois Beernaert in Paul-Henri-Benjamin d'Estournelles de Constant


text: 1899 (MDCCCXCIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 25. februar - v londonskem predelu Harrow se zgodi prva avtomobilistična prometna nesreča s smrtnim izidom za voznika v zgodovini. 6. marec - Felix Hoffmann patentira aspirin. 27. marec - Guglielmu Marconiju uspe prenesti radijski signal prek Rokavskega preliva. 26. april - v Helsinkih poteka premiera Sibeliusove 1. simfonije. 14. maj - v Montevideu je ustanovljen Club Nacional de Football, kasnejši trikratni svetovni prvak. 18. maj - začne se prva haaška mirovna konferenca. 27. junij - norveški izumitelj Johan Vaaler patentira sponko. 10. avgust - Marshall Taylor zmaga na svetovnem kolesarskem prvenstvu na eno miljo v Montrealu in postane prvi Afroameričan z naslovom svetovnega prvaka v kateremkoli športu. 19. september - pomiloščen je Alfred Dreyfus. 11. oktober - izbruhne druga burska vojna med Združenim kraljestvom in južnoafriškimi Buri. 29. november - ustanovljen je nogometni klub FC Barcelona. 10. december - prične se 82-letna vladavina Sobhuze II. v Svazilandu. 16. december - ustanovljen je nogometni klub A.C. Milan. Rojstva 22. januar - Franjo Baš, slovenski muzealec, zgodovinar, etnolog († 1967) 23. februar - Erich Kästner, nemški pisatelj († 1974) 13. april - Alfred Schütz, avstrijsko-ameriški filozof in sociolog († 1959) 23. april - Vladimir Vladimirovič Nabokov, ruski pisatelj, lepidopterist, šahist († 1977) 29. april - Duke Ellington, ameriški jazzovski skladatelj, pianist († 1974) 8. maj - Friedrich August von Hayek, avstrijsko-britanski ekonomist († 1992) 10. maj - Fred Astaire, ameriški pevec, plesalec, filmski igralec († 1987) 26. maj - Otto Eduard Neugebauer, avstrijsko-ameriški matematik, astronom, zgodovinar astronomije († 1990) 13. junij - Anton Slodnjak, slovenski književni zgodovinar († 1983) 16. julij - Božidar Jakac, slovenski slikar, grafik († 1989) 13. avgust - Alfred Hitchcock, britanski filmski režiser († 1980) 24. avgust - Jorge Luis Borges, argentinski pisatelj, pesnik, literarni kritik in prevajalec († 1986) 20. september - Leo Strauss, nemško-ameriški filozof judovskega rodu († 1973) 25. december - Humphrey Bogart, ameriški filmski igralec († 1957) Smrti 6. februar - Georg Leo Caprivi, nemški general in politik slovenskega rodu (* 1831) 18. februar - Marius Sophus Lie, norveški matematik (* 1842) 20. april - Charles Friedel, francoski kemik in mineralog (* 1832) 26. april - Dragotin Kette, slovenski pesnik (* 1876) 12. maj - Mihail Saltikov-Ščedrin, rusi pisatelj, satirik (* 1826) 3. junij - Johann Strauss mlajši, avstrijski skladatelj (* 1825) 21. julij - Robert Green Ingersoll, ameriški politik in govornik (* 1833) 16. avgust - Robert Wilhelm Bunsen, nemški kemik, fizik (* 1811) 31. december - Karl Millöcker, avstrijski skladatelj (* 1842)


text: 1898 (MDCCCXCVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 1. januar - z začetkom obratovanja prve mestne termoelektrarne se prične elektrifikacija Ljubljane. 13. januar - pariški časnik L'Aurore objavi Zolajevo odprto pismo »J'Accuse...!«, v katerem avtor obtoži francoskega predsednika krivične obravnave Alfreda Dreyfusa v aferi Dreyfus. 15. februar - v pristanišču Havane na Kubi v še vedno nepojasnjenih okoliščinah eksplodira in potone ameriška bojna ladja USS Maine in sproži špansko-ameriško vojno dva meseca kasneje. 16. marec - predstavniki petih kolonij na konferenci v Melbourneu sprejmejo ustavo, ki postane temelj Avstralske zveze. 26. marec - v Južni Afriki je ustanovljen rezervat za divjad Sabie, zdaj Narodni park Kruger. 25. april - špansko-ameriška vojna: Združene države Amerike razglasijo vojno proti Španiji; pri tem Kongres izjavi, da vojno stanje traja že od 21. aprila. 7.–9. maj - general Fiorenzo Bava Beccaris ukaže vojakom streljati na množico, ki protestira proti naraščajočim cenam hrane v Milanu, v pokolu je ubitih več sto protestnikov. 7. junij - kemika William Ramsay in Morris Travers odkrijeta neon. 9. junij - Združeno kraljestvo podpiše pogodbo s Kitajsko o 99-letnem najemu ozemlja Hong Konga. 12. junij - Filipini razglasijo neodvisnost od Španije. 21. junij - špansko-ameriška vojna: Združene države Amerike osvojijo Guam, svoje prvo čezmorsko ozemlje. 7. julij - Združene države Amerike priključijo Havaje. 20. avgust - v Švici je odprta gorska železniška proga Gornergrat med Zermattom in vrhom Gornergrat. 2. september - britansko-egiptovske sile pod vodstvom Horatia Kitchenerja porazijo sudansko plemensko vojsko v bitki pri Omdurmanu in vzpostavijo britansko dominacijo nad ozemljem današnjega Sudana. 10. september - italijanski anarhist Luigi Lucheni izvede atentat na avstrijsko cesarico Elizabeto v Ženevi. 21. september - kitajska cesarica-vdova Cixi izvede državni udar in konča obdobje reform mladega cesarja Guangšuja. 1. oktober - v novozgrajenem mariborskem Narodnem domu začne delovati Posojilnica. 10. december - s podpisom pariškega sporazuma se konča špansko-ameriška vojna; sporazum pomeni dokončen zaton Španskega imperija in začetek vzpona ZDA kot svetovne velesile. 26. december - Marie in Pierre Curie objavita odkritje radioaktivnega elementa radija. Neznan datum s prevzemi in združitvami prevzame podjetje Standard Oil Johna D. Rockefellerja nadzor nad 84 % ameriške nafte in večino cevovodov. ustanovljeno je Kmetijsko kemijsko preskuševališče za Kranjsko, predhodnik današnjega Kmetijskega inštituta Slovenije. Rojstva 11. februar - Leó Szilárd, madžarsko-ameriški fizik († 1964) 14. februar - Fritz Zwicky, švicarski astronom († 1974) 4. marec - Georges Dumézil, francoski filolog in zgodovinar († 1986) 23. marec - Louis Adamič, slovensko-ameriški pisatelj, prevajalec († 1951) 3. maj - Golda Meir, izraelska predsednica vlade († 1978) 17. maj - Lama Anagarika Govinda (Ernst Lothar Hoffman), nemški tibetanski budistični filozof († 1985) 19. julij - Herbert Marcuse, nemško-ameriški sociolog, filozof († 1979) 27. julij - Mihail Agejev, ruski pisatelj († 1973) 29. julij - Isidor Isaac Rabi, ameriški fizik avstrijskega rodu, nobelovec 1944 († 1988) 5. avgust - Piero Sraffa, italijanski ekonomist († 1983) 26. avgust - Peggy Guggenheim, ameriška zbiralka umetnin († 1979) 3. oktober - Ivan Kern, slovenski admiral († 1991) 12. november - Leon Štukelj, slovenski telovadec, olimpionik († 1999) 22. december - Vladimir Aleksandrovič Fok, ruski fizik, matematik († 1974) 28. december - Carl-Gustav Arvid Rossby, švedsko-ameriški meteorolog († 1957) Smrti 14. januar - Lewis Caroll, angleški pisatelj, matematik (* 1832) 12. marec - Johann Jakob Balmer, švicarski fizik, matematik (* 1825) 27. marec - Ahmed Khan, indijski islamski družbeni reformator (* 1817) 30. julij - Otto von Bismarck, nemški državnik, kancler (* 1815) 28. november - Conrad Ferdinand Meyer, švicarski pisatelj (* 1825) 29. december - Janez Šubic starejši, slovenski slikar (* 1830)


text: 1897 (MDCCCXCVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 25. julij -pri novi maši Jožefa Klekla na Tišini je bila prvič v Prekmurju javno izobešena slovenska zastava Rojstva 5. januar - Kijoši Miki, japonski sodobni filozof († 1945) 18. februar - Ivan Milev, bolgarski slikar († 1927) 24. februar - Matija Bravničar, slovenski skladatelj († 1977) 24. marec - Wilhelm Reich, avstrijski psihiater in psihoanaliti († 1957) 27. marec - Douglas Rayner Hartree, angleški matematik, fizik († 1958) 24. april - Benjamin Lee Whorf, ameriški antropolog in lingvist († 1941) 1. maj - Veza Canetti, avstrijska pisateljica in prevajalka († 1963) 4. maj - Vilmoš Županek, prekmurski nabožni pisatelj († 1978) 5. junij - Charles Hartshorne, ameriški filozof in teolog († 2000) 7. avgust - Axel Ljungdahl, švedski vojaški pilot in general († 1995) 11. avgust - Enid Blyton, angleška pisateljica († 1968) 10. september - Georges Bataille, francoski knjižničar, pisatelj, filozof († 1962) 25. september - William Faulkner, ameriški pisatelj († 1962) 29. oktober - Joseph Goebbels, nemški nacistični minister za propagando († 1945) 2. november - Jacob Aall Bonnevie Bjerknes, norveško-ameriški meteorolog, fizik († 1975) Smrti 30. januar - Niši Amane, japonski politik in filozof (* 1829) 9. marec - Džemaluddin al-Afgani, iransko-afganski islamski modernist (* 1838) 15. marec - James Joseph Sylvester, angleški matematik (* 1814) 3. april - Johannes Brahms, nemški skladatelj (* 1833) 9. junij - Alvan Graham Clark, ameriški astronom, optik (* 1832) 17. junij - Sebastian Kneipp, nemški duhovnik , vodni terapevt (* 1821) 28. julij - Janko Kersnik, slovenski pisatelj (* 1852) 5. avgust - Albert Marth, nemški astronom (* 1828) 17. december - Alphonse Daudet, francoski pisatelj (* 1840)


text: 1896 (MDCCCXCVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 27. avgust - angleško-zanzibarska vojna, ki traja vsega 32 minut. Rojstva 2. februar - Kazimierz Kuratowski, poljski matematik († 1980) 14. februar - Edward Arthur Milne, angleški astrofizik, matematik, kozmolog († 1950) 7. maj - Pavel Sergejevič Aleksandrov, ruski matematik († 1982) 11. maj - Josip Štolcer-Slavenski, hrvaški skladatelj († 1955) 8. junij - Danilo Bučar, slovenski skladatelj in dirigent(† 1971) 20. junij - Marija Žagar, slovenska učiteljica in knjižničarka († 1978) 9. avgust - Jean Piaget, švicarski psiholog († 1980) 22. september - Veno Pilon, slovenski slikar, grafik, fotograf († 1970) 11. oktober - Roman Osipovič Jakobson, ruski lingvist († 1982) 17. november - Lev Semjonovič Vigotski, ruski psiholog († 1934) Smrti 15. april - Vatroslav Oblak, slovenski jezikoslovec (* 1864) 18. avgust - Richard Avenarius, nemško-švicarski filozof (* 1843) 18. september - Armand-Hippolyte-Louis Fizeau, francoski fizik, (* 1819) 11. oktober - Anton Bruckner, avstrijski skladatelj (* 1824) - Joseph Remy Leopold Delboeuf, belgijski filozof, psiholog (* 1831)


text: 1895 (MDCCCXCV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki Rojstva 14. februar - Max Horkheimer, nemški filozof in sociolog judovskega rodu († 1973) 24. februar - Vsevolod Vjačeslavovič Ivanov, ruski pisatelj († 1963) 6. maj - Rudolph Valentino, italijansko-ameriški filmski igralec († 1926) 6. maj - Srečko Puncer, slovenski borec za severno mejo († 1919) 11. maj - Džidu Krišnamurti, indijski filozof († 1986) 26. maj - Dorothea Lange, ameriška fotografinja († 1965) 4. oktober - Buster Keaton, ameriški igralec in režiser († 1966) 19. oktober - Lewis Mumford, ameriški urbanistični sociolog († 1990) 17. november - Mihail Mihajlovič Bahtin, ruski filozof, semiotik († 1975) 20. december - Susanne Langer, ameriška filozofinja ( 1985) - Khunu Rinpoche, tibetanski budistični učitelj († 1977) Smrti 26. januar - Arthur Cayley, angleški matematik, odvetnik (* 1821) 4. februar - Thomas Penyngton Kirkman, angleški matematik (* 1806) 9. marec - Leopold von Sacher-Masoch, avstrijski pisatelj (* 1836) 14. april - James Dwight Dana, ameriški geolog, mineralog, naravoslovec, zoolog (* 1813) 29. junij - Thomas Henry Huxley, angleški biolog (* 1825) 7. julij - Friedrich Wilhelm Gustav Spörer, nemški astronom (* 1822) 5. avgust - Friedrich Engels, nemški politik, ekonomist, filozof, vojaški zgodovinar (* 1820) 8. september - Adam Opel, nemški industrialec (* 1837) 28. september - Louis Pasteur, francoski mikrobiolog, kemik (* 1822) 6. november - Luigi Giuseppe Lasagna, italijanski rimskokatoliški salezijanski misijonar (* 1850)


text: 1894 (MDCCCXCIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 30. junij - po osmih letih gradnje je bil odprt londonski Tower Bridge. Rojstva 1. januar - Satjendra Nat Bose, indijski fizik, matematik († 1974) 26. april - Rudolf Hess, nemški nacistični uradnik († 1987) 28. april - Jožef Baša Miroslav, slovenski pesnik in novinar na Madžarskem († 1916) 17. julij - Georges Lemaître, belgijski teolog, astronom, matematik († 1966) 25. junij - Hermann Oberth, nemški fizik, raketni inženir († 1989) 4. julij - Ciril Ličar, slovenski pianist in glasbeni pedagog († 1957) 25. julij - Gavrilo Princip, srbski nacionalist († 1918) 18. oktober - Jurij Nikolajevič Tinjanov, ruski pisatelj, književni teoretik, prevajalec († 1943) 10. november - Franjo Malgaj, slovenski častnik, pesnik in borec za severno mejo († 1919) 30. december - Valentin Ferdinandovič Asmus, rusko-sovjetski filozof († 1975) Smrti 1. januar - Heinrich Rudolf Hertz, nemški fizik (* 1857) 9. januar - Friedrich Louis Dobermann, nemški vzreditelj psov (* 1834) 14. februar - Eugène Charles Catalan, belgijski matematik (* 1814) 31. marec - Pavel Nikolajevič Jabločkov, ruski elektrotehnik, izumitelj, konstruktor (* 1847) 9. junij - Mulaj Hasan I., sultan Maroka (* 1836) 11. junij - Franc Kosar, slovenski teolog in filozof, (* 1823) 8. september - Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz, nemški fizik, matematik, fiziolog (* 1821) 26. november - Pafnuti Lvovič Čebišov, ruski matematik, mehanik (* 1821) 4. februar - Adolphe Sax, belgijski izumitelj glasbil (* 1814)