text: Duševno zdravje na delovnem mestu Delo ima izredno pomembno vlogo v posameznikovem življenju. Večina aktivne populacije preživi na delovnem mestu vsaj tretjino svojega življenja, zato predstavlja prav delovno okolje eno izmed najpomembnejših življenjskih okolij.[1] Duševno zdravje aktivne populacije je močno povezano z bogastvom in kapitalom celotne družbe, zato je skrb za ohranjanje in spodbujanje duševnega zdravja ključnega pomena za storilnost, gospodarski razvoj in konkurenčnost države. Ocenjuje se, da se zaradi ekonomskih posledic nevarnega in nezdravega delovnega okolja izgublja 3 do 5 odstotkov BDP.[1] Promociji in varovanju duševnega zdravja na delovnem mestu je zato potrebno nameniti dovolj finančnih virov, saj aktivna populacija ustvarja in ohranja družbeni proizvod in kakovost opravljanja dela.[1] Duševno zdravje je pomembno tako za posameznika kot za družbo. Posamezniku omogoča, da udejstvuje svoje umske in čustvene zmožnosti ter mu dovoljuje, da izpolnjuje svojo vlogo v poklicnem, družbenem in zasebnem življenju. Družbi pa predstavlja duševno zdravje podlago za družbeno kohezijo ter za boljšo socialno in ekonomsko blaginjo. Dandanes spada duševno zdravje med najpomembnejše javno-zdravstvene vsebine, saj postaja vpliv izboljševanja duševnega zdravja in preprečevanja duševnih bolezni v delovnem okolju vedno večji.[1] Duševne motnje, ki so dandanes najpogostejše med aktivno populacijo in vplivajo na njihovo zmožnost opravljanja dela, je mogoče preprečevati in učinkovito zdraviti z različnimi načini zdravljenja. Osebam z duševnimi motnjami je mogoče hitro in učinkovito pomagati ter s tem konkretno spremeniti potek napredovanja bolezni in omogočiti osebam in njihovim bližnjim kakovostno življenje.[1] Nekateri delodajalci in podjetja se zavedajo, kako velika je povezanost med zdravjem na delovnem mestu in kakovostnim opravljanjem dela ter kakšen vpliv ima duševno zdravje na uspeh delovne organizacije, zato se poslužujejo izvajanja ukrepov, ki temeljijo na izboljšanju duševnega zdravja.[2] Obstajajo trije ključni elementi zdravega delovnega mesta: - Fizično okolje, ki mora zagotavljati varnost in ne sme negativno vplivati na zdravje zaposlenih, zaradi česar je potrebno stalno preverjanje ustreznosti delovnih pogojev in omogočati njihovo izboljševanje.[2] - Zdravje in dobro počutje, ki temelji na osveščanju zaposlenih o zdravju in zdravemu načinu življenja ter nudenju pomoči in podpore pri uveljavljanju zdravih življenjskih navad.[2] - Ustrezno vodenje, ki temelji na sprejemanju zdravju prijaznih politik vodstvenih kadrov in uvajanju primernih ukrepov za zagotavljanje pozitivnega delovnega okolja, dobrega počutja zaposlenih, motiviranja na delovnem mestu in spodbujanja dobrih medosebnih odnosov med zaposlenimi.[2] Zdravo delovno okolje predstavlja podjetjem in delodajalcem tudi velike prednosti, saj so zdravstveni stroški za zaposlene, z manjšimi možnostmi za razvoj kroničnih bolezni, manjši, poveča se produktivnost posameznika in posledično konkurenčnost delovne organizacije, zmanjša se absentizem, na delovnem mestu se pojavlja manj poškodb ali nesreč in z njimi povezanih odškodnin, poveča se pripadnost zaposlenih, lažje spoprijemanje s spremembami in s stresom ter povečanje družbene odgovornosti podjetja in njegovega ugleda.[2] Vsebina - 1 Pomembnost dela za duševno zdravje - 2 Promocija duševnega zdravja v delovnem okolju - 3 Stres v delovnem okolju - 4 Posledice duševnih motenj v delovnem okolju - 5 Prilagoditve dela osebam z motnjami v duševnem zdravju - 6 Duševno zdravje in brezposelnost - 7 Delo kot mehanizem za integracijo ljudi z motnjami duševnega zdravja - 8 Pravice oseb z motnjami duševnega zdravja na delovnem mestu - 9 Spodbujanje zaposlovanja oseb z duševnimi težavami - 10 Glej tudi - 11 Sklici in opombe Pomembnost dela za duševno zdravje[uredi | uredi kodo] Delo in delovno okolje imata na posameznika velik vpliv, saj ima zaposlitev pomembne in koristne učinke na fizično in duševno zdravje. Dobro duševno zdravje v delovnem okolju učinkovito pripomore tako k posameznikovi produktivnosti kot ima pomembne učinke pri ekonomski rasti podjetja in globalni konkurenčnosti.[3] Duševno zdravje prav tako prispeva k posameznikovi možnosti za povišanje socialne vključenosti in s tem vpliva na celotno delovno okolje in medosebne odnose med zaposlenimi. Čeprav je težko oceniti sam vpliv dela na osebno identiteto, samospoštovanje in socialno priznavanje, se strokovni zdravstveni delavci strinjajo, da delovno okolje močno vpliva na psihično počutje posameznika.[4] Zaposlovanje zagotavlja pet kategorij psihološke izkušnje, ki spodbujajo dobro psihično počutje: - Časovna struktura (odsotnost lahko povzroča veliko psihološko breme).[4] - Socialni stiki.[4] - Skupna prizadevanja in namen (zaposlovanje ponuja socialni kontekst zunaj družine).[4] - Socialna identiteta (zaposlovanje predstavlja pomemben element pri opredelitvi samega sebe).[4] - Redna dejavnost (organizacija vsakdanjega življenja).[4] Mnoga velika podjetja se zavedajo, da je produktivnost zaposlenih močno povezana z njihovim zdravjem in dobrim počutjem. Včasih so podjetja spodbujala in delovala predvsem na področju telesnega zdravja, dandanes pa je vedno več poudarka tudi na duševnem področju v delovnem okolju.[4] Na delovnem mestu lahko psihosocialno blaginjo zaposlenih in njihovo duševno zdravje spodbujajo z uporabo več različnih dejavnikov. Še posebej pomembna je možnost zaposlenih, da so vključeni v načrtovanje in izvajanje dejavnosti, ki spodbujajo duševno zdravje. Drugi dejavniki, ki spodbujajo zdravje na delovnem mestu, pa vključujejo še fizično varnost in telesno zdravje, priložnosti za tvorjenje medosebnih odnosov in pravično plačilo.[4] Promocija duševnega zdravja v delovnem okolju[uredi | uredi kodo] Promocija duševnega zdravja vključuje vse ukrepe, ki prispevajo k dobremu duševnemu zdravju. Glavni cilj promocije duševnega zdravja je osredotočanje na ohranjanje in izboljševanje dobrega duševnega počutja. Učinkovita promocija duševnega zdravja vključuje kombinacijo upravljanja tveganj in promocije zdravja.[5] Na delovnem mestu so dejavniki, ki spodbujajo in varujejo duševno zdravje zaposlenih in so potrebni za učinkovito promocijo in spodbujanje dobrega počutja oseb v organizacijah.[5] Te dejavniki vključujejo podporo okolice, občutek vključenosti in koristnosti dela, odkrivanje smisla v delu, ki ga posameznik opravlja, možnost odločanja o poteku svojega dela in možnosti prilagoditve ritma dela, ki ustreza zmožnostim zaposlenega.[5] V številnih državah članicah EU se povečuje izostajanje z dela, nezaposlenost in število zahtevkov za dolgotrajno nezmožnost za delo zaradi stresa, povezanega z delom, in težav z duševnim zdravjem. Poleg izostajanja z dela so posledice duševnih bolezni povezane s številnimi drugimi škodljivimi posledicami za organizacije, kot so manjša delovna storilnost in produktivnost zaposlenih, manjša motivacija in velika fluktuacija zaposlenih.[5] Spodbujanje zdravja na delovnem mestu tako ne pomeni le spoštovanje in upoštevanje zakonskih zahtev o zdravju in varnosti (delodajalci v Evropi so zakonsko vezani upravljati z različnimi vrstami tveganj, ki so povezani z varnostjo in zdravjem zaposlenih), temveč predstavlja tudi skupna prizadevanja delodajalcev, delavcev in družbe za izboljšanje zdravja in dobrega počutja ljudi pri njihovem delu.[5] Spodbujanje duševnega zdravja in dobrega počutja zaposlenim organizacijam prinaša veliko koristi, saj se poveča uspešnost, produktivnost in tudi sloves samega podjetja.[5] Za boljšo promocijo duševnega zdravja na delovnem mestu se običajno sprejme več ukrepov. Te ukrepi vključujejo različne zdravstvene krožke, ki temeljijo na sodelovanju zaposlenih in so namenjeni odkrivanju težav, razpravljanju o njih ter iskanju rešitev; vzpostavljanje politik o duševnem zdravju in s tem povezanimi težavami, kot so nasilje in nadlegovanje na delovnem mestu; usposabljanje vodstva za prepoznavanje znakov stresa pri zaposlenih in iskanje učinkovitih rešitev za zmanjševanje stresa med zaposlenimi; anketiranje zaposlenih z anonimnimi vprašalniki, da se ugotovi, kaj jih skrbi med delom; ocenjevanje izvedenih ukrepov in programov z zbiranjem povratnih informacij zaposlenih; spletna mesta, ki vse zaposlene obveščajo o vseh ukrepih in programih, ki se izvajajo na delovnem mestu in so namenjeni izboljšanju duševnega počutja; usposabljanje zaposlenih o tem, kako se spopadati s stresnimi situacijami; brezplačno svetovanje zaposlenim pri reševanju različnih težav v zvezi z zasebnim ali poklicnim življenjem, ki je po možnosti na voljo med delovnim časom.[5] Stres v delovnem okolju[uredi | uredi kodo] Stres na delovnem mestu lahko opredelimo kot škodljiv fizičen in čustven odziv, ki nastane, ko zahteve delovnega mesta ne ustrezajo zmogljivosti, sredstvom ali potrebam zaposlenega.[4] Stres v delovnem okolju lahko poveča stopnjo poškodb in nesreč na delovnem mestu ter negativno vpliva na zdravje posameznika. Doživljanje stresa je za vsakega posameznika drugačno, saj ljudje v različnih situacijah reagirajo zelo raznoliko. Pri doživljanju in obvladovanju stresa je pomembno, kako se ljudje odzivajo na okoliščine in kako osebno ocenijo situacije. Doživljanje stresa lahko spremeni človekovo občutje, mišljenje in obnašanje. Ljudje, ki doživljajo visoko stopnjo stresa, se poslužujejo večje stopnje izostajanja z dela, pojavlja se fluktuacija, zamujanje, disciplinske težave, nadlegovanje, zmanjšana storilnost, nesreče, napake pri delu ter povišani stroški za nadomestila ali zdravstveno varstvo. Posameznik pa se s stresom sooča z različnimi čustvenimi odzivi (razdražljivost, tesnoba, težave s spanjem, depresija, izgorelost), kognitivnimi odzivi (težave s koncentracijo, spominom, učenjem novih stvari, sprejemanjem odločitev), vedenjskimi odzivi (zloraba drog, alkohola in tobaka, destruktivno obnašanje) in fiziološkimi odzivi (bolečine v hrbtenici, oslabljen imunski sistem, želodčni čir, bolezni srca).[6] Dejavniki in vzroki, ki lahko povišajo stopnjo stresa na delu so prenaporno delo, pomanjkanje jasnih navodil, nerealno postavljeni časovni roki, pomanjkanje odločanja, negotovost, izolirani delovni pogoji, neustrezen nadzor in neustrezno urejeni prostori.[4] Čeprav sta spolno nadlegovanje in diskriminacija pogosto izključena iz seznamov glavnih stresorjev, morata biti vključena v celovito analizo vzrokov za razvoj stresa na delovnem mestu. Spolno nadlegovanje je lahko povzročitelj stresa predvsem za ženske, diskriminacija pa za etnične manjšine predstavlja močnega napovedovalca stresorjev in zdravstvenih rezultatov, ki vključujejo slabo duševno zdravje. Stres se močno povezuje s pojavom številnih fizičnih bolezni kot tudi duševnih težav, kot so depresija, anksioznost in povečana stopnja samomora.[4] Globalna skrb o vplivu stresa na delovnih mestih se povečuje vključno z vprašanji povezanimi s spolom, etnično pripadnostjo, spolnim nadlegovanjem, nasiljem, mobingom na delovnem mestu, družino in podzaposlenostjo.[4] Stres na delu je eden izmed vzrokov najpogostejših zdravstvenih težav na delovnih mestih v državah EU. Raziskave so pokazale, da v Evropi 28 % delovne populacije poroča o prisotnosti stresa pri svojem delu.[4] V večini držav ni nikakršne zakonodaje, ki bi obravnavala in se navezovala na stres na delovnem mestu. Večina držav ima zahteve minimalnega standarda za vzdrževanje varnosti in zdravja pri delu. Ti standardi pa se večinoma osredotočajo na fizične vidike delovnega mesta in ne vključujejo eksplicitno psiholoških ali duševnih zdravstvenih vidikov delovnih pogojev.[4] Posledice duševnih motenj v delovnem okolju[uredi | uredi kodo] DSM-IV, diagnostični in statistični priročnik o duševnih motnjah (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders), ki ga je izdalo Ameriško psihiatrično združenje (American Psychiatric Association), opredeljuje duševno motnjo kot: »Klinično prepoznaven vedenjski ali psihološki sindrom oziroma vzorec, ki se pojavi posamezno in je povezan z že prisotno stisko, manjšo zmožnostjo oziroma invalidnostjo ali pomembno naraščajočim tveganjem smrti, bolečine, invalidnosti ali izgube svobode. Ta sindrom oziroma vzorec pa ne sme biti zgolj pričakovan in kulturno sprejemljiv odziv na izreden dogodek, kot je na primer smrt ljubljene osebe.«[7] National Alliance on Mental Illness (NAMI) pa definira duševno motnjo kot: »Zdravstveno stanje, ki vpliva na posameznikovo mišljenje, čustvovanje, razpoloženje, sposobnost navezovanja stikov oziroma komuniciranja z drugimi ter vsakodnevno funkcioniranje. Tako kot je sladkorna bolezen motnja delovanja trebušne slinavke, tako je duševna bolezen zdravstveno stanje, ki se pogosto kaže kot zmanjšana sposobnost spoprijemanja z običajnimi zahtevami življenja.«[7] Področje duševnega zdravja je eden izmed glavnih javnozdravstvenih problemov na ravni Evropske unije, saj za katero koli duševno motnjo letno zboli več kot desetina Evropejcev. Breme, ki se pojavlja zaradi duševnih bolezni, predstavlja veliko izgubo in obremenitev za gospodarske, socialne, izobraževalne kot tudi kazenske in sodne sisteme. Pregled slovenskih raziskav po zadnjih dostopnih podatkih kaže, da ima Slovenija enega najvišjih količnikov samomora v EU, najpogostejši duševni motnji med splošno populacijo pa sta depresija in anksioznost.[7] Pri analizi števila bolnišničnih dni zaradi duševnih motenj v Sloveniji ugotavljajo, da se v celotni populaciji med prvimi petimi vzroki za največje število bolnišničnih dni pojavljajo shizofrenija, shizotipske in blodnjave motnje, duševne in vedenjske motnje zaradi uživanja alkohola, depresija, organske duševne motnje in bipolarna afektivna motnja. Pri moških so glede na število bolnišničnih dni na drugem mestu duševne in vedenjske motnje zaradi uživanja alkohola, pri ženskah pa depresija. Opisane duševne motnje so tudi najbolj pogost razlog za prilagoditve delovnih mest, s katerimi se ukvarja Job Accomodation Network (JAN).[7] Ljudje s posebnimi potrebami, zlasti psihiatričnimi motnjami, se soočajo s številnimi ovirami, ki vplivajo na njihovo enakopravno obravnavo v okolju. Srečujejo se z ovirami dostopne, pravne, institucionalne in socialne narave, ki močno vplivajo na povečanje njihove socialne izključenosti. Za ljudi z duševnimi motnjami je socialna izključenost pogosto najtežja ovira za premagovanje in je običajno povezana z občutki sramu, strahu pred zavrnitvijo in splošnim nezadovoljstvom z življenjem. Duševne bolezni predstavljajo breme za posameznike, saj imajo poleg upravljanja in nadzorovanja svoje bolezni težave zaradi socialne izključenosti, srečujejo se s stigmatiziranjem sebe in svoje družine ter imajo dodatne obremenitve pri ekonomskih stroških. Breme duševnih motenj, ki izhaja iz socialnih problemov in nemirov, nasilja, konfliktov in naravnih nesreč, pa se skozi čas še povečuje predvsem zaradi staranja svetovnega prebivalstva.[4] Posledice duševnih motenj na delovnem mestu se poznajo predvsem na naslednjih področjih: Absentizem - Povečanje bolniške odsotnosti, predvsem kratkih obdobij. - Poslabšanje zdravja zaradi depresije, stresa, izgorelosti. - Sprememba fizikalnih pogojev, ki se kaže predvsem kot visok krvni tlak, bolezni srca, razjede, motnje spanja, kožni izpuščaji, glavoboli, zmanjšanja odpornost na okužbe.[4] Delovna uspešnost - Zmanjšana produktivnost in proizvodnja. - Povišana stopnja napak in količina nesreč v delovnem okolju. - Slabša učinkovitost odločanja in poslabšanje načrtovanja in nadzora dela.[4] Odnos zaposlenih in vedenje na delovnem mestu - Izguba motivacije in zavezanosti k delu. - Sindrom izgorelosti. - Poslabšanje načina upravljanja s časom.[4] Medosebni odnosi na delovnem mestu - Povišanje napetosti in konfliktov med sodelavci. - Poslabšanje odnosov do strank. - Povečanje težav na področju discipline.[4] Prilagoditve dela osebam z motnjami v duševnem zdravju[uredi | uredi kodo] Zaradi duševnih motenj se lahko pri posamezniku pojavijo določene težave in omejitve, ki se lahko izrazijo v različnih stopnjah in kombinacijah. Spodaj opisane težave se pri posamezniku lahko pojavijo v različnih oblikah in redko se zgodi, da so prisotne vse od naštetih. Prav tako ni nujno, da bo posameznik potreboval vse opisane in navedene prilagoditve za kvalitetno opravljanje svojega dela in zadovoljstvo na delovnem mestu.[7] Pri načrtovanju prilagoditev je pomembno, da se zavedamo, kakšne so omejitve, s katerimi se srečujejo zaposleni z motnjami v duševnem zdravju, kako te omejitve vplivajo nanj in na izvajanje njegovega dela, pri katerih specifičnih nalogah ima posameznik težave ter kako lahko omejimo ali odpravimo težave, ki se pojavljajo v delovnem okolju.[3] Pomembno je tudi, da se zavedamo, če smo uporabili vse razpoložljive vire za izvedbo prilagoditve, če smo zaposlenega seznanili z možnostmi prilagoditve in če smo v načrtovanje prilagoditev vključili zaposlenega. Po uvedbi prilagoditev moramo skupaj z zaposlenimi oceniti uporabnost in učinkovitost sprememb ter preveriti potrebo po morebitnih dodatnih prilagoditvah. Za uspešnost uveljavljanja sprememb moramo poskrbeti tudi za specifično edukacijo o značilnostih bolezni, težavah in pristopih, ki se nanašajo na motnje v duševnem zdravju.[7] Različni načini prilagoditev[uredi | uredi kodo] Težave s prisotnostjo na delovnem mestu - Omogočanje fleksibilnega delovnega časa. - Omogočanje fleksibilnega urnika in števila odmorov. - Dovoljenje, da posameznik opravlja delo v okolju, ki mu najbolj ustreza. - Zagotavljanje časa za svetovanje.[7] Težave s koncentracijo pri delu - Zmanjšanje motečih dejavnikov v delovnem okolju. - Omogočanje dela v okolju, ki je mirno ali ločeno od dejavnikov, ki pri posamezniku povzročajo težave pri koncentraciji. - Dovoljenje za uporabo naprav s pomirjujočim zvokom, ki prekrijejo hrup v okolju. - Dovoljenje za poslušanje umirjene glasbe na delovnem mestu. - Povišanje nivoja naravne svetlobe in ustrezne osvetlitve na delovnem mestu. - Zmanjšanje hrupa in nereda v delovnem okolju. - Načrtovanje ustreznega delovnega časa. - Razdeljevanje delovnih nalog na več delov ali korakov. - Zagotavljanje sredstev za boljšo organizacijo dela. - Omogočanje fleksibilnega delovnega časa in premorov. - Omogočanje časa za svetovanje.[7] Težave z obvladovanjem stresa in čustvenih reakcij - Omogočanje usposabljanja neposrednim sodelavcem za prepoznavanje in obvladovanje stresa in čustvenih težav na delovnem mestu. - Omogočanje dovoljenja prisotnosti živali, ki zaposlenemu nudi oporo. - Omogočanje konzultacije po telefonu z zdravnikom ali drugimi svetovalnimi in podpornimi službami med delovnim časom. - Omogočanje fleksibilnosti delovnega časa in urnika odmorov. - Omogočanje opravljanje dela od doma. - Zagotavljanje časa za svetovanje in podporo.[7] Težave z znižano vzdržljivostjo in izčrpanostjo - Omogočanje fleksibilnega delovnega časa in urnika odmorov. - Omogočanje podpore in mentorstva na delovnem mestu. - Možnost opravljanja dela od doma. - Omogočanje skrajšanega delovnega časa. - Omogočanje ciljno usmerjene delovne obremenitve. - Zagotavljanje zmanjšanja in odpravljanja fizičnih naporov in stresa v delovnem okolju.[7] Težave s spominom - Omogočanje podpore in mentorstva v delovnem okolju. - Omogočanje dodatnega časa za organiziranje in zapomnitev delovnih nalog. - Uporabljanje beležnic, notesnikov ali samolepilnih listkov za lažji priklic spomina. - Zagotavljanje tako ustnih kot pisnih navodil. - Omogočanje podaljšanega časa za usposabljanje. - Zagotavljanje opomnikov in seznamov ključnih nalog ter uporabljanja raznobarvnih tekstov za enostavnejše pomnenje.[7] Težave pri organizaciji dela in učinkovitosti - Omogočanje seznama delovnih nalog za tekoči dan. - Uporabljanje koledarjev in planerjev za označevanje bodočih obveznosti in rokov posameznih nalog. - Omogočanje uporabe opomnikov v elektronski obliki. - Omogočanje razčlenitve naloge na več manjših delov in posameznih korakov. - Omogočanje mentorstva in podpore pri opravljanju delovnih nalog. - Omogočanje nadzora in tedenskega posvetovanja z vodjo ali mentorjem.[7] Težave ob paničnih napadih - Omogočanje uporabo odmorov v prostorih, kjer se posameznik počuti varnega in lahko izvaja tehnike sproščanja. - Omogočanje svetovanja in pogovora z osebo, ki mu nudi podporo, med delovnim časom. - Omogočanje prepoznave in odprave okoljskih dejavnikov, ki pri osebi sprožajo napade panike. - Omogočanje dovoljenja prisotnosti živali, ki zaposlenemu nudi občutek varnosti in opore.[7] Težave zaradi motenj spanja - Omogočanje fleksibilnega delovnega časa (predvsem prihoda na delo). - Omogočanje združevanja krajših odmorov v enega daljšega. - Omogočanje opravljanja dela po konstantnem urniku. - Omogočanje naprav, ki ohranjajo budnost. - Povišanje nivoja naravne svetlobe ali ustrezno urejanje osvetlitve v delovnem okolju.[7] Težave v odnosih z delavci - Spodbujanje zaposlenih, da se izogibajo neprijetnim situacijam in konfliktom. - Omogočanje zasebnosti na delovnem mestu s pomočjo pregrad oziroma z zagotavljanjem lastnega delovnega prostora. - Omogočanje usposabljanja namenjenega prepoznavanju in obvladovanju stresa in čustvenih težav na delovnem mestu. - Omogočanje delavnic, seminarjev ali izobraževanj, ki spodbujajo team building in ustrezno reševanje konfliktov na delovnem mestu.[7] Predlogi za učinkovito vodenje zaposlenih s težavami duševnega zdravja Za učinkovito vodenje zaposlenih s težavami duševnega zdravja in njihovimi sodelavci je potrebno upoštevati in se ravnati po določenih načelih vedenja, da se zagotavlja čim boljše delovno okolje, zadovoljstvo zaposlenih in dobri medosebni odnosi med sodelavci. - Uporabljanje pohval in spodbude ob uspešno opravljenem delu. - Zagotavljanje tako pisnih kot ustnih navodil. - Natančno opredeljevanje in zapisovanje delovnih nalog in odgovornosti zaposlenega ter posledice ob neizpolnjevanju zahtevanih pogojev. - Zagotavljanje odkrite in odprte komunikacije med zaposlenim in nadrejenimi. - Določevanje in zapisovanje dolgoročnih in kratkoročnih ciljev. - Opredeljevanje strategij za reševanje težav. - Zagotavljanje ustreznih pisnih dogovorov. - Natančno opredeljevanje postopkov za ocenjevanje primernosti in učinkovitega delovanja uveljavljenih prilagoditev. - Seznanjanje zaposlenih z njihovimi pravicami za prilagoditve. - Omogočanje sprotnih evalvacijskih srečanj. - Omogočanje usposabljanja o ustreznem obvladovanju stresa in čustvenih težav na delovnem mestu.[7] Duševno zdravje in brezposelnost[uredi | uredi kodo] Dokazano je bilo, da je ponovno zaposlovanje eden izmed najbolj učinkovitih načinov spodbujanja duševnega zdravja brezposelnih ljudi.[4] Pregled študije duševnega in telesnega zdravja kot posledice brezposelnosti in mehanizmov, s katerimi brezposelnost povzroča škodljive vplive na zdravje, razkriva zapleten odnos med dejavniki in posledicami pojava. Postavlja se vprašanje, ali brezposelnost povzroča poslabšanje mentalnega in fizičnega zdravja in ali je večja verjetnost, da ljudje z zdravstvenimi težavami postanejo brezposelni.[4] V študiji strokovne revije Journal of Community Psychology je analiza anketiranih zaposlenih pokazala, da imajo brezposelni ljudje dvakrat večje tveganje za povečanje pojavov depresivnih simptomom in večje možnosti za diagnozo klinične depresije kot zaposleni.[4] Opravljena študija pa ni pokazala nikakršne povezave med klinično depresijo in kasnejšim pojavom brezposelnosti zaradi nje, kar pomeni, da depresija ni vzročni dejavnik za povišanje stopnje brezposelnosti. Pojav in razširjenost depresije se je povečala v primeru, ko je posameznik postal brezposeln.[4] Stopnja brezposelnosti skupine ljudi z duševnimi boleznimi je okoli 90 % – v nasprotju oseb s fizično ali senzorično invalidnostjo, ki je približno 50 %.[1] Ženske pa imajo višjo stopnjo brezposelnosti. Že dolgo je znano, da hude duševne bolezni pogosto dramatično oslabijo lastno sposobnost opravljanja dela in zagotavljanje zaslužka. To lahko povzroči osiromašenje, ki pa lahko poslabšajo bolezen. Medtem, ko je poudarek na dostopu do zaposlitvenih mest, se je potrebno zavedati, da je večina oseb s hudimi duševnimi motnjami izpostavljena programom, ki se bolj osredotočajo na razvoj delovnih sposobnosti kot na dejansko plačano delo.[1] Delo kot mehanizem za integracijo ljudi z motnjami duševnega zdravja[uredi | uredi kodo] Globalizacija in soodvisnost sta odprli nove priložnosti za rast svetovnega gospodarstva in razvoja. Medtem ko je bila globalizacija močna in dinamična sila za rast, so se pogoji dela in trg dela v zadnjih dveh desetletjih drastično spremenili. Ključni element teh sprememb je povečana avtomatizacija in hitro izvajanje z informacijami tehnologije.[4] Delavci po vsem svetu pa so se soočali z doslej nepoznano matriko nove organizacijske strukture in procesov, kot so downsizing, pogojna zaposlovanja in povečana obremenitev.[4] Delodajalci večinoma menijo, da delo ali delovno mesto niso vzročni dejavniki, ki povzročajo težave z duševnim zdravjem. Čeprav obstaja veliko število večdimenzionalnih psihoterapevtskih storitev, je delovno mesto eno izmed najprimernejših okolij, v katerem se lahko posameznike izobražuje, ozavešča in spodbuja na področju duševnega zdravja. [4] Ta prizadevanja bodo koristila celotni družbi z zmanjšanjem socialnih in gospodarskih stroškov ter zmanjšanjem možnosti za razvoj težav duševnega zdravja. Za ljudi z duševnimi težavami je iskanje dela na odprtem trgu delovne sile ali vrnitev na delo in ohranjanje zaposlitve po zdravljenju pogosto velik izziv.[4] Več kot 500 milijonov ljudi po vsem svetu zboli za duševnimi boleznimi, se sooča z alkoholizmom ali z odvisnostjo od drog. To pomeni, da se 1,5 do 2 % prebivalstva posamezne države sooča s tovrstnimi težavami.[4] Že dolgo je znano, da hude duševne bolezni pogosto oslabijo sposobnost posameznika za delo in samostojno preživljanje, kar lahko povzroči osiromašenje, to pa posledično poslabšanje bolezni. Zato je izrednega pomena, da se za osebe, ki se soočajo s težavami duševnega zdravja, najde zaposlitev in s tem izboljša kakovost življenja in zmanjša osiromašenje in s tem visoke stroške storitev.[4] Medtem ko je poudarek integracije na dostopu posameznikov do plačanih zaposlitev, so ljudje z duševnimi težavami bolj izpostavljeni programom, ki se osredotočajo na razvoj sposobnosti dela kot na delo, ki je dejansko plačano.[4] Ti programi na primer vključujejo: - Bolnišnične programe usposabljanja in vključevanja na delo, kjer je poudarek na povečanju samozavesti in splošnega delovanja in vključuje vrste dejavnosti, kot so razdeljevanje hrane, vrtnarjenje, pomoč pri delu v manjših trgovinag, itd. Udeleženci imajo ponavadi zmanjšano število dni hospitalizacije, nekaterim pa uspe najti tudi uspešno stalno zaposlitev.[4] - Delavnice za podjetja predstavljajo tradicionalen pristop uporabe dela za ljudi z duševnimi težavami. Čeprav ta način dela ne podaja zelo donosnih možnosti zaposlovanja in oseba ponavadi ostaja obravnavana kot bolnik, 10 do 15 % udeležencev ustreza pogojem za napredovanje v intenzivnejši program dela.[4] - Usposabljanja v skupnosti bivanja skrbijo za osnovne potrebe in imajo značilnosti močnega individualnega pristopa kot tudi uporabo globalnega. Udeležba v tovrstnih programih zmanjšuje hospitalizacijo in povečuje možnost samostojnega življenja, vendar kljub temu ni pokazala velikega vpliva na učinkovito iskanje stalne zaposlitve.[4] - Programi asertivnega zdravljenja v skupnosti (PACT) so razvili Stein, Test in Marx kot odgovor na rast potrebe po pomoči skupnosti za ljudi s hudimi duševnimi težavami. Poudarek je bil na okrevanju po bolezni in izboljšanju kakovosti življenja. PACT je interdisciplinarni skupinski pristop, ki vključuje psihiatra, registrirane medicinske sestre, strokovnjake na področju poklicnega usposabljanja, zasvojenosti in administratorja programa. Krizna pomoč je udeležencem programa na voljo 24 ur na dan, model pomoči pa temelji na zagotavljanju zdravljenja, rehabilitacije in podporne skupine osebam s težavami duševnega zdravja v določeni skupnosti. [4] Stigmatizacija in diskriminacija sta pomembna dejavnika, ki ogrožata duševno zdravje, zato lahko ukrepi proti izvorom diskriminacije, stigmatizacije in s tem socialne izključenosti zelo pripomorejo k vsem pobudam za izboljšanje duševnega zdravja prebivalcev in njihovega zaposlovanja na delovna mesta.[1] Svetovna zdravstvena organizacija ocenjuje, da je stigmatizacija najhujša ovira pri izboljševanju duševnega zdravja ljudi z duševnimi motnjami, povečuje njihovo invalidnost in poslabšuje potek bolezni.[1] Stigma izhaja iz stereotipnih predstav o nevarnosti in nekompetentnosti ljudi z duševnimi motnjami, na katerih temeljijo predsodki o nevarnem in nepredvidljivem vedenju. Kaže se s strahom in diskriminacijskim vedenjem do posameznikov, ki imajo duševne motnje.[1] Stereotipi, predsodki in diskriminacija lahko prikrajšajo ljudi za pomembne življenjske priložnosti in jim onemogočijo doseganje njihovih ciljev. Stigmatizacija se kaže tudi v ovirah pri dostopu do obravnave, težavah pri zagotavljanju kakovostne obravnave in v tistih strukturnih oblikah, ki ovirajo rehabilitacijo in okrevanje ljudi z duševnimi motnjami in njihovih družin.[1] Zmanjševanje stigme in diskriminacijskega vedenja je eden od uspešnih ukrepov, saj omogoči, da osebe z duševnimi motnjami poiščejo pomoč, ki jo potrebujejo, da njihovi bližnji, delodajalci in drugi to sprejmejo ter podprejo ter da zdravstveni in drugi strokovni delavci njihovih težav ne podcenjujejo, temveč jih prepoznajo, ustrezno zdravijo in obravnavajo.[1] Proti stigmatizaciji se je potrebno začeti boriti v zdravstvenih in socialnih službah na primarni ravni ter šolskemu okolju, kjer lahko prav tako prihaja do diskriminacijskih vedenj. Za pravilen odziv ob določenih duševnih težavah je potrebno izobraževanje in učenje strpnosti udeležencev v službah na teh področjih, saj so prav neznanje in stereotipi glavni krivci za predsodke strokovnih delavcev.[1] Dostopnost mreže služb in storitev, ki omogočajo psihiatrično, socialno in zaposlitveno rehabilitacijo, je eno od meril za destigmatizacijo. Majhne možnosti za prilagojeno zaposlovanje in vračanje v delovno okolje po prebolelih duševnih motnjah so ena od največjih ovir pri okrevanju in tudi poglaviten razlog za odrivanje skupine ljudi z duševnimi motnjami na rob družbe.[1] Posledice stigmatizacije in izključenosti so zelo različne ter imajo velik vpliv na kakovost življenja posameznika kot so brezposelnost, nizek socialni položaj, manjše možnosti, da si ustvarijo družino, slabe bivalne razmere, manjši dostop do izobraževanja in izpopolnjevanja ter druge posledice. Da bi zmanjšali socialno izključenost oseb s težavami v duševnem zdravju, mora posameznik imeti enak dostop do ekonomskih in družbenih dobrin oziroma možnosti biti deležen spoštovanja drugih članov družbe ter biti deležen pomoči, da se v njem ponovno utrdi upanje na kakovostnejše življenje, v katerem bo lahko razvil svoj potencial.[1] Tudi v Sloveniji je psihiatrična stroka v primerjavi z drugimi medicinskimi strokami pogosto stigmatizirana, posledica česar je težja dostopnost do potrebovane pomoči in vključevanje v družbo.[1] Duševno zdravje je pomembno za kakovostno življenje posameznika in družbe, zato je treba razviti nove oziroma podpreti obstoječe dejavnosti nevladnih organizacij in drugih deležnikov v sistematičnih in stalnih programih in projektih za zmanjševanje bremena stigme in diskriminacije oziroma socialne izključenosti.[1] Zaradi posledic stigmatizacije, ki se kažejo predvsem v majhnih možnostih zaposlovanja, usposabljanja za delo in izobraževanje ter v (pre)pozni obravnavi, kar negativno vpliva na potek zdravljenja. Kot posledica se izgubljajo tudi ogromne zmogljivosti in sredstva, saj duševne motnje, kadar povzročajo invalidnost, oslabijo le nekatera področja posameznikovega psihičnega delovanja, medtem ko so druga lahko dobro ali nadpovprečno ohranjena. Osebe z duševnimi motnjami potrebujejo prilagodljiv delovni čas in pomoč v delovnem okolju.[1] Velik pomen pri zmanjševanju stigme in socialne izključenosti pa imajo tudi javni mediji. Namen zaposlitvene rehabilitacije je ohranjanje in razvijanje delovnih spretnosti, navad in veščin v delovnem okolju, ki lahko daje tudi podporo pri širšem socialnem vključevanju posameznika.[1] Uporabnikom omogoča vključitev v različne programe aktivne politike zaposlovanja (usposabljanje na delovnem mestu, javna dela) in v program socialne vključenosti. Izvajanje zaposlitvene rehabilitacije je opredeljeno kot javna služba v okviru mreže izvajalcev zaposlitvene rehabilitacije. [1] Poleg Inštituta Republike Slovenije za rehabilitacijo in izvajalcev storitev zaposlitvene rehabilitacije izvajajo naloge na področju zaposlitvene rehabilitacije tudi rehabilitacijski svetovalci in rehabilitacijske komisije pri Zavodu Republike Slovenije za zaposlovanje. [1] Pravice oseb z motnjami duševnega zdravja na delovnem mestu[uredi | uredi kodo] Dostop do trajne zaposlitve posameznikov s hujšimi duševnimi težavami je eno izmed najtežjih vprašanj, s katerimi se sooča družba. Resne duševne težave, ki prizadenejo približno 2 % svetovnega prebivalstva, se kažejo pri težavah posameznikov pri izpolnjevanju vloge, ki so si jo zadali v življenju. [4] Čeprav si več kot 70 % teh ljudi želi delati, ima samo 10 do 12 % oseb zaposlitev, ki pa se večinoma ne ujema z njihovo naklonjenostjo in zmogljivostjo. V nasprotju pa je stopnja zaposlenosti oseb z drugačno vrsto invalidnosti približno 50 %.[4] Večina držav ima urejeno zakonodajo, ki navaja, da invalidnost ne pomeni tehtnih razlogov, da se nekomu zanika pravica dostopnosti do enakih možnosti kot konkurenčnim kandidatom. Na področju invalidnosti, so osebe z duševnimi težavami še zlasti ranljive.[4] Pojem pravice do enakih možnosti v celoti upravičuje vse ukrepe za olajšanje dostopa do plačanega dela za vse tiste, ki si tega želijo in so zanj usposobljeni. Globalizacija, privatizacija in downsizing niso dovolj veljavni izgovori za socialno in ekonomsko izključenost posameznikov s težavami v duševnem zdravju.[4] Čeprav je dostop do plačanega dela za osebe s težavami v duševnem zdravju pod vplivom številnih nepredvidljivih okoliščin, kot so na primer nizka stopnja razvoja, tradicija, kultura in visoka stopnja brezposelnosti, se ne bi smela odvzeti pravica dostopa do zaposlitve osebam, ki si želijo delati in so usposobljeni za določeno delovno mesto kljub njihovi invalidnosti.[4] Delo je ena izmed najpomembnejših vrednost v družbi in posamezniku predstavlja privilegiran način za uveljavljanje vloge v družbi ne glede na njegovo invalidnost. Osebe z duševnimi motnjami se imajo pravico uveljavljati v isti družbeni vlogi kot drugi državljani in prav delo jim predstavlja možnost, da uveljavljajo to pravico.[4] Spodbujanje zaposlovanja oseb z duševnimi težavami[uredi | uredi kodo] Večina držav ima zakonodajo, ki predpostavlja, da invalidnost ne sme biti ovira pri kakovostnem življenju. Glede dostopnosti do dela zakoni narekujejo, katere in v kolikšni meri morajo biti sprejete razumne prilagoditve, ki jih mora delodajalec zagotoviti. Ameriški zakon o invalidih je bil po mnogih letih eksperimentiranja sprejet leta 1990.[4] V poglavju "Title I" opisuje standarde dostopnosti za sebe s telesnimi ali duševnimi invalidnostmi pri zaposlovanju in natančno opredeljuje, da se razumne standardne prilagoditve uporablja tudi v zasebnem sektorju.[4] Večina prilagoditev se nanaša na telesno invalidnost in vključujejo izdelavo lahko dostopnih objektov, pridobitev ali spremembo opreme ali naprav, zagotavljanje bralcev, tolmačev ali omogočanje drugih načinov pomoči. Določbe, ki se najbolj pogosto uporabljajo za osebe z duševnimi težavami so posebej razviti načini dela in so predvsem povezani s krajšim delovnim časom, spremenjenim urnikom, prestrukturiranim delom, ki delavca psihično ne obremenjuje in z dovoljenim časom za terapije.[4] Nastanitve, ki so potrebne za telesno invalidnost so zelo pogosto enkratne ali tehnične, pri čemer so prilagoditve za ljudi z duševnimi težavami preproste, vendar zahtevajo kontinuirano uporabo in delodajalci ter sodelavci potrebujejo dlje časa, da se navadijo na način dela, katerega se je potrebno držati in se izogibati spremembam.[4] Sistem kvot, ki se uporablja v desetih evropskih državah, je obveznost, ki zahteva od delodajalcev, da najamejo določen odstotek invalidov kot del svoje delovne sile.[4] Če delodajalec tega ne stori, sledi kazen, katere izkupiček se nato vloži v sklad za spodbujanje zaposlovanja invalidov. Kvotni sistem velja običajno pod določenimi pogoji za vse dele javnega sektorja in nekatere komponente zasebnega.[4] Najpomembnejše pri spodbujanju zaposlovanja je zagotavljanje stalne podpore delodajalca in sodelavcev, da se vzpostavi korekten in spodbuden delovni odnos in prijetno delovno okolje, ki temelji na sodelovanju, pomoči in partnerstvu. Zelo uspešne so se pokazale, da so poskusne dobe zaposlovanja na delovnem mestu, ki delodajalca pripravi na različne prilagoditve pri vključevanju na delo.[4] Za namene načrtovanja je bilo ugotovljeno, da je zelo koristno, da obstaja formalni vpogled predstavnikov delodajalcev in sindikatov, ki imajo odprtost za ustvarjanje delovnih mest za osebe s težavami v duševnem zdravju. Medtem ko se lahko koristijo izjemne pobude, ki izhajajo iz zasebnega sektorja, je za uveljavljanje najuspešnejših programov potrebna podpora vlade, kar pa zaradi primarne odgovornosti organov ni enostavno izvesti.[4] Jasno je, da obstaja veliko dejavnikov, ki sodelujejo pri reševanju pomena dela za ljudi s težavami duševnega zdravja, kakor tudi pri opredelitvi učinkovite prakse za spodbujanje zaposlovanja, ponovne zaposlitve in načinov za prilagoditve delovnih mest. Socialni podporni sistemi, strokovnjaki na področju duševnega zdravja in delodajalci imajo pomembno vlogo, da posamezniku pomagajo določiti možnosti in izbire, ki jih imajo, da se naučijo upravljati s potencialno onemogočenimi pogoji in da preprečijo dolgoročno hospitalizacijo.[4] Končni cilj je zagotoviti posamezniku pridobitev ali vrnitev v pridobitne, vrednostno polne dejavnosti, katerih del je tudi delo.[4] Dostop do izpopolnjevalnega dela ostaja eden od najbolj iskanih ciljev za odraslo prebivalstvo večine držav. Delodajalci, zaposleni in sindikati so se začeli zavedati, da se za današnjo populacijo ena največjih zdravstvenih težav nahaja prav na področju duševnega zdravja, ki predstavlja najpogostejši vzrok invalidnosti, ki je odgovorna za globalno breme bolezni in presega invalidnosti zaradi okužb, AIDS-a, raka in telesnih nesreč. Vpliv duševnih zdravstvenih težav na odsotnost z dela, produktivnost in zadovoljstvo pa se šele začenja uresničevati.[4] Zaradi pomembnosti dela in napredovanja v preprečevanju, zdravljenju in rehabilitaciji oseb z duševnimi težavami je smiselno obravnavati vse vidike duševnega dobrega počutja zaposlenih v organizaciji.[4] Glej tudi[uredi | uredi kodo] - Zdravje - Delo - Duševna motnja - Stres na delovnem mestu - Izgorelost - Konflikti na delovnem mestu - Duševno zdravje - Absentizem na delovnem mestu - Delovno okolje - Psihologija dela Sklici in opombe[uredi | uredi kodo] - Ministrstvo za zdravje Republike Slovenije (2011). Resolucija o nacionalnem programu duševnega zdravja. Sneto 12. 04. 2013, z naslova: http://www.mz.gov.si/fileadmin/mz.gov.si/pageuploads/javna_razprava_2011/resoluc_dusevno_zdravje/Resolucija_dusevno_zdravje_060411.pdf - Lynch, W. (2002). What is healthy employee worth? Sneto 05.04. 2013, z naslova: http://webs.wichita.edu/depttools/depttoolsmemberfiles/employeewellness/WELCOA/whatisahealthyempworth.pdf - Faculty of public health (2006). Creating a healthy workplace. Sneto 09.04. 2013, z naslova: http://www.fph.org.uk/uploads/l_healthy_workplaces.pdf - Harnois, G. & Gabriel, P. (2000). Mental health and work: Impact, issues and good practices. World Health Organization: Geneva. - Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (2012). Promocija duševnega zdravja na delovnem mestu: Povzetek poročila o dobri praksi. Sneto 08.05. 2013, z naslova: https://osha.europa.eu/sl/publications/factsheets/102 - Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu. Stres. Sneto 08.05. 2013, z naslova: https://osha.europa.eu/sl/topics/stress - Univerzitetni rehabilitacijski inštitut Republike Slovenije. Razvojni center za zaposlitveno rehabilitacijo (2010). Standardi usposabljanj in znanj za prilagoditve delovnih mest. Sneto 12.04. 2013, z naslova: http://www.ir-rs.si/f/docs/Razvojni_center_za_poklicno_rehabilitacijo/Standardi_znanj_za_prilagoditve_delovnih.pdf?irrs_admin=jnj3mren2s1na2mqicb9l6p8i4


source: fineweb

text: Tekalna plat letne pnevmatike pri 7 stopinjah celzija začne otrdeti, zato se vozne lastnosti poslabšajo. Tekalna plast zimske pnevmatike je mehkejša in omogoča boljši oprijem v hladnih razmerah. Poleg tega se od letne pnevmatike razlikujejo po manjši aktivni površini dezena, večji količini lamel in po zmesi, ki je pridodana silika, ki omogoča boljši oprijem na mokrem in cestišču in v hladnih vremenskih razmerah. Manjši kotalni upor pa prinaša manjšo porabo goriva. Zimske pnevmatike nosijo oznako M+S, kar v prevodu iz angleščine pomeni blato in sneg. Nekatere zimske pnevmatike imajo tudi znak snežinke, ki dokazuje, da so opravile dodatne teste, ki dokazujejo odlične karakteristike v zimskih razmerah.


text: - Novice - Triki - Forum - Revija - Igre - Akcije in licitacije - IT podjetja - Zaposlitveni oglasi - Dogodki - Izobraževanja - RN VIP Elektronsko sporočilo v katerem je navedeno, da je eden od vaših prijateljev na Facebooku dodal novo fotografijo na kateri ste tudi vi, je najverjetneje okuženo z virusom, zato bodite previdni preden kliknete. Če imate v Facebooku nastavljeno pošiljanje obvestil, potem bodo lahko takšna sporočilca povsem regularna. Seveda se okuženo obvestilo razlikuje že po elektronskem naslovu pošiljatelja, to pa vsebuje tudi priponko z ZIP datoteko, ki lahko (seveda če je odprete) postane zelo nevarna. S pomočjo zlonamerne programske kode lahko namreč nepridipravi popolnoma prevzamejo vaš računalnik. Če boste malce bolj pozorni boste videli, da je pošiljateljev elektronski naslov precej čuden (firstname.lastname@example.org), kar je prvi znak, da takšno elektronsko pošto enostavno izbrišete. Na priloženi sliki lahko vidite podrobnosti takšnega »spam« sporočila, ki je lahko še posebej če nismo pozorni večkrat usodno.


text: Naslov: Debeli rtič, Debeli rtič, 6280 Ankaran Polotok Debeli rtič se zajeda v Tržaški zaliv v severozahodni smeri, njegovo široko uravnano ustje doseže ob korenu 60 do 70 metrov nadmorske višine. Zahodno stran oblikujejo ob stiku z morjem prepadne stene oz. klifi, katerih vznožje zaključujejo plaže abrazijskega nastanka. Zavarovano območje obsega približno 800 metrov obalnega pasa na zahodnem delu rta, ki vključuje rob klifa, stene, abrazijsko teraso - plažo in 200 metrov obalnega morja. Višina klifa se giblje med dvanajstimi in enaindvajsetimi metri, stene pa imajo odvisno od lege tudi različno geomorfološko iin vegetacijsko podobo. Poraščene so s toploljubnim rastjem, predvsem z žuko in južno šmarno deteljo. Ob Debelem rtiču se skriva tudi pod vodno gladino atraktivna naravo, številna grebena..., naklon morskega dna je prvih 100 m zelo blag, nato pa izrazitejši. Plitva globina morja omogoča dobro osvetljenost morskega dna, kar je posledično vzrok za izrazito biosfero. Naravni rezervat Debeli rtič obsega tudi kopališče in zdravilišče, v primeru slabega vremena so na razpolago notranji bazeni in savne. Divja plaža, ki se razprostira med Zdraviliščem in Ankaranom poleti vabi vse, željne miru ob prijetnih zvokih morskih valov.


text: Minotaver Izvor[uredi | uredi kodo] Kralj Minos je nekoč pripravljal žrtvovanje bika bogu Pozejdonu. Pred tem je molil, da bi mu Pozejdon poslal bika, ki bi mu ga žrtvoval. Iz morja je res prišel čudovit bel bik, ki je bil Minosu tako všeč, da se je odločil, da ga obdrži in žrtvuje drugega bika iz svoje črede. To je razjezilo Pozejdona, ki se je Minosu maščeval tako, da je povzročil, da se je njegova žena zaljubila v bika in z njim spočela otroka, ki je bil pol človek in pol bik. Izgradnja Labirinta[uredi | uredi kodo] Minos se je na pomoč, kako prikriti sramoto, obrnil na preročišče v Delfih, ki mu je svetovalo, naj zgradi velik blodnjak, v katerega naj zapre pošast. Ogromen blodnjak, ki ga je poimenoval Labirint, mu je zgradil Dedal, vanj pa so zaprli mesojedega Minotavra. V Labirint so nato pošiljali mladeniče in mladenke, s katerimi se je prehranjeval Minotaver. Minotavrova smrt[uredi | uredi kodo] Ubil ga je Tezej s pomočjo Ariadne, Minosove hčerke, ki se je vanj zaljubila. Na začetek blodnjaka je navezal vrvico, ki mu je kazala pot iz središča, kjer je ubil spečega Minotavra z mečem, ki mu ga je priskrbela Ariadna. Tezej se je dal privesti pred kralja in ga zaprosil, naj ga kot enega izmed žrtvovanih pošlje na Kreto, češ da bo ubil Minotavra. Kralj je, ne vedoč, kdo je postavni tujec, izpolnil njegovo željo. Ko pa mu je Tezej pokazal čevlje in meč, je solzen spoznal, da pošilja v smrt lastnega sina. Toda besede ni mogel prelomiti. Kralj je skupaj z ljudstvom odpravo pospremil v pristanišče. Medtem ko je ljudstvo slavilo Tezeja, je Egej naročal sinu: »Odpluli boste kot vedno s črnim jadrom. Če pa boš v boju z Minotavrom uspel, razvijte, ko se boste vračali, belo jadro. Tako bom vedel, ali se smem veseliti zmage.« Na Kreti je atensko ladjo že pričakoval kralj Minos. Takoj je opazil Tezeja, ki se je že navzeven razlikoval od ostalih. Tezej je Minosa nagovoril in mu rekel, da ni prišel na Kreto Minotavru za kosilo, ampak da se namerava za vse večne čase znebiti nevarne pošasti. Minos se mu je posmehnil, vendar je vseeno obljubil, da bo v tem primeru osvobodil Atence in jih oprostil davka. V kraljevem spremstvu pa je bila tudi Minosova hči Ariadna. Všeč ji je bil postavni junak, a vedela je, da mu mora pomagati. Ponoči se je splazila v ječo, kjer so bili zaprti Atenci. Tezeju je prinesla čarobni meč za boj z Minotavrom ter klobčič niti, s pomočjo katerega se mu bo uspelo rešiti iz labirinta. Naročila mu je, naj priveže konec niti pri vhodu v blodnjak, nato pa med hojo odvija klobčič. Tako se bo lahko ob niti tudi vrnil. Naslednji dan so Atenci vstopili v blodnjak. Tezej se je odpravil iskat pošast, ostali pa so ostali pri vhodu. Tezej je vestno izpolnjeval Ariadnina navodila ter se prebijal med netopirji in pajki, plesnivimi in zaudarjajočimi zidovi, krvavimi sledovi in kupi človeških kosti. Zaslišal je rjovenje in nato zagledal Minotavra. Bikovska glava je sedela na orjaškem človeškem telesu, iz nozdrvi so švigali plameni in strupena sapa je prihajala iz gobca. Tezej se je spopadel s pošastjo. Urno se je izmikal ogromnim tacam, ki so segale po njem in uspelo mu je zadeti Minotavra v srce. Ariadnina nit je Tezeja varno vodila proti izhodu.Preden je odšel je moral Ariadni obljubiti da se bo poročil z njo, a ker se ni maral poročiti s hčerjo svojega sovražnika ji je na samotnem otoku v vino pomešal uspavalo in jo pustil tam zaradi vznemirjenosti pa je pozabil črno jadro zamenjati z belim in kralj je že od daleč opazil črno jadro, misleč da je njegov sin mrtev se je pognal v globine morja in tam končal svoje življenje, ko pa je zato izvedel Tezej je žaloval svojo površnost. Očetu je obljubil da bo modro vladal Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Minotaver|


text: Če na blogu najdete kakšno stvar / članek, ki jo smatrate za izrecno vašo in ne želite, da je objavljena nam pošljite na email email@example.com vaše ime, opis vašega dela oz. objave, prostor kjer se le ta nahaja, skenirano potrdilo o lastništvu in avtorizaciji vašega dela. Po prejetju dokumentov bomo objavo odstranili. UNIKATEN BLOG (Blog.unikati.eu) nikakor ne odgovarja za kakršnokoli vsebino in posledice, ki bi nastale z njeno uporabo. Ogled spletne strani na lastno odgovornost.


text: »Želim vam povedati (in to lahko poveste vsej vesoljni Sloveniji), da je knjiga Mit o podjetniku po mojem mnenju NAJBOLJŠA knjiga za podjetnike, kar mi jih je prišlo pod roke, in prebrala sem vsaj 50 knjig s tega področja. Najboljši čas za branje je, ko imamo svojega posla vrh glave in smo polni misli: »Tega se ne grem več!« Mislim, da jo bom morala spet vzeti v roke... J. Najpomembnejši nauk iz knjige, ki sem ga dobila, je, da ni treba biti popoln in da se vedno da kaj narediti. RES OD SRCA PRIPOROČAM!«


text: |OCENA|| Meso narežemo na kose, dolge približno 2 cm. Iz sestavin zamešamo marinado in z njo prelijemo meso. Premešamo in pustimo stati nekaj ur v hladilniku. Nato nabodemo kloščke mesa na paličice in jih spečemo na žaru. Ponudimo jih z rižem ali kruhom. |Za pošiljanje mnenja o receptu, morate biti član Kulinarika.net. Kliknite na VPIS ali PRIJAVO!|


text: Vaš življenjepis je glavni razlog, da vas ne povabijo na zaposlitveni intervju Življenjepis Če se postavite v kožo kadrovika, boste hitro ugotovili, da je precej lažje zavreči življenjepis, kot pa kandidata poklicati na intervju. To se vam mogoče zdi nenavadno, vendar je res. Na večino prostih delovnih mest se prijavi vsaj sto kandidatov. To je za vas slaba novica, saj kadrovik posameznemu življenjepisu ne bo namenil več kot dve minuti. Na hitro osvežimo potek selekcijskega postopka: - - Delodajalec (ali kadrovska agencija) objavi zaposlitveni oglas. - - Na prosto delovne mesto prejme kopico prijav. - - Pregleda prejete življenjepise in izlušči najboljše kandidate. - - Z izbranimi opravi zaposlitvene intervjuje. - - V kolikor ima dva (ali več) enakovrednih kandidatov, opravi drugi krog intervjujev. - - Zaposli najboljšega kandidata. Večina kandidatov ostane že na prvi stopnici, saj s svojim življenjepisom niso uspeli prepričati kadrovika, da so vredni povabila na zaposlitveni intervju. In kaj lahko iskalec zaposlitve stori, da se temu izogne? Prva stvar – prijavite se na zaposlitveni oglas, ki vsaj okvirno ustreza vašim znanjem in izkušnjam. Ne prijavljajte se kar vsepovprek, kajti tak sistem nikoli ne vrne želenih rezultatov. Bodite pošteni do sebe – naredite pregled vseh izkušenj in znanj, ki jih posedujete. Preglejte zaposlitvene oglase in naredite izbor tistih, ki so skladni z vašimi izkušnjami. Upoštevajte lastne želje, vendar ne pretiravajte. Če delate za tekočim trakom, boste težko takoj kandidirali za direktorja proizvodnje. Pojdite korak za korakom. Druga stvar – na izbrano prosto delovno mesto se prijavite s življenjepisom, ki bo prirejen za točno to pozicijo. To seveda zahteva več časa, kot če bi poslali neko splošno že v naprej pripravljeno prijavo. Vendar, če hočete na intervju, si boste ta čas pač morali vzeti. Natančno preberite besedilo zaposlitvenega oglasa. Pri pisanju življenjepisa uporabljajte isti jezik, kot kadrovik pri pisanju zaposlitvenega oglasa. Tretja stvar – izbirajte prave ključne besede. To se zadnje čase pogosto pojavlja v navezavi s pisanjem življenjepisov. V prvi vrsti zaradi vse pogostejših elektronskih filtrov, ki delajo selekcijo na podlagi vsebujočih ključnih besed. Ključne besede pa so pomembne tudi za živega bralca. Če boste uporabljali prave besede, bo kadrovik v vas prepoznal osebo, ki ve o čem govori. In kot vedno – ne pretiravajte, še posebej ne s kakšnimi zguljenimi pridevniki. Četrta stvar – trikrat preverite vaš življenjepis, če vsebuje morebitne slovnične napake. Če ste v dvomih, prosite za pomoč. Ne zanašajte se samo na strojno preverjanje. Nekateri kadroviki so še posebej občutljivi na napake in z veseljem odstranijo življenjepis, ki ne dosega standardov. Poznam primer, ko kandidat ni prišel do intervjuja, ker se je zatipkal pri pisanju svojega elektronskega naslova in ga povabilo ni doseglo. Si v teh časih lahko to privoščite? Če boste upoštevali zgornja navodila, si boste močno povečali možnost za zaposlitveni intervju. Seveda pa mora biti tudi vsebina življenjepisa taka, da bo zmotivirala kadrovika do te stopnje, da vas bo povabil na intervju. Poglejte še Pišete življenjepis po dolgem času? Potem preletite trende sodobnega CV-ja. Oblike življenjepisov s... več » Delodajalci prejmejo na kupe življenjepisov. Včasih le po nekaj deset, sedaj pa tudi po nekaj sto. ... več » Razvoj tehnologij vstopa v vsako poro našega življenja. Enako se dogaja tudi na področju zaposlovan... več » Iskanje zaposlitve se po navadi začne s pisanjem prošnje. No, nekateri oddajo vlogo za delo, drugi ... več » Motiti se je človeško. Motiti se, oziroma delati napake, ko pišete prošnjo, pa je lahko usodno. No,... več » Pisanje življenjepisa ni bil nikoli enostaven projekt, v teh časih pa še posebej ne. Zahteve in zak... več » Karierni svetovalci izpostavljajo pomen, da svoj življenjepis prilagodite zaposlitvenemu oglasu in ... več » Našli ste idealno prosto delovno mesto zase, skrbno pripravili svoj življenjepis in oddali prijavo.... več » V današnjem svetu se vam vedno mudi. Svet je vedno hitrejši, ker nimamo časa, želimo vse na hitro –... več » Ste že pomislili, da bi svoj standarden življenjepis dopolnili z zanimivimi video vsebinami? Danes... več »


text: Biosferni rezervat To so območja, na katerem se uresničujejo trije poglavitni cilji: ohranjanje naravne dediščine in biotske pestrosti, trajnostni razvoj ter znanstveno raziskovanje in spremljanje stanja (monitoring). Osrednja območja teh rezervatov so pod strožjim režimom varovanja in so navadno zavarovana s posebno nacionalno zakonodajo držav, na katerih ozemlju ležijo. Zelo pogosto gre za narodne parke ali naravne rezervate, nemalokrat pa tudi za območja, zavarovana z mednarodnimi konvencijami - na primer za območja mednarodno pomembnih mokrišč ali območja, vpisana v UNESCOv seznam naravne in kulturne dediščine človeštva. Vsebina Ureditev biosfernih rezervatov[uredi | uredi kodo] Ureditev biosfernih rezervatov je podobna urejanju narodnih parkov: - Bistveni del vsakega parka je njegovo jedro, zato je nujno strokovno preudarno varovanje biotske raznovrstnosti z odvračanjem vsega kar moti naravo; - Osrednji del parka naj obdaja varovalni (blažilni) pas, v katerem so dopuščene le sonaravne dejavnosti stalnega prebivalstva, ekoturizem in rekreacija, raziskovanja in okoljsko izobraževanje, ne pa naseljevanje; - Zunanje prilagodljivo prehodno območje, v katerem so gospodarske dejavnosti in turistična središča z agencijami ter širokim zaledjem za turizem. Biosferni rezervati po svetu[uredi | uredi kodo] Prvi biosferni rezervat je bil priznan leta 1976, leta 2006 je na svetu v UNESCO program MAB vpisanih 482 biosfernih rezervatov v 102 državah. Biosferni rezervati v Sloveniji[uredi | uredi kodo] - Julija 2003 je UNESCO razglasil Julijske Alpe za biosferni rezervat svetovnega pomena - Biosferni rezervat Julijske Alpe. To je prvi biosferni rezervat v Sloveniji in obsega 195.723 hektarov v občinah Bled, Bohinj, Bovec, Jesenice, Kobarid, Kranjska Gora, Radovljica, Tolmin in Žirovnica. Osrednje in robno območje v Julijskih Alpah sta določeni z zakonom o Triglavskem narodnem parku, prehodno območje pa obsega širši del Julijskih Alp. - 29.oktobra 2004 je bil v svetovno mrežo biosfernih rezervatov sprejet tudi Park Škocjanske jame - imenuje se Kraški biosferni rezervat. Obsega osrednje območje, ki obsega strogo zavarovano območje samega parka, vplivno območje parka, ki združuje vzporedne aktivnosti v skladu s smiselno ekološko rabo in prehodno območje, ki obsega območje občine Divača.


text: Sodelavci IBM Slovenija bodo s krvodajalsko akcijo okrepili vrste slovenskih krvodajalcev. Ljubljana, 15. junij – Danes, dan pred uradnim praznovanjem IBM-ove stoletnice, korporacija globalno obeležuje Dan družbene odgovornosti. V ta namen bo 300.000 IBM-ovih sodelavcev, upokojencev in IBM-ovih poslovnih partnerjev po celem svetu opravljalo prostovoljno delo v lokalnih skupnostih. IBM Slovenija v okviru te iniciative skupaj z Zavodom Republike Slovenije za transfuzijsko medicino in Mladinskim domom Malči Beličeve organizira krvodajalsko akcijo. 16. junija IBM uradno obeležuje stoletnico delovanja. V sklopu praznovanja visokega jubileja ter bogate zgodovine IBM-a na področju družbene odgovornosti, korporacija danes v več kot 120-ih državah sveta, obeležuje Dan družbene odgovornosti. »V čast stoletnice delovanja naše korporacije IBM-ovi prostovoljci po celem svetu na različne načine pomagajo lokalnim skupnostim, v katerih delajo in živijo,« pravi Stanley S. Litow, podpredsednik programa IBM Corporate Citizenship. K sodelovanju so povabili tudi IBM-ove poslovne partnerje in stranke. »Verjamemo, da lahko s skupnimi močmi pomagamo zgraditi modrejši planet« še dodaja Litow. Na današnji dan, pa tudi v prihodnjih mesecih, se bodo tako pod okriljem IBM-a izvajale številne družbeno odgovorne akcije po celem svetu. Med drugimi: predsednik in generalni direktor IBM-a Samuel J. Palmisano bo v svojem rojstnem mestu (Baltimore, ZDA) učencem višjih razredov osnovne šole predaval o znanosti in matematiki z razpravo o Watsonu, IBM-ovem superračunalniku, ki je letos zmagal na priljubljenem TV kvizu Jeopardy!. V Nigeriji bodo IBM-ovci sto dni delovali kot mentorji stotim majhnim podjetjem in jim pomagali na različnih področjih poslovanja s pomočjo IBM-ove tehnologije. V Novi Zelandiji bodo IBM-ovci v okviru programa Age Concern izobraževali starejše, kako izkoristiti tehnologijo mobilnih telefonov v primeru naravnih nesreč, potresov, zdravstvenih težav ipd., v Urugvaju pa bodo IBM-ovci v sodelovanju z urugvajsko nevladno organizacijo Projoven delovali kot mentorji mladim ljudem iz revnih sosesk pri iskanju njihove prve zaposlitve. V okviru dneva družbene odgovornosti bodo aktivni tudi sodelavci IBM Slovenija, in sicer se bodo lahko od junija do konca avgusta udeležili krvodajalske akcije. »Ob naši stoletnici ter z mislijo na vse, ki jim lahko pomagamo s tem preprostim, a plemenitim dejanjem, smo se odločili, da okrepimo vrste slovenskih krvodajalcev« pojasnjuje odločitev za izvedbo krvodajalske akcije Roman Koritnik, generalni direktor IBM Slovenija. Akcijo s sloganom »Darujem, kar potrebujem« IBM Slovenija izvaja v sodelovanju z Zavodom Republike Slovenije za transfuzijsko medicino in Mladinskim domom Malči Beličeve. »K sodelovanju pozivamo vse, ki soustvarjajo IBM-ovo zgodbo v Sloveniji – naše sodelavce, poslovne partnerje, stranke, prijatelje in druge« še dodaja Koritnik. Več informacij: www.ibm.com/press/us/en/pressrelease/34788.wss


text: Muljava je prijazna dolenjska vasica, ki se je spojila z imenom Josipa Jurčiča. Tu je preživljal mladostna leta in pozneje v literarnih podobah ohranil utrip svojega časa in poteze ljudi. S svojimi deli je postavil trdne temelje slovenskemu pripovedništvu; napisal je prvi slovenski roman Deseti brat, vrsto daljših pripovedi, prvo slovensko tragedijo Tugomer in vrsto kratkih proznih pripovedi. Jurčičevo rojstno hišo je leta 1826 postavil pisateljev ded in do danes ni bila predelana. Njen talni načrt je značilen za osrednjo slovensko kmečko hišo 19. stoletja. Sestavlja jo pet opremljenih prostorov: veža s črno kuhinjo in ognjiščem, »hiša«, »kamra« in na drugi strani veže »štiblc« in klet. Na severni strani pa je podaljšana za majhen hlev, nad katerim je bil včasih lesen skedenj. Danes je na tem delu predstavljeno Jurčičevo življenje in delo. Slovenski etnografski muzej je v letih med 1966 in 1979 domačijo dopolnil z dodatnimi objekti: čebelnjakom, kaščo in sušilnico za lan. Ob gozdiču je postavil leseno bajto -Krjavljevo kočo. Za Jurčičevo domačijo je čudovit naraven amfiteater, kjer domača gledališka skupina tradicionalno uprizarja Jurčičeva dela.


text: Večer poljske kulture Večer poljske kulture je nastal v sodelovanju z veleposlaništvom Republike Poljske v Sloveniji: VSTOPNINA: 5 evrov // firstname.lastname@example.org Petek, 20. april // 20.00 Roman Polański // 1962 // Poljska // 94 min Prvi film Romana Polanskega, ki je bil leta 1962 posnet le s tremi igralci v bolj ali manj anonimnih vlogah, vpletenih v zgodbo rivalstva in seksualne napetosti. Film je požel izjemno mednarodno slavo in naklonjenost, prislužil pa si je tudi nominacijo za tujejezičnega oskarja ter tako Polanskemu in skladatelju Krzysztofu Komedi omogočil izjemno kariero v tujini. ENG: Roman Polanski’s first feature film was shot in 1962 with only three actors playing almost anonymous characters involved in a story of rivalry and sexual tension. Followed by an international acclaim and recognition (nomination for Best Foreign Language Film) it set on Polański’s and film’s music composer Krzysztof Komeda’s careers abroad. ####### Petek, 20. april // 22.00 Artur Dutkiewicz Trio: Hendrix Piano Album in koncert Hendrix Piano je presenetljiv in svež pogled jazz-ista na dobro poznane nesmrtne pesmi legendarnega Jimija Hendrixa. Izvedbe uspešnic Hey Joe, Crosstown Traffic, Purple Haze, Little wing in Angel skozi jezik sodobnega jazza zaživijo v novi luči in barvi, prej še nikoli slišani, saj je to prva interpretacija Hendrixa v izvedbi klavirskega jazz tria doslej. ENG: The album “Hendrix Piano” and the concert is a surprising jazz musician’s look at well-known pieces of the legend of rock music – Jimi Hendrix. Including such hits as Hey Joe, Crosstown Traffic, Wind Cries Mary, Little Wing and Angel played using the language of contemporary jazz. „Hendrix Piano” is the first ever jazz album presents Hendrix music in the piano jazz trio.


text: Zdravei Iva, Parvo Wellcome to Calgary ! Spored men stapkite koito triabva da predpriemesh sa slednite: 1. Izkarvash si dokumentite tuk - Permanent Resident Card, Social Insuarance Number, Alberta Health Card. Za Permanent Resident Card shte triabva da chakash okolo 3 sedmici da ti ia pratiat (mozhe i po barzo da stane. 2. Dokato stanat tvoite dokumenti gotovi: 2.1 podgotviate dokumentite za sponsorship, tuk sa vsichki nuzhni dokumenti s obiasneniata kam tiah: http://www.cic.gc.ca/english/applications/fc.html 2.2. tarsish si bilet za BG 2.3 urezhdate svatbata. 3. Pribirash se v BG. 4. Zhenite i podavate dokumentite (kato toi parvo si vadi medicinskite vav poliklinika Vita). V momenta procedurata otnema 3-4 mesetza dokato toi vzeme visa. Ako tragnesh da si tarsish rabota osobenno ako e "Full Time Employee" mozhe da imash problem s vzemaneto na otpuska v nachaloto, taka che spored men nai dobria variant e da se varnesh oshte sega i da se zadvizhat neshtata, ako razbira se niama drugi prechki za tova. Za sponsoriraneto na "Spouse" ne se iziskvat dohodi (ako ne sa go promenili neshto de, no mozhe da pitash na telefona za vrazka). Za drugo ne se seshtam v momenta, no ako ima neshto pishi tuk.


text: Tema na denya | Vûnshna politika | Parlament | Pravitelstvo | Sûdebna vlast | Politicheski partii i organizatsii | Sotsialna obstanovka | Sotsiologicheski izsledvaniya | Ikonomika | SVETOVNITE NOVINI V BÛLGARSKIYA PECHAT - Edjevit prisûstva na tûrjestvenoto chestvane na razdelenieto na Kipûr. - ES se gotvi da otmeni sanktsiite sreshtu CHerna gora i Kosovo. - Rekorden broy opiti za pokusheniya sreshtu Kastro. BÛLGARIYA I KRIZATA V KOSOVO - Holandiya shte poeme bûlgarskiya vzvod ot 40 dushi v Kosovo. - Vûv vrûzka s vûzstanovyavaneto na Kosovo tûrgovskiyat ministûr Vasilev e izpratil pisma do ES i SASHT. AKTSENTI V TSENTRALNIYA PECHAT - Dnes v Atina Kostov shte se sreshtne sûs Simitis. - Na sreshtata v Bryuksel ministûr Mihaylova predloji Sofiya za tsentûr na informatsionno byuro. - Vûnshno ministerstvo zayavi, che nyamame problem s rusnatsite. - Trima bûlgarski deputati sa uchastvali na tûrjestvata v Severen Kipûr - Livan razreshi na "Hemus eûr" i "Er via" da letyat do Beyrut - Zakonût za mestnite izbori shte bûde priet do kraya na yuli, zayavi predsedatelkata na PG na SDS Mihaylova. - 80% ot sobstvenitsite na gori sa podali zayavleniya za restitutsiya, vûrnati sa 91,97% ot obshto 55,6 mln. dka. podlejashti na vrûshtane zemedelski zemi, sûobshti zemedelskiyat ministûr Vûrbanov. - Ojûnato e 52% ot jitoto, startira tûrgoviyata sûs skladovi zapisi. - Zapochvat pregovorite na SDS s koalitsionnite parnüori. - Rabotodateli i sindikati ne se razbraha za osiguritelnite vnoski pri obsûjdaneto na noviya sotsialno-osiguritelen kodeks. - Pada doverieto v institutsiite, pokazva izsledvane na "Galûp interneshûnûl" za yuni. - Dve treti ot bûlgarite smyatat da gasuvat na mestnite izbori, sochi izsledvane na NTSIOM. - Trimata kandidati za "Neftohim" podadoha podobreni oferti v srok. TEMA NA DENYA Bûlgariya i krizata v Kosovo Holandiya shte poeme bûlgarskiya vzvod ot 40 dushi v Kosovo Vchera ot Ministerstvoto na otbranata sûobshtiha, che bûlgarskiyat injenernostroitelen vzvod ot 40 dushi shte deystvuva v sûstava na holandskiya batalüon v rayona Orahovats i Pech. Zasega Holandiya e dala printsipnoto si sûglasie. Vodeni sa bili pregovori i s drugi dûrjavi ot NATO. Veche treta godina Holandiya finansovo izdûrja i bûlgarskiya vzvod v Bosna i ochevidno e sûglasna da poeme i tozi v Kosovo. V blizkite sedmitsi ministrite na otbranata na dvete strani shte tryabva da podpishat sporazumenie, koeto tryabva da se odobri ot parlamentite na dvete strani. Do 1 avgust holandskiyat parlament e v otpusk, a ot 1 avgust tova shte napravi bûlgarskiya . Ot NATO shte poemat tekushtata izdrûjka na bûlgarskiya vzvod, a ot Bûlgariya shte se plashta samo po 1000 marki zaplata, plyus zaplatite v levove za semeystvata na voynitsite v Bûlgariya. Vzodût ot 40 dushi navyarno shte bûde komplektovan ot slujili veche v Bosna ofitseri i serjanti. Holandskiyat batalüon e ot 2050 choveka i e pod nemsko komandvane v sûstava na nemska brigada. /"24 chasa"/ Vûv vrûzka s vûzstanovyavaneto na Kosovo tûrgovskiyat ministûr Vasilev e izpratil pisma do ES i SASHT Vchera sûobshtiha ot Ministerstvoto na tûrgoviyata i turizma, che ministûr Valentin Vasilev e izpratil pisma do ES, OON i SASHT vûv vrûzka s pravitelstvenata programa za namalyavane na zagubite ot voynata v Kosovo. Toy nastoyava da se razshiri dostûpa do evropeyskite pazari za zûrneni hrani, presni plodove, mlechni produkti i dreben rogat dobitûk ot Bûlgariya. Na OON se predlaga bûlgarski firmi da uchastvuvat vûv vûzstanovyavaneto na Kosovo i da zadovolyavat nujdite na miropazvashtite sili tam chrez sûzdavaneto na tsentûr za provizii blizo do granitsata s Makedoniya. V pismo do gen. Dalager, shef na tilovite chasti na NATO, Vasilev predlaga Bûlgariya da snabdyava KFOR s hrana i stoki ot pûrva neobhodimost. Ot SASHT se iska da se osiguri po-golyam pazaren dyal za bûlgarskite stoki chrez shemata za preferentsii i sûdeystvie ot pravitelstvoto za zastrahovane i gerantirane na amerikanskite chastni investitsii v Bûlgariya. Osven pismata e izpraten i katalog s bûlgarski firmi, koito sa gotovi da se vklyuchat vûv vûzstnovyavaneto na Kosovo. / "Trud"/ *** V stranata Dnes v Atina Kostov shte se sreshtne sûs Simitis Dnes na dvudnevno ofitsialno poseshtenie v Gûrtsiya shte zamine premierût Ivan Kostov po pokana na negoviya kolega Kostas Simitis. V bûlgarskata delegatsiya sa vklyucheni vitsepremierût i ministûr na regionalnoto razvitie i blagoustroystvoto Evgeniy Bakûrdjiev, ministûrût na tûrgoviyata i turizma Valentin Vasilev i zam.- ministûrût na vûnshnite raboti Marin Raykov. Ivan Kostov shte razgovarya s prezidenta Kostis Stafanopulos, s premiera Simitis, s predsedatelya na parlamenta Apostolos Kaklamanis i shte poluchi medala na Atina v stolichnoto kmetstvo. Kostov shte se sreshtne i s lidera na opozitsionnata konservativna partiya "Nova demokratsiya" Kostas Karamanlis. Ministrite Bakûrdjiev i Vasilev shte se sreshtnat sûs svoite kolegi Kostas Laliotis i Evangelos Venizelos, a zaedno shte posetyat i Sûyuza na grûtskite industrialtsi. V bûlgarskata delegatsiya e vklyuchena i Veselina Lyubenova - izpûlnitelen direktor na programa FAR - Transgranichno sûtrudnichestvo. Sred obsûjdanite temi shte bûdat vûzstanovitelnite raboti v regiona po Pakta za stabilnost, kakto i infrastrukturnite proekti v Gûrtsiya, Bûlgariya i treti strani. Prez 1999 g. na poseshtenie v Bûlgariya byaha prezidentût, premierût i na tri pûti vûnshniyat ministûr na Gûrtsiya. /"Demokratsiya"/ V-k "Standart" publikuva statiyata "Kostov tûrsi ramo ot Atina za ES i NATO". Otbelyazva se , che "podkrepata na yujnata ni sûsedka za vûzmojno nay-ranno nachalo na pregovorite ni za chlenstvo v ES shte e osnovnata tema i pri razgovorite na premiera pri pûrvoto mu ofitsialno poseshtenie v Atina. Pûrvata vizita na Kostov shte tryabva da izigrae i vajna rolya za tlasûka v izpûlnenie na transgranichnite ni proekti na yug." Posochvat se problemite okolo podpisanite dogovorenosti za trite novi granichni punkta i mnogo bavnata im realizatsiya. Otbelyazva se obeshtanata podkrepa na Gûrtsiya za stroeja na nov most na Dunav pri Vidin - Kalafat, za tranzita na neft po proekta Burgas - Aleksandrupolis. Gûrtsiya e na pûrvo myasto v stokoobmena na Bûlgariya s balkanskite strani i veche e vlojila 100 mln. dol. investitsii v Bûlgariya. Firma ot Gûrtsiya stana privatizator na nay-golyamata privatizatsionna sdelka v Bûlgariya dosega - tazi na BTK. V-k "Pari" publikuva statiyata "Bûlgariya i Gûrtsiya - biznes, dobrosûsedstvo i golyamo nadlûgvane". Otbelyazva se, che "Izobshto otnosheniyata s pravoslavnite ni bratya ot yug sa zaredeni s tolkova mnogo protivorechiya, che e nerealno da ochakvame nyakakva golyama novina ot zapochvashtoto dnes poseshtenie na premiera Kostov v Atina. Ot edna strana, Gûrtsiya sûrtsato ni podkrepya v stremeja za prisûedinyavane kûm ES i NATO. Ot druga strana, gûrtsite v nito edin moment ne sa se pokolebali da ni podleyat voda, kogato rechem da se preborim za domakin na nyakoya regionalna initsiativa. Vûpreki prepûnikamûnite v otnosheniyata mejdu dvete strani nie sme obrecheni da tûrsim razbiratelstvo". Na sreshtata v Bryuksel ministûr Mihaylova predloji Sofiya za tsentûr na informatsionno byuro V izkazvaneto si na konferentsiyata na ministrite na vûnshnite raboti ot ES v Bryuksel ministûr Nadejda Mihaylova e razvila tezata, che za reshavaneto na problemite na Balkanite e neobhodim nov, evropeyski podhod, a Paktût za stabilnost e samo negovoto nachalo. Tya e zayavila, che Bûlgariya tûrsi ne upravlenie na krizite v regiona, a obshta kontseptsiya za razvitieto mu vûz osnova na negovoto evropeizirane. Bûlgariya predlaga da se sûzdade byuro ili agentsiya za sûtrudnichestvo v oblastta na informatsiyata i izrazyava gotovnost da e domakin na podobna agentsiya. Spored Mihaylova postroyavaneto na nov most pri Vidin - Kalafat ne e bûlgaro-rumûnski, a evropeyski vûpros i negovoto realizirane shte napravi vûzmojno realiziraneto na koridor 1 4. Mihaylova e potvûrdila interesa na Bûlgariya ot izgrajdaneto na koridor 1 8, koyto shte svûrzva Bûlgariya s Makedoniya i Albaniya. Vchera Mihaylova se e sreshtnala s noviya ministûr na vûnshnite raboti na Belgiya Lui Mishel i s predsedatelya na Senata Arman de Dekar. Bûlgariya i zanapred shte moje da razchita na podkrepata na Belgiya po vûprosite za zapochvaneto na pregovorite s ES za chlenstvo v nachaloto na 2000 g. i za integratsiyata v NATO pri sledvashtoto razshiryavane. Belgiya shte se stremi da zapazi pozitsiite si na vodesht investitor v Bûlgariya i shte sûdeystva za izvajdane na Bûlgariya ot shengenskiya spisûk. Mihaylova e predlojila dosie po vûprosa za izvajdaneto na Bûlgariya ot shengenskiya vizov spisûk, v koeto sa posocheni postijeniyata na Bûlgariya v tazi nasoka. /"Demokratsiya"/ Vûnshno ministerstvo zayavi, che nyamame problem s rusnatsite Vchera govoritelyat na vûnshno ministerstvo zayavi, che "Nyama problem s rusnatsite i ofitsialno ot ruska strana ne e postavyan vûprosût za nyakakvo nedovolstvo ot pozitsiyata na Bûlgariya. Tvûrdenieto, che sme iskali imenata na ruskite voennoslujeshti, e manipulativno. Bûlgariya e postavila iziskvaneto samo za imenata na komandirite na poleti i za broya na voynitsite. Rusiya nyama osnovanie da e nedovolna ot usloviyata za preminavane, zashtoto te sa validni za vsichki. Do dni shte im predlojim ramkovo sporazumenie", uveri govoritelyat na vûnshno ministerstvo./" 24 chasa"/ V-k "Standart" iztûkva zayavlenieto na govoritelya na ruskoto vûnshno ministerstvo Vladimir Rahmanin, spored koeto reshenieto na Rusiya da se otkaje ot vûzdushen koridor prez Bûlgariya e svûrzano s formaliziranite iziskvaniya , izdignati ot bûlgarska strana."Predvaritelnite usloviya prevrûshtat v nerealni nashite namereniya", zayavil Rahmanin. Pod formalizirani iziskvaniya toy razbiral predstavyaneto na spisûchniya sûstav na voynitsite, koito shte minat prez Bûlgariya i izlizaneto na parlamenta v otpusk. Boris Malahov - zamestnik shef na Upravlenie po informatsiya v ruskoto vûnshno ministerstvo, e zayavil po telefona, che "Ako Bûlgariya proyavi gotovnost za sûtrudnichestvo i promeni rejima na tranzita, nie shte go razgledame, vûv vseki sluchay nyama da se pravim na sûrditi". V-k "Novinar" publikuva statiyata "Bûlgariya prekali s metanite pred Zapada", v koyato se konstatira, che "ruzultatût ot provalyaneto na ruskata mirotvorcheska aktsiya prez Bûlgariya bezuslovno shte ima negativni posleditsi v dvustrannite otnosheniya. Nay-malkoto zashtoto neobmisleniyat ni hod shte nalee voda v melnitsata na kremûlskite hardove. I shte ni bûde pripomneno mnogo skoro, kogato pak se otvori vûpros za tranzitnite kvoti na ruskite energonositeli. Otkûdeto i da poglednem, povedenieto ni e pretsedent na Balkanite. To ni otgranichava otnovo ot gûvkavata diplomatsiya na sûsedite. Izglejda shte si ostanem s ediniya tsivilizatsionen izbor. Zashtoto za balkanski plan Marshal na Zapad vse po-krasnorechivo mûlchat i sledovatelno pûtyat ni za Evropa prez YUgoslaviya za dûlgo vreme shte e otryazan v pryak i prenosen smisûl". V-k "Monitor" iztûkva kazanoto ot poslanika na Angliya v Sofiya Richard Stag vchera pred Bûlgarskoto diplomatichesko drujestvo, che Bûlgariya tryabva da vûzstanovi otnosheniyata si s Rusiya. "Razbira se , ne govorya za blizko sûyuznichestvo, kakvoto ste imali v nedalechnoto minalo" kaza Stag. Spored nego, "ako vednûj sa bili dadeni koridori za silite na KFOR, usloviyata za drugite strani - uchastnichki tryabva da sa sûshtite". Trima bûlgarski deputati sa uchastvali na tûrjestvata v Severen Kipûr Na pûrva stranitsa v- k "Novinar" sûobshtava, che trima bûlgarski deputati -Kasim Dal, Hasan Ademov i Ramadan Bayramov - sa vzeli uchastie v tûrjestvata po sluchay 25 - godishninata ot navlizaneto na turskite voyski v Kipûr. Tova e diplamoticheski skandal, zashtoto moje da se iztûlkuva kato jelanie na Bûlgariya da priznae turskata republika v Severen Kipûr. Ot DPS sa zayavili, che deputatite sa zaminali s lichni pokani. Livan razreshi na "Hemus eûr" i "Er via" da letyat do Beyrut Vestnitsite dnes otbelyazvat vcherashnoto zayavlenie na poslanika na Livan v Sofiya Hyusein Musaui, che aviakompaniya "Balkan" nyama da leti do Beyrut. Tova reshenie se otnasya i do poletite na "Balkan" do Siriya i oshte dve islyamski strani, koito prekratiha poletite ot 15 yuli. Poslanik Musaui deklarira, che "Po tozi nachin pokazvame nedvusmisleno dobronamerenoto si otnoshenie kûm Bûlgariya." Spored nego prehvûrlyaneto na aktsiite na "Balkan" na registriranata v Holandiya "Bolkan eûrlayns holdings" e tûrgovska hitrost, koyato edva li shte dovede do vûzstanovyavaneto na sprenite poleti na natsionalnite prevozvachi. "Hemus eûr" obmislya vûzmojnostta da zapochne redovni poleti do Beyrut, a "Er via" smyata da prodûlji samo s chartûrni poleti. Do momenta Ministerstvoto na transporta na Bûlgariya ne e poluchilo ofitsialna nota za prekratyavane na poletite na "Balkan". Parlamentût glasuva za uvelichavane na globite za narusheniya na chinovnitsite pri zemerazdelyaneto Nekolkokratno shte se uvelichat globite za dlûjnostni litsa, koito ne izpûlnyavat zadûljeniyata si ili izvûrshvat narusheniya pri zemerazdelyaneto. Tova reshiha vchera deputatite pri gledaneto na vtoro chetene na izmeneniya na Zakona za sobstvenostta i polzvaneto na zemedelskite zemi. Ot 500 do 2000 novi leva shte e globata za vseki dûrjaven slujitel, koyto ne vûrshi dobrosûvestno rabotata si po vrûshtaneto na zemyata. Pri vûzprepyatstvane na izpûlnenieto na Zakona za sobstvenostta i polzvaneto na zemedelski zemi sanktsiyata za chinovnitsite shte e ot 15 do 2000 novi leva. Dosega i v dvata sluchaya sanktsiyata beshe do 500 000 stari lv. ili 500 denominirani. Promenite v zakona predvijdat globa ot 2000 do 10 000 leva za litsa, koito bez pravno osnovanie polzvat zemedelski imoti s vûzstanoveno pravo. Za premestvane na traen znak za granitsa na imot ili mejda sanktsiyata e ot 250 do 500 lv. Ot 500 do 1000 lv. e globata za umishleno unishtojavane na polski pût. Zakonût za mestnite izbori shte bûde priet do kraya na yuli, zayavi predsedatelkata na PG na SDS Mihaylova Zakonût za mestnite izbori shte bûde priet do kraya na yuli, zayavi predsedatelkata na PG na SDS Ekaterina Mihaylova sled zasedanie na Natsionalniya izpûlnitelen sûvet na SDS vchera. Promenite shte se diskutirat sledvashtata sedmitsa i nyama da se otlagat za septemvri. Rayonnite kmetove nyama da se izbirat, nyama da ima i rayonni sûveti. Tova oznachava, che bûdeshtiyat kmet na stolitsata naprimer shte raboti s ekip na rayonnite kmetove, koyto obshtinskiyat sûvet izbere. Taka shte e i vûv Varna, Burgas i Plovdiv, komentira "Sega". Deputatite ot komisiyata po mestno samoupravlenie premahnaha i iziskvaneto za obrazovatelen tsenz na kmetove i obshtinski sûvetnitsi. Te predlagat s edna byuletina da se glasuva za kmetove i s vtora - za sûvetnitsi. Izbiratelite shte otbelyazvat s krûstche predpochetenite ot tyah kandidati. V selishte s naselenie pod 500 choveka nyama da izbirat svoy kmet, a obshtinata shte im go naznachava, reshi komisiyata po mestno samoupravlenie. BZNS - Naroden sûyuz beshe nay-golemiyat protivnik na tazi ideya, zashtoto lishava nyakolkostotin sela ot izbiratelni prava. "Izbori ne se pechelyat sûs zakon, a s programi i kandidati", kaza Mihaylova po povod upretsite na opozitsiyata, che SDS se gotvi da specheli prez oktomvri slujebna pobeda chrez promeni v zakona v posledniya moment. Nie ne se bavim sûs zakona, a BSP s kandidatite si, otbelyaza vitsepremierût Bakûrdjiev. 80% ot sobstvenitsite na gori sa podali dokumenti za vrûshtaneto im, sûobshti zemedelskiyat ministûr Vûrbanov CHastnite gori sa 17% ot masivite v stranata i zakonoviyat srok za zayavleniya za restitutsiya izteche na 30 yuni. Ministûrût utochni, che ostanalite 20% ot sobstvenitsite veroyatno nyamat dokumenti. Te tryabva da podadat zayavlenie za restitutsiya do kraya na oktomvri. Za lipsa na dokumenti se priznava obache samo ako e bil unishtojen emlyachniyat registûr v sûotvetnoto zemlishte. Ako sobstvenitsite samovolno sa reshili da si skriyat dokumentite i sobstvenostta im da se udostoveryava ot anketni komisii, shte si ostanat bez imoti, obyasnyava za presata shefût na Natsionalno upravlenie po gorite Milko Stanchev. Anketnite komisii shte se naznachavat ot oblastnite upraviteli. Tova reshiha upravitelite na sreshta s ministûr Vûrbanov vchera. Obshtinite sûshto sa podali dokumenti za vrûshtaneto na gorite im, no tochni danni v zemedelskoto ministerstvo nyama, tûy kato te sa predyavili pretentsii i za dûrjavni imoti, koito sa im bili dadeni samo za polzvane. Do edna godina sled podavaneto na zayavleniyata za restitutsiya na gorskite imoti pozemlenite komisii tryabva da izlyazat s reshenie, a do 6 mesetsa sled nego - i da vûvedat sobstvenitsite vûv vladenie. Resheniyata na pozemlenite komisii, vzeti slled kato anketnata komisiya se e proiznesla za sobstvenostta vûrhu gori bez dokumenti, sa okonchatelni i ne se objalvat. /"Demokratsiya"/ V kraya na 2000 g. restitutsiyata na gorite tryabva da priklyuchi, utochnyava "Trud". Kompensatsionnite bonove za obezshtetenie na nevûrnati zemedelski imoti veche sa gotovi, sûobshti zemedelskiyat ministûr Vûrbanov Veche sa vûrnati 91,97% ot obshto 55,6 mln. dka. podlejashti na vrûshtane zemedelski zemi. Prez vtorata polovina na godinata shte se raboti po kompensatsiyata na zemedelskite imoti. Zemedelskoto ministerstvo gotvi naredba za tûrgovete za prodajba na dûrjavni zemi na obshtinsko, oblastno i natsionalno ravnishte. V tyah moje da se kupuva zemya s bonove. Obezshtetyavaneto za zemedelskite imoti shte e po tekushti pazarni tseni, koito sa okolo 2 pûti po-visoki ot realnata im pazarna tsena v momenta. Po priblizitelni smetki na agrospetsialistite obezshteteniya chrez bonove shte sa neobhodimi za okolo 1,5 mln. dka. zemi. /"Demokratsiya"/ V-k "Trud" sûobshtava, che spored statistikata do kraya na yuni sa izdadeni notarialni aktove edva za 22,3% ot vûzstanovenite nivi. Popravkite v Zakona za zemyata, spored koito resheniyata na pozemlenata komisiya imat silata na notarialen akt, byaha prieti na poslednoto zasedanie na parlamenta i oshte ne sa vlezli v sila. Vûrnatata zemya e po-malko ot 91,97-te protsenta, obyaveni ofitsialno. Smetkite sochat, che stava duma za 75,19%, tûy kato spored Natsionalniya statisticheski institut /NSI/ do kraya na yuni 16,78% ot poiskanite nivi sa predostaveni za polzvane. Hilyadi sobstvenitsi sa podali jalbi do oblastnite komisii sreshtu litsa, nastanili se vûrhu imotite im. V Loveshka oblast jalbite sa 352, v Razgradska - 106, v YAmbolska - 86, i t.n. Ojûnato e 52% ot jitoto Po posledni danni na agrovedomstvoto sa ojûnati 52,2% ot zasetite s peshenitsa ploshti. Ochakvanite dobivi ot rekoltata prez 1999 g. sa 3 mln. tona hlebno zûrno, utochni ministûr Vûrbanov. V momenta bûlgarskite melnitsi kupuvat hlebnata pshenitsa na tseni mejdu 130 i 160 lv./ton spored kachestvoto na zûrnoto, kaza ministûrût.Toy posochi, che tûrgovtsite spekulirat s tvûrdenieto za loshoto kachestvo na zûrnoto, zashtoto iskat da svalyat tsenata. Vûrbanov preporûcha na stopanite da izchakat s prodajbata na rekoltata si. 9000 tona zûrno ot tazgodishnata rekolta veche sa izneseni ot pristanishteto v Balchik, a treti korab zaminava tazi sedmitsa za Turtsiya. Sred osnovnite kupuvachi sa firmite "Belgi grup" i "Dominüon greyn", informira v-k "Sega". Startira tûrgoviyata sûs skladovi zapisi Gotova e mostrata za skladovite razpiski i skoro te shte bûdat otpechatani. Tova e posledniyat zakonodatelen etap, predi da zapchne tûrgoviyata na zûrno chrez skladovi zapisi. Veche sa litsenzirani i 48 zûrnohranilishta s obshta vmestimost 376 650 t i 2 publichni sklada za 70 000 t zûrno. Obshto 86 sa kandidatite za litsenz. Dnes zemedelskiyat ministûr Vûrbanov shte podpishe s predstavitel na Evroeyskata banka za vûzstanovyavane i razvitie /EBVR/ dogovor za zaem ot 50 mln. DM. Sumata e za startirane na tûrgoviyata sûs zûrno sûs skladovi zapisi. Pûrviyat transh ot 10 mln. marki se otpuska vednaga i shte se obslujva ot Ekspresbank. /"Demokratsiya" i Trud"/ Subsidiya v razmer na 10,166 mln. denominirani leva prevede na obshtinite finansovoto ministerstvo, sûobshtavat ot vedomstvoto. Ot tyah 5,128 mln. novi lv. sa otishli v obshtinite pod formata na obshta subsidiya, a ostanalite 5,038 mln. lv. predstavlyavat tseleva subsidiya za kapitalni razhodi. S tozi prevod obshtata suma na sredstvata, koito obshtinite sa poluchili ot byudjeta, stana 306,376 mln. novi lv. SÛDEBNA VLAST S obshta reklama v "Trud" i "24 chasa" germanskata grupirovka VATS e stanala monopolist na reklamniya medien pazar i e narushila zakona. Takova e mnenieto na Vûrhovniya administrativen sûd, s koeto toy potvûrjdava zabranata, nalojena ot Komisiyata za zashtita na konkurentsiyata na kontserna "Vestdoyche algemayne TSaytung", sobstvenik na "Media holding" i "168 chasa". Reshenieto po deloto shte bûde obyaveno dnes, sûobshtavat ot sûda. /"Sega"/ Zapochvat pregovorite na SDS s koalitsionnite parnüori Vitsepremierût i zam.-predsedatel na SDS Bakûrdjiev sûobshti, che SDS zapochva pregovorite s koalitsionnite si partnüori v Sofiya. Predstoeli razgovori sûs sotsialdemokratite na Yordan Nikrizov, s monarhistite, s VMRO, s Naroden sûyuz. V malko nad 70 obshtini v stranata SDS ne napravi predvalitelni izbori. V po-golyamata chast ot tyah ima obshti kandidaturi na ODS. Te shte se vklyuchat v obshtite ekipi malko po-kûsno, kogato se oformyat okonchatelno ekipite okolo tyah i zatova nyama da prisûstvat na Natsionalniya sûvet na SDS, koyto shte se sûbere na 27 yuli. Na nego shte prisûstvat vsichki kandidati i vodachi na listi za starta na predizbornata kampaniya. SHTe ima mesta, kûdeto e vûzmojno ot opredelenite sega kandidati pri pregovorite s koalitsionnite partnüori da ima razmestvane v mestata. "Tam,kûdeto ima mnogo slabi ili sporni kandidati, mojem da se obedinim okolo kandidata na nash politicheski partnüor", e zayavil Evgeniy Bakûrdjiev. Obnarodvaniyat vchera Zakon za dopûlnitelnoto dobrovolno pensionno osiguryavane ofitsialno legitimira vûzmojnostta vsyako fizichesko litse, navûrshilo 18 godini, da se osiguryava za vtora pensiya. Osiguryavaneto stava chrez vnoski, koito mogat da bûdat mesechni, za drug period ot vreme ili ednokratni za zakupuvane na pensionni prava. Razmerût na mesechnata osiguritelna vnoska ne moje da bûde po-malûk ot 10% ot minimalnata zaplata za stranata. Za stimulirane na razvitieto na tazi nova za Bûlgariya deynost zakonût e predvidil danûchni oblekcheniya. Edna ot preferenitsite e, che ot danûchno oblagane se osvobojdavat vnoskite na litsata, koito se osiguryavat sami. Vnoskite na rabotodatelite se priznavat za razhod za deynostta po Zakona za korporativno podohodnoto oblagane. S korporativen danûk nyama da se oblagat i prihodite na dobrovolniya pensionen fond. /"Pari"/ Rabotodateli i sindikati ne se razbraha za osiguritelnite vnoski pri obsûjdaneto na noviya sotsialno-osiguritelen kodeks Vchera Nadzorniyat sûvet na Natsionalniya osiguritelen institut /NOI/ obsûdi noviya sotsialno-osiguritelen kodeks. Predi zasedanieto vchera Asya Goneva ot KNSB sûobshti, che v djoba na bûlgarina sûs zaplata 100 lv. shte vlizat 13 lv. po-malko, ako ot dogodina dûrjavata razdeli po ravno pensionnite vnoski mejdu rabotodatelya i rabotnika. Sindikatite "Podkrepa" i KNSB sa kategorichno protiv rabotnitsite da plashtat 18% za pensiya. Sega ot zaplatite se udûrjat obshto 4,5% za sotsialni fondove. Samo 1% ot tyah sa za pensiya. Sindikatite nastoyavat lichnata vnoska da skochi nay-mnogo do 1/3 ot obshtata suma, koyato vliza v haznata na osiguryavaneto. Spored tyah ostanalite 2/3 tryabva da plashta rabotodatelyat, oshte poveche che toy ne vadi parite ot djoba si, a gi kalkulira v tsenata na produktsiyata, zayavi Asa Goneva. Ne e izklyucheno sporût da se reshi ne ot sotsialniya kodeks, a ot Zakona za byudjeta na fond "Obshtestveno osiguryavane", kaza sotsialniyat ministûr Neykov, koyto e i shef na Naddzorniya sûvet na NOI. Vûprosniyat zakon shte se prieme v kraya na godinata i shte opredeli sûshto konkretniya razmer na vnoskite. V zakona za byudjeta za dogodina rabotodatelite shte bûdat zadûljeni da uvelichavat zaplatite s protsenta na uvelichenito na vnoskata za rabotnika. Tova obache shte stane, samo ako dvete strani si podelyat vnoskite, zayavyavat ot NOI. Spored Dikran Tebeyan, shef na Bûlgarska stopanska kamara /BSK/, ne e dobre dûrjavata da zadûljava rabotodatelite da vdigat zaplatite zaradi osigurovkite. Toy smyata, che e po-razumno da se promeni skalata na danûchnoto oblagane na dohodite. BSK predlaga neoblagaemiyat minimum za danûk obsht dohod da se vdigne ot 2000 g., za da bûde pokrito ochakvanoto uvelichenie na lichnite vnoski za pensiya. Spored podgotveniya sotsialen kodeks vnoskite za pensiya ot 2000 g. shte se podelyat po ravno mejdu rabotodateli i raboteshti. Drug variant e podyalbata da e 34% za rabotnika i 66% za rabotodatelya. Ako se prieme obshtata vnoska za pensiya da e 32% vûrhu rabotnata zaplata, togava rabotnikût shte dava 16% i oshte tolkova shefût mu. Kakvoto i da e razpredelenieto y, tya shte e po-visoka za rabotnika ot segashnata, pishe "Trud". Do kûsno vchera, 20 yuli, proektût za kodeks ne be priet. Ministûrût, upravitelyat na NOI i predstavitelyat na rabotodatelite sa bili na shodni pozitsii, a sindikatite na protivopolojni, obobshtava v-k "Sega". Utre, 22 yuli, kodeksût tryabva da bûde gledan v pravitelstvoto. SOTSIOLOGICHESKI IZSLEDVANIYA Pada doverieto v institutsiite, pokazva izsledvane na "Galûp interneshûnûl" za yuni Spored dannite ot izsledvaneto na "Galûp" za yuni bûlgarite imat nay-golyamo doverie v prezidenta, armiyata i politsiyata. V dûrjavniya glava vyarvat 58% ot anketiranite, na voyskata - 56%, a na politsiyata - 45%. Spryamo may reytingût im pochti ne e promenen. Padnalo e obache doverieto v pravitelstvoto i v parlamenta. Doverieto v pravitelstvoto spryamo may e padnalo s 4%, a na parlamenta - s 3%. Prokuraturata i sûdût sa zapazili reytinga si. Ot samoopredelilite se kato bûlgari doverie v prezidenta imat 59%, ot turtsite - 55%, i ot tsiganite - 38%. Doverie v kabineta imat 32% ot bûlgarite, 35% ot turtsite i 19% ot tsiganite. V sravnenie s may 1998 g. reytingût na kabineta e padnal s 19 punkta, a na prezidenta - s 27 punkta. Povishilo se e obache doverieto kûm sûda i prokuraturata - s 1-2 punkta. Znachitelno e namalyalo obshtestvenoto doverie kûm nyakoi polititsi spryamo may: sûs 7% kûm shefa na parlamenta Sokolov, sûotvetno s 5% i 3% kûm vitsepremierite Bojkov i Bakûrdjiev, s 5% kûm vûnshniya ministûr Nadejda Mihaylova i s 6% kûm tûrgovskiya ministûr Vasilev. Premierût Kostov se polzva s doverieto na 37% ot izbiratelite i s nedoverieto na okolo 40% ot tyah. Podkrepata za Kostov preobladava sred vûzrastovata grupa do 40 g. Nedoverieto kûm premiera dominira sred izbiratelite v selata i malkite gradove, sotsialnoslabite, pensionerite, bezrabotnite, elektorata na BSP i Evrolevitsata. Spored mnozinstvoto bûlgari ot denominatsiyata shte spechelyat samo upravlyavashtite, tûrgovtsite i bankite, sochat dannite ot izsledvane na Natsionalniya tsentûr za izuchavane na obshtestvenoto mnenie /NTSIOM/. Smyanata na parite e ot polza za upravlyavashtite spored 75,1% ot bûlgarite. Tûrgovtsite shte imat polza spored 83,3%. Reformata s parite shte se otrazi balgopriyatno na bankite spored 71,8%. Dve treti ot bûlgarite smyatat da gasuvat na mestnite izbori, sochi izsledvane na NTSIOM.1260 dushi sa uchastvali v izsledvaneto, predstavitelno za tsyalata strana. 14,5% se kolebayat dali da glasuvat. Kato vodeshta prichina za tazi pozitsiya sochat razocharovanie ot politikata i ot polititsite, a sûshto i mnenieto, che mestnite izbori ne mogat da promenyat nishto. SDS poluchava 41% ot glasovete spored prognozite. 17% ot glasovete se padat na BSP, a 4% - na DPS. Nay-silen efekt vûrhu izbiratelite shteli da imat poslaniya za blagoustroystvoto na naselenoto myasto i povishavane na jizneniya standart, sochat dannite na NTSIOM. /"Sega"/ Trimata kandidati za "Neftohim" podadoha podobreni oferti v srok "LUKoyl Petrol", "Logomat sûrvisiz" i "Balkanski neften konsortsium podadoha podobreni oferti za pokupka na "Neftohim" v srok, sûobshtiha ot Agentsiyata za privatizatsiya. Iskaneto beshe te da sa v dva varianta - ako dûlgût po ZUNK bûde otpisan i ako sdelkata se sklyuchi s nego. Prodavachite poiskaha drastichno uvelichenie na tsenata za 58% ot rafineriyata. Na bazata na segashnite predlojeniya, koito shte se razglejdat dnes, shte bûde opredelen ekskluziven kupuvach. Toy shte poluchi pravoto da napravi analiz na finansovoto i pravnoto sûstoyanie na kombinata. Do vchera, 20 yuli, po smetkite na AP ne byaha postûpili 150 000 dolara za pokupkata na aviokompaniya "Balkan". "Parite moje i da sa prevedeni, no ne sa doshli pri nas, koeto ne ni dava pravo da djirosame aktsiite na kupuvacha", kategorichni sa ot agentsiyata. Защо "приказка"? | Земята на българите | Народът на България | История | Етнография и фолклор | Българска кухня | Хайд парк Copyright 1998-2011 ® OMDA Ltd. Всички права запазени


text: Ali imas mogoce izkusnje s sledecim primerom? Pozdravljeni. Imam eno vprasanje glede prodaje avtomobila. Stranka je dne 1997 nabavila avto. knjožen je bil v knjige med sonovn.sredtsvo. Takrat še ni bil ddv, bil je prometni davek 5 %. Torej si ddva ona ni odbijala takrat,ker ga v tistih časih še ni bilo. V eni reviji za računovodstvo sem nasla, da je treba placati dmv - davek na motorna vozila, če si prodal avto. Ali kdo ve kej vec mogoce o tem. Stranka je ženi dala avto, mi pa ga imamo se v osnovnih sredstvih, Osebno menim, da mora za prodajo avta,izdati račun in plačati dmv oz. kej druzga, kar se davka tiče, ce ne ddv???? Hvala za kakrsnokoli idejo, nasvet... lep deževen dan..


text: GRU Glavni obveščevalni direktorat (rusko Главное Разведывательное Управление, latinizirano Glavnoje Razvedivatelnoje upravljenje; bolj poznan po kratici GRU) je ruska obveščevalna služba. Ustanovljen je bil leta 1918 in je deloval med drugim na Kubi in v državah vzhodnega bloka, predvsem v Latviji, Litvi in Estoniji. Obstoj organizacije je bil v prejšnjem sistemu skrit in malo omenjan. Šele med perestrojko in kasneje po razpadu Sovjetske zveze so na dan začele prihajati prve informacije o obstoju. Danes je GRU še vedno ena glavnih ruskih obveščevalnih služb, še posebej zato, ker je nikoli niso razdelili na več organizacij.


text: Homo economicus Homo economicus ali ekonomičen (gospodaren) človek je pojem, ki se uporablja predvsem v nekaterih ekonomskih teorijah. Gospodaren človek je tipični ekonomski osebek, ki pozna svoje preference, se odziva na spodbude katere mu nudi trg, se odloča na osnovi mejne koristi, si prizadevati ravnati tako kot ga vodi njegova osebna korist in skuša doseči maksimalno zadovoljitev. Ravnanje tipičnega gospodarnega človeka bomo razporedili na štiri dele: - gospodaren človek se ravna tako kot ga vodi osebna korist. To pomeni da pozna svojo osebno korist in jo zasleduje. (Lahko pove kaj mu v določenem trenutku bolj ugaja. Npr.:Ali gledanje televizije ali kolesarjenje). - gospodaren človek skuša doseči največjo možno zadovoljitev. V ekonomiji imenujemo to maksimiranje. To je ravnanje, s katerim skuša gospodaren človek doseči največjo možno zadovoljitev ali proizvodnjo z omejenimi razpoložljivimi sredstvi. - gospodaren človek se odziva na spodbude. Običajno sta najpomembnejši ekonomski spodbudi cena in dobiček. Spodbuda je neke vrste signal, ki posameznika navede k izbiri druge alternative namesto prve, saj so ugodnosti druge večje, ali pa so manjši njeni oportunitetni stroški. Gospodaren človek nove informacije prouči in nato reagira v skladu s svojimi preferencami. Vedeti moramo da vsi ne reagirajo enako. - gospodaren človek se odloča mejno. To pomeni da se odloča na podlagi tega, ali so ugodnosti potrošnje dodatne enote dobrine vredne njenega stroška.


text: Morgenstern je v prvi seriji skočil 141 metrov, kar bi ga znova uvrstilo med najboljše na tekmi svetovnega pokala v smučarskih skokih, a so se mu smuči zapletle pri pristanku. Avstrijec je grdo padel, verjetno za kratek čas tudi izgubil zavest. Nato je vstal v ciljnem izteku, a se znova zgrudil na zla. Poškodovanega so odpeljali v bolnišnico v Freiburg. Po prvih podatkih naj bi imel poškodovan prsni koš, roko, imel pa naj bi tudi nekaj odrgnin na obrazu. Po podatkih iz avstrijskega tabora, lahko roki in nogi premika, kot pravi prvi mož stroke Alexander Pointner, pa čuti Morgenstern močne bolečine po vsem telesu. Preberite še: Poljak Kamil Stoch (300,7 točke), vodilni že po prvi seriji, je zmagovalec tekme svetovnega pokala v smučarskih skokih v nemškem Titisee-Neustadtu. Do točk trije Slovenci, Peter Prevc je bil 11. Avstrijski smučarski skakalec Thomas Morgenstern je zmagovalec tekme za svetovni pokal v Titisee-Neustadtu. Jurij Tepeš ni izkoristil odličnega izhodišča iz prve serije, Kranjec sedmi.


text: Prema trebušna mišica Prema trebušna mišica (latinsko musculus rectus abdominis) teče od žličke prsnice in spodnjih rebernih hrustancev navzdol na dimeljnico in pubično simfizo in je prekinjena z tremi ali štirimi kitastimi vložki. Mišica leži v vezivnem tulcu (rektusova ovijalka), ki jo sestavljajo aponevroze prečne trebušne mišice ter zunanje in notranje poševne trebušne mišice. Oživčujeta jo živca intercostales (T7 - T12) in iliohypogastricus.


text: Pogodba o zaposlitvi Pogodba o zaposlitvi se lahko sklene za določen ali nedoločen čas. Zakonska opredelitev[uredi | uredi kodo] 9. člen ZDR opredeljuje pogodbo takole: (1) S pogodbo o zaposlitvi se sklene delovno razmerje. (2) Pravice in obveznosti na podlagi opravljanja dela v delovnem razmerju in vključitev v socialno zavarovanje na podlagi delovnega razmerja, se začnejo uresničevati z dnem nastopa dela, dogovorjenim v pogodbi o zaposlitvi. Delodajalec je dolžan delavca prijaviti v obvezno pokojninsko, invalidsko, zdravstveno in zavarovanje za primer brezposelnosti v skladu s posebnimi predpisi in mu izročiti fotokopijo prijave v 15 dneh od nastopa dela. (3) Če datum nastopa dela ni določen, se kot datum nastopa dela šteje datum sklenitve pogodbe o zaposlitvi. (4) Pravice in obveznosti na podlagi opravljanja dela v delovnem razmerju in vključitev v socialno zavarovanje na podlagi delovnega razmerja se začnejo uresničevati z datumom nastopa dela tudi v primeru, če delavec tega dne iz opravičenih razlogov ne začne delati. (5) Opravičeni razlogi po tem zakonu, zaradi katerih delavec ne začne delati, so primeri, ko je delavec opravičeno odsoten z dela po zakonu ali kolektivni pogodbi, lahko pa jih s pogodbo o zaposlitvi določita tudi stranki sami.