text: 2007 (MMVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek in končalo s ponedeljkom. To leto je bilo izbrano za Mednarodno polarno leto in Mednarodno leto jezikov. V Sloveniji je bilo leto posvečeno Jožetu Plečniku, ob 50-letnici njegove smrti. Katoliška in evangeličanska velika noč, kot tudi pravoslavna je 8. aprila. Letni časi Začetek letnih časov po UTC: pomlad: 21. marec ob 0h07min poletje: 21. junij ob 18h 06min jesen: 23. september ob 9h51min zima: 22. december ob 6h 08min Dogodki Po mesecih: januar 2007 | februar 2007 | marec 2007 | april 2007 | maj 2007 | junij 2007 | julij 2007 | avgust 2007 | september 2007 | oktober 2007 | november 2007 | december 2007 1. januar – Slovenija prevzame evro kot uradno valuto v zameno za slovenski tolar. Bolgarija in Romunija postaneta enakopravni članici Evropske unije. 9. januar – podjetje Apple inc. predstavi iPhone. 17. januar – divjanje viharja Kyrill po Evropi terja 45 smrtnih žrtev in več milijard evrov gmotne škode. 30. januar – podjetje Microsoft izda operacijski sistem Windows Vista in pisarniški paket Microsoft Office 2007. 13. februar – Severna Koreja pristane na zaprtje jedrskega reaktorja v Yongbyonu kot prvi korak k opustitvi jedrskih zmogljivosti 28. februar – Nasino plovilo New Horizons na poti do Plutona preleti Jupiter. 3. marec – Popolni lunin mrk. 2. april – Solomonove otoke prizadeneta potres z magnitudo 8,1 in posledični cunami. 5. april – križarka M/S Sea Diamond zadene ob čer ob obali grškega otoka Santorini in se naslednji dan potopi. 14. april – nekdanji šahovski prvak in politični aktivist Gari Kasparov je zaprt v Moskvi zaradi udeležbe na prepovedanem shodu. 16. april – v pokolu na univerzi Virginia Tech v ZDA umre 33 ljudi vključno z napadalcem, 29 je ranjenih. 2. julij – konjunkcija Venere in Saturna. 1. avgust – 100. obletnica skavtstva. 4. avgust – izstrelitev vesoljske sonde Phoenix proti Marsu. 25. avgust – v Grčiji razglasijo izredne razmere zaradi katastrofalnih gozdnih požarov. 13. september – Burj Dubai po višini preseže CN Tower v Torontu, s čimer postane najvišja prosto stoječa zgradba na svetu. 8. oktober – Marion Jones prizna, da se je posluževala dopinga in vrne vseh pet olimpijskih medalj, ki jih je dobila na OI 2000 v Atenah. 18. oktober – Benazir Buto se po osmih letih izgnanstva vrne v Pakistan. Še isti večer v spodletelem poskusu atentata nanjo umre 136 ljudi. 28. oktober – Cristina Fernández de Kirchner postane prva ženska predsednica Argentine. 11. november – v drugem krogu predsedniških volitev v Sloveniji zmaga Danilo Türk. 21. december – Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovaška in Slovenija pričnejo izvajati Schengenski sporazum. 27. december – bombna eksplozija ubije Benazir Buto in vsaj 20 drugih ljudi na predvolilnem shodu v pakistanskem mestu Rawalpindi. Smrti Glej tudi :Kategorija:Umrli leta 2007 2. januar – Primož Lorenz, slovenski pianist, glasbeni pedagog (* 1942) 24. februar – Ivica Račan, hrvaški politik (* 1944) 6. marec – Jean Baudrillard, francoski filozof in sociolog (* 1929) 15. marec – Smiljan Rozman, slovenski pisatelj, dramatik, slikar (* 1927) 11. april – Kurt Vonnegut ml., ameriški pisatelj, satirik in likovni umetnik (* 1922) 23. april – Boris Jelcin, ruski politik, predsednik Ruske federacije (* 1931) 24. april – Marko Župančič, slovenski arhitekt, urbanist (* 1914) 27. april – Mstislav Rostropovič, ruski violončelist in dirigent (* 1927) 8. junij – Richard Rorty, ameriški filozof (* 1931) 14. junij – Kurt Waldheim, avstrijski častnik, pravnik, diplomat in politik (* 1918) 29. junij – Alojzij Šuštar, slovenski duhovnik, ljubljanski nadškof in metropolit (* 1920) 30. julij – Ingmar Bergman, švedski gledališki in filmski režiser (* 1918) 31. julij – Mihael Bregant, slovenski literarni zgodovinar, recenzent, literarni kritik (* 1960) 18. avgust – Rajko Koritnik, slovenski operni pevec, tenorist (* 1930) 6. september – Luciano Pavarotti, italijanski tenorist (* 1935) 22. september – Marcel Marceau, francoski pantomimik (* 1923) 16. oktober – Toše Proeski, makedonski pevec (*1981) 27. oktober – Franci Slak, slovenski filmski, televizijski režiser, scenarist, pedagog in politik (* 1953) 27. december – Benazir Buto, pakistanska političarka (* 1953) Nobelove nagrade Fizika: Albert Fert, Peter Grünberg Kemija: Gerhard Ertl Fiziologija ali medicina: Mario Capecchi, Oliver Smithies, Sir Martin Evans Književnost: Doris Lessing Mir: Al Gore in Mednarodna skupina Združenih narodov o podnebnih spremembah (IPCC) Ekonomija: Leonid Hurwicz, Eric Maskin, Roger Myerson


source: wikipedia

text: 2008 (MMVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek in konča s sredo. To leto je bilo izbrano za Mednarodno leto sveta in Mednarodno leto jezikov . Leto je bilo v Sloveniji posvečeno Primožu Trubarju ob 500-letnici rojstva »očeta slovenske knjige«. Rimskokatoliška cerkev praznuje veliko noč 23. marca, Vzhodna Cerkev pa 27. aprila. Letni časi Začetek letnih časov po UTC: pomlad: 20. marec ob 05:48 poletje: 20. junij ob 23:59 jesen: 22. september ob 15:44 zima: 21. december ob 12:04 Dogodki Januar – april 1. januar – novo leto, začetek predsedovanja Slovenije Evropskemu svetu, prevzem evra na Cipru in Malti. 2. januar – cena surove nafte doseže rekordno ceno 100$ za sod. 24. januar – Romano Prodi odstopi kot italijanski premier po tistem, ko mu italijanski senat ne izglasuje zaupnice. 7. februar – Raketoplan Atlantis poleti na misijo proti mednarodni vesoljski postaji, kamor ponese evropski raziskovalni laboratorij. 17. februar – Kosovo razglasi neodvisnost od Republike Srbije. 18. februar – Atene ohromi najhujši snežni vihar v 50 letih. 21. februar – sto tisoči Srbov v Beogradu protestirajo proti razglasitvi neodvisnosti Kosova in njegovemu priznanju s strani nekaterih držav. 24. februar – Fidel Castro odstopi z mesta predsednika Kube, kubanski državni zbor enoglasno izvoli Raula Castra za njegovega naslednika. 14. marec – demonstracije na kitajskem v podporo neodvisnosti Tibeta postanejo nasilne Maj – september 2. maj – ciklon Nargis doseže Burmo. V nevihti po ocenah umre 100.000 ljudi, s čimer postane Nargis drugi najsmrtonosnejši poimenovani ciklon v zgodovini. 7. maj – Dimitrij Medvedjev postane ruski predsednik; za ministrskega predsednika postavi svojega predhodnika Vladimirja Putina. 12. maj – v potresu stopnje 7,8 po Richterjevi lestvici, ki prizadene kitajsko provinco Sečuan, umre preko 32.000 ljudi, po nekaterih ocenah pa število žrtev utegne narasti na 50.000. 26. maj – raziskovalno vesoljsko plovilo Phoenix uspešno pristane na Marsu. 28. maj – podpis sporazuma o sodelovanju med Republiko Slovenijo in Evropsko vesoljsko agencijo 28. maj – Nepal postane republika po 240 letih monarhistične ureditve. 7. junij – 29. junij – v Avstriji in Švici poteka Evropsko prvenstvo v nogometu, konča se z zmago španske reprezentance. 8. junij – Rafael Nadal osvoji svoj četrti Grand Slam na Odprtem prvenstvu Francije. 27. junij – Robert Mugabe je ponovno izvoljen za predsednika Zimbabveja v drugem krogu kontroverznih predsedniških volitev. 1. julij – na slovenskem avtocestnem omrežju je uveden vinjetni sistem plačevanja cestnine za vozila z največjo dovoljeno maso do 3500 kg. 3. julij – »Zadnji spust po Savi« se konča z najhujšo nesrečo na vodi v Sloveniji. 21. julij – srbske varnostne sile ujamejo in aretirajo Radovana Karadžića, obtoženega vojnih zločinov na begu od leta 1996. 31. julij – Bill Gates odstopi kot predsednik Microsofta. 7. avgust – pričetek oboroženega konflikta med Rusijo in Gruzijo zaradi sporne gruzijske pokrajine Južne Osetije. 8. – 24. avgust – Poletne olimpijske igre 2008 v Pekingu, Kitajska. 18. avgust – Pervez Mušaraf razglasi odstop s položaja predsednika Pakistana. 26. avgust – Rusija enostransko prizna neodvisnost Gruzijskih pokrajin Abhazije in Južne Osetije. 6. september – pričetek poletnih paraolimpijskih iger v Pekingu, Kitajska. 7. – 16. september – likvidnostna kriza ameriškega bančništva povzroči največji bankrot v zgodovini ZDA (investicijska banka Lehman Brothers) in zahteva večje vladne intervencije v drugih finančnih podjetjih. Dogodki sprožijo globalno finančno krizo. 10. september – Evropska organizacija za jedrske raziskave (CERN) v Švici požene veliki hadronski trkalnik, do sedaj največji pospeševalnik delcev. 17. september – Mednarodna astronomska zveza klasificira Haumeo kot peti pritlikavi planet v Osončju. 18. september – vrhunec Akcije Indeks – hrvaška policija v akciji na Univerzi v Zagrebu aretira 70 ljudi, od tega 21 profesorjev, zaradi sumov korupcije. 20. september – samomorilski napadalec se s tovornjakom razstreli pred hotelom Marriott v Islamabadu (Pakistan). V napadu umre vsaj 60 ljudi, 266 je ranjenih. 21. september – Ehud Olmert odstopi z mesta predsednika vlade Izraela zaradi obtožb o korupciji. 21. september – Državnozborske volitve v Sloveniji 2008 se po neuradnih rezultatih končajo s tesno zmago Socialnih demokratov. 25. september – izstrelitev Šenžou 7, tretje kitajske vesoljske odprave s človeško posadko, s tremi tajkonavti na krovu. Oktober – december 21. oktober – na dvodnevni obisk v Slovenijo prispe britanska kraljica Elizabeta II. 25. oktober – začetek tekmovanj svetovnega pokala v alpskem smučanju 2. november – Sezona 2008 v svetovnem prvenstvu Formule 1 se konča z zmago Lewisa Hamiltona iz moštva McLaren Mercedes. 4. november – na volitvah za 44. predsednika Združenih držav Amerike zmaga demokratski kandidat Barack Obama in postane prvi afroameriški predsednik v zgodovini ZDA 12. – 25. november – 38. šahovska olimpijada v Dresdnu (Nemčija) 28. november – v usklajeni seriji terorističnih napadov v Bombaju (Indija) umre najmanj 125 ljudi, več sto je ranjenih. 2. december – po več tednih opozicijskih protestov tajsko ustavno sodišče razpusti tri koalicijske stranke in za pet let prepove udejstvovanje v politiki njihovim voditeljem, vključno s premierjem Somchaijem Wongsawatom 12. december – Švica se pridruži Schengenskemu sporazumu Smrti Glej tudi: :Kategorija:Umrli leta 2008 3. januar – Aleksander Gavrilovič Abdulov, ruski gledališki in filmski igralec (* 1953) 11. januar – Edmund Percival Hillary, novozelandski častnik, alpinist in raziskovalec (* 1919) 17. januar – Bobby Fischer, ameriški šahist (* 1943) 22. januar – Heath Ledger, avstralski filmski igralec (* 1979) 10. februar – Roy Scheider, ameriški igralec (* 1932) 15. februar – Janez Rugelj, slovenski psihiater (* 1929) 20. februar – Miro Longyka, slovenski telovadec, olimpijec in športni pedagog (* 1913) 20. februar – Franc Perko, slovenski duhovnik, profesor ter beograjski nadškof in metropolit (* 1929) 23. februar – Janez Drnovšek, slovenski ekonomist, bivši predsednik in državnik (* 1950) 19. marec – sir Arthur Charles Clarke, angleški pisatelj, izumitelj in futurolog (* 1917) 5. april – Charlton Heston, ameriški filmski igralec (* 1923) 12. april – John Archibald Wheeler, ameriški fizik, kozmolog (* 1911) 29. april – Albert Hofmann, švicarski kemik in izumitelj droge LSD (* 1906) 15. maj – Willis Eugene Lamb mlajši, ameriški fizik in nobelovec (* 1913) 1. junij – Andrej Marušič, slovenski psihiater (* 1965) 1. junij – Yves Saint Laurent, francoski modni oblikovalec (* 1936) 8. junij – Šaban Bajramović, srbski romski glasbenik (* 1936) 11. junij – Taras Kermauner, slovenski literarni zgodovinar, filozof, esejist, kritik in dramaturg (* 1930) 3. julij – Kristijan Janc, slovenski politik, poslanec in pedagog (* 1960) 3. avgust – Aleksander Solženicin, ruski pisatelj in nobelovec (* 1918) 10. avgust – Isaac Hayes, ameriški glasbenik (* 1942) 7. september – Dino Dvornik, hrvaški glasbenik (* 1964) 26. september – Paul Newman, ameriški filmski igralec, režiser, podjetnik in človekoljub (* 1925) 11. oktober – Jörg Haider, avstrijski politik (* 1950) 4. november – Michael Crichton, ameriški pisatelj, producent in filmski režiser (* 1942) 16. december – Zlatko Šugman, slovenski gledališki in filmski igralec (* 1932) 20. december – Albin Planinec, slovenski šahovski velemojster (* 1944) 29. december – Zmaga Kumer, slovenska etnomuzikologinja in pedagoginja (* 1924) Nobelove nagrade fizika: Joičiro Nambu, Makoto Kobajaši in Tošihide Maskava kemija: Osamu Šimomura, Martin Chalfie in Roger Tsien fiziologija ali medicina: Harald zur Hausen, Françoise Barré-Sinoussi in Luc Montagnier književnost: Jean-Marie Gustave Le Clézio mir: Martti Ahtisaari ekonomija: Paul Krugman Opombe


text: 2009 (MMIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo in končalo na četrtek. Organizacija združenih narodov je proglasila 2009 za mednarodno leto astronomije. Posvečeno je tudi Charlesu Darwinu ob dvestoletnici njegovega rojstva in stopetdeseti obletnici izida njegovega najpomembnejšega dela O izvoru vrst. Dogodki Januar 1. januar – Avstrija, Japonska, Mehika, Turčija in Uganda postanejo nove članice Varnostnega sveta Organizacije združenih narodov. Češka prevzame predsedovanje Evropski uniji, ki ji je zadnjo polovico leta 2008 predsedovala Francija. zaradi požara v Bangkoku med praznovanjem novega leta umre najmanj 66 ljudi. Vilna (glavno mesto Latvije) in Linz (Avstrija) postaneta Kulturni prestolnici Evrope, Asunción (glavno mesto Paragvaja) pa postane Kulturna prestolnica Amerike. Na Slovaškem prevzamejo Evro, ki nadomesti Slovaško krono. 7. januar – rusko državno podjetje Gazprom zaradi spora z Ukrajino prekine dobavo zemeljskega plina po cevovodih proti Evropi, kar povzroči energetsko krizo. 13. januar – Etiopija prične iz območja Somalije umikati svoje vojaške enote, ki so poskušale v Etiopiji vzdrževati red skoraj dve leti. 15. januar – Let 1549 US Airways mora na poti iz LaGuardia Airport na Charlotte/Douglas International Airport v New Yorku zasilno pristati na reki Hudson. Preživi vseh 155 potnikov. Za okvaro letala so domnevno krive kanadske gosi. 17. januar – Izrael napove prekinitev ognja v Gazi. Pogodbo, ki začne veljati naslednji dan, Hamas sprejme na lastno pest. 20. januar – Barack Obama zapriseže kot 44. predsednik Združenih držav Amerike. Inavguracije se udeleži rekordnih 1,8 milijona ljudi. 21. januar – Izrael umakne vse svoje enote iz Gaze. 22. januar – uporniški voditelj Konga Laurent Nkuda zajame ruandske sile, ko prestopijo mejo. 26. januar – gospodarska kriza na Islandiji povzroči razpad bančnega sistema in vlade; odstopi tudi ministrski predsednik. Februar 1. februar – Odprto prvenstvo Avstralije 2009 v tenisu se konča z zmago Rafaela Nadala pri moških in Serene Williams pri ženskah posamično. 1. februar – Patriarh Kiril I. je ustoličen kot novi patriarh ruske pravoslavne Cerkve. 2. februar – Iranski predsednik Mahmud Ahmadinedžad naznani, da ima Iran svoj satelit Omid. 7. – 11. februar – najhujši gozdni požari v zgodovini Avstralije zahtevajo vsaj 181 žrtev, skoraj 2000 domov je uničenih. 10. februar – v prostoru nad Sibirijo trčita ameriški in ruski satelit, zaradi česar nastane ogromno vesoljskih smeti. 11. februar – Morgan Tsvagirai zapriseže kot novi predsednik vlade v Zimbabveju. 12. februar – let 3407 družbe Colgan Air se zruši na Clarence Center v predmestju Buffala v zvezni državi New York v ZDA. Umre 49 ljudi na letalu in eden na zemlji. 14. februar – Litva praznuje tisočo obletnico svojega imena. 22. februar – na 81. podelitvi oskarjev v Los Angelesu (Kalifornija, ZDA) prejme nagrado za najboljši film in še sedem drugih film Revni milijonar. 26. februar – nekdanji predsednik Srbije Milan Milutinović je oproščen na Mednarodnem kazenskem sodišču za nekdanjo Jugoslavijo, obtožen pa je bil vojnih zločinih med vojno na Kosovu Marec 2. marec – med oboroženim napadom na njegovo stalno prebivališče je umorjen predsednik Gvineje Bissau. 4. marec – Mednarodno kazensko sodišče izda nalog za aretacijo Omarja Hassana al Baširja zaradi vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu v Darfurju. Al Bašir, predsednik Sudana, je prvi voditelj države, proti kateremu je bil izrečen tak ukrep v času, ko je bil še na oblasti. 17. marec – v državnem udaru je strmoglavljen predsednik Madagaskarja Marc Ravalomanana; vojska postavi na njegovo mesto Andryja Rajoelino. 27. marec – Najmanj 99 ljudi je ubitih zaradi napake na jezu Gintung v Indoneziji. 29. marec – prebivalci otočja Mayotte v Indijskem oceanu na referendumu odločijo, da bo ozemlje postalo čezmorski departma Francije. April 1. april – Albanija in Hrvaška postaneta članici zveze NATO. 2. april – drugi vrh skupine G-20. 3.-4. april – na enaindvajsetem vrhu Nata ob 60. obletnici organizacije je za generalnega sekretarja imenovan Anders Fogh Rasmussen. 6. april – potres v L'Aquili, Italija, z jakostjo 5,8 po Richterjevi lestvici zahteva tristo žrtev, okrog 1500 je ranjenih. 9. april – na območje Mežakle pade meteorit Jesenice, drugi potrjeni meteorit s slovenskega ozemlja. 11. april – drugi del letnega vrha Zveze držav Jugovzhodne Azije na Tajskem je odpovedan zaradi protestnikov. 21. april – ameriška Kongresna knjižnica in UNESCO oznanita pričetek delovanja Svetovne digitalne knjižnice. 24. april – Svetovna zdravstvena organizacija izda opozorilo o epidemičnem širjenju novega seva virusa gripe A z oznako H1N1 (t. i. »prašičje gripe«), ki se je od takrat pojavil v različnih državah, predvsem Mehiki, in naj bi povzročil smrt več kot 150 ljudi. Maj 10. maj – turnir elitne divizije Svetovnega prvenstva v hokeju na ledu 2009 se konča z zmago ruske reprezentance. 12. maj – Slovenija prevzame polletno vodenje Sveta Evrope. 18. maj – z dokončnim porazom uporniških Tamilskih Tigrov se konča 26-letna državljanska vojna na Šrilanki. Junij 1. junij – let 447 družbe Air France na poti iz Ria de Janeira v Pariz strmoglavi v Atlantski ocean, umre 228 ljudi. 1. junij – General Motors, drugi največji proizvajalec avtomobilov na svetu, razglasi stečaj. 4. – 7. junij – volitve v Evropski parlament (natančen datum izvedbe je odvisen od posamezne države članice; volitve slovenskih predstavnikov so bile 7. junija) 12. junij – Mahmud Ahmadinedžad je ponovno izvoljen za predsednika Irana; rezultati volitev, ki so po mnenju opozicije sporne, izzovejo množične proteste. 21. junij – skladno z rezultati referenduma o večji avtonomiji znotraj Danske vzpostavi Grenlandija neodvisno sodstvo, policijo in nadzor nad lastnimi naravnimi viri ter razglasi grenlandščino kot edini uradni jezik. 28. junij – državni udar v Hondurasu: vojska zaradi spornega predloga o referendumu aretira in izžene predsednika Manuela Zelayo ter na njegovo mesto postavi Roberta Michelettija. 30. junij – let 626 družbe Yemenia strmoglavi na obalo otoške države Komori. Umre 153 ljudi. Julij 1. julij – Švedska prevzame predsedovanje Evropski uniji. 3. julij – Ivo Sanader nepričakovano razglasi odstop z mesta predsednika vlade Hrvaške. 4. – 26. julij – kolesarsko tekmovanje Tour de France 2009; skupni zmagovalec je Španec Alberto Contador 8. – 10. julij – 35. vrh G8 v L'Aquili v Italiji. 13. julij – Avstrija, Bolgarija, Madžarska, Romunija in Turčija podpišejo mednarodni sporazum o gradnji plinovoda Nabucco. 22. julij – Najdaljši sončev mrk v 21. stoletju. Avgust 7. avgust – tajfun Morakot doseže Tajvan; v neurju umre vsaj 500 ljudi, s čemer je Morakot najsmrtonosnejši tajfun v zgodovini države 15. – 23. avgust – 12. svetovno prvenstvo v atletiki, Berlin, Nemčija. September 7. – 20. september – Evropsko prvenstvo v košarki 2009 na Poljskem se konča z zmago španske reprezentance. Slovenska reprezentanca osvoji četrto mesto, kar je njena najboljša uvrstitev na Evropskih prvenstvih dotlej. 11. september – zaradi obtožb o goljufanju njegove stranke pri aprilskih parlamentarnih volitvah odstopi predsednik Moldavije Vladimir Voronin, prvi komunist, ki je postal demokratično izvoljeni voditelj katere od držav nekdanjega vzhodnega bloka. 30. september – otočje Samoa v južnem Tihem oceanu prizadene cunami, ki ga je sprožil potres stopnje 8,3 po Richterjevi lestvici. Isti dan potres stopnje 7,6 prizadene zahodno obalo Sumatre, predvsem indonezijsko mesto Padang. Oktober 2. oktober – Irci na drugem referendumu podprejo Lizbonsko pogodbo o reformi Evropske unije. 11. oktober – Irska narodna osvobodilna vojska oznani konec oboroženega upora. 13. oktober – Armenija in Turčija podpišeta sporazum, ki naj bi normaliziral odnose in odprl mejo med državama po stoletje trajajočih sporih. November 3. november – Češka kot zadnja članica Evropske unije ratificira Lizbonsko pogodbo. v Ljubljani podleže prva smrtna žrtev nove gripe v Sloveniji. 4. november – premierja Slovenije in Hrvaške, Borut Pahor in Jadranka Kosor, podpišeta arbitražni sporazum o reševanju mejnega spora med državama. 18. november – slovenska nogometna reprezentanca na dodatnih kvalifikacijah za nastop na Svetovnem prvenstvu 2010 premaga rusko in se drugič v svoji zgodovini uvrsti v glavni del tekmovanja. 19. november – predsednik vlade Belgije Herman Van Rompuy je izbran za prvega stalnega predsednika Evropskega sveta. 20. november – ponovni zagon velikega hadronskega trkalnika, ki je bil v popravilu od septembra 2008. 27. november – hitri vlak na progi med Moskvo in Sankt Peterburgom iztiri zaradi eksplozije bombe, med potniki je okrog 30 smrtnih žrtev. Odgovornost za napad kasneje prevzamejo islamski skrajneži iz severnega Kavkaza. 28. november – Ruanda je sprejeta v Skupnost narodov, s čemer postane druga članica te povezave brez formalnih zgodovinskih vezi z Združenim kraljestvom. December 1. december – Lizbonska pogodba o reformi Evropske unije stopi v veljavnost. 4. december – v požaru, ki je izbruhnil zaradi uporabe pirotehničnih sredstev v nočnem klubu v Permu (Rusija), umre več kot 100 ljudi, 160 je ranjenih. Smrti Glej tudi: :Kategorija:Umrli leta 2009 1. januar – Johannes Mario Simmel, avstrijski pisatelj (* 1924) 12. januar – Arne Næss, norveški filozof in ekolog (* 1912) 14. januar – Dušan Džamonja, hrvaški kipar (* 1928) 28. januar – Vasilij Melik, slovenski zgodovinar (* 1921) 31. januar – Albin Rudan, slovenski glasbenik, Avsenikov klarinetist (* 1933) 25. februar – Philip José Farmer, ameriški pisatelj (* 1918) 16. marec – Miljenko Licul, slovenski grafični oblikovalec (* 1946) 17. marec – Ernest Mayer, slovenski botanik (* 1920) 29. marec – Maurice Jarre, francoski skladatelj in dirigent (* 1924) 31. marec – Raúl Alfonsín, argentinski politik in pravnik (* 1927) 19. april – James Graham Ballard, britanski pisatelj (* 1930) 19. april – Božo Kos, slovenski fizik, ilustrator, urednik in satirik (* 1931) 27. april – Miroslav Filip, češki šahist (* 1928) 13. maj – Achille Compagnoni, italijanski alpinist (* 1914) 29. maj – Ada Škerl, slovenska pesnica in pisateljica (* 1924) 3. junij – David Carradine, ameriški filmski in televizijski igralec (* 1936) 6. junij – Jean Dausset, francoski zdravnik imunolog, nobelovec (* 1916) 25. junij – Michael Jackson, ameriški glasbenik (* 1958) 30. junij – Pina Bausch, nemška koreografinja (* 1940) 10. julij – Peter Božič, slovenski pisatelj in dramatik (* 1932) 1. avgust – Corazon Aquino, filipinska političarka (* 1933) 8. september – Aage Niels Bohr, danski fizik in nobelovec (* 1922) 14. september – Patrick Swayze, ameriški igralec in plesalec (* 1952) 5. oktober – Izrail Mojisejevič Gelfand, rusko-ameriški matematik, biolog, fiziolog in biokemik (* 1913) 1. november – Claude Lévi-Strauss, francoski etnolog, antropolog, sociolog in filozof (* 1908) 3. november – Francisco Ayala, španski pisatelj (* 1906) 8. november – Vitalij Lazarevič Ginzburg, ruski fizik in astrofizik, nobelovec (* 1916) 8. november – Borut Pečar, slovenski arhitekt, pisatelj, ilustrator in karikaturist (* 1931) 10. november – Tomaž Humar, slovenski alpinist (* 1969) 20. november – Kristina Brenk, slovenska pesnica, dramatičarka in prevajalka (* 1911) 13. december – Paul Samuelson, ameriški ekonomist, nobelovec 1970 (* 1915) 21. december – Edwin G. Krebs, ameriški biokemik, nobelovec (* 1918) Nobelove nagrade fizika: Charles Kuen Kao, Willard Sterling Boyle in George Elwood Smith kemija: Venkatraman Ramakrišnan, Thomas A. Steitz in Ada E. Yonath fiziologija ali medicina: Elizabeth Blackburn, Carol W. Greider in Jack W. Szostak književnost: Herta Müller mir: Barack Obama ekonomija: Elinor Ostrom in Oliver Williamson Viri


text: 2010 (MMX) je navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Leto je tudi začetek nov dekade 2010. Organizacija združenih narodov je leto 2010 proglasila za Mednarodno leto biotske raznovrstnosti. Izgovorjava Kljub pravopisno pravilni izgovorjavi dvatisočdeset se leto 2010 pogosto izgovarja dva-deset. Dogodki Januar – april 4. januar – uradna otvoritev nebotičnika Burdž Kalifa, najvišje stavbe na svetu. 10. januar – kandidat SDP Ivo Josipović je v drugem krogu hrvaških predsedniških volitev izvoljen za predsednika Hrvaške. 12. januar – rušilni potres z močjo 7. stopnje po Richterjevi lestvici prizadene Haiti. Po ocenah je žrtev med 100 in 200 tisoč, močno je poškodovana prestolnica Port-au-Prince. 15. januar – najdaljši sončev mrk v 21. stoletju je viden nad delom Afrike, Azije in Indijskim oceanom. 7. januar – vodja Stranke regij Viktor Janukovič je v drugem krogu ukrajinskih predsedniških volitev izvoljen za predsednika Ukrajine. 12. – 28. februar – Zimske olimpijske igre 2010 v Vancouvru. 13. februar – sile ISAF pod vodstvom zveze NATO v Afganistanu pričnejo z operacijo Moštarak, najobsežnejšo ofenzivo po začetku invazije leta 2001. 18. februar – vojaška hunta z imenom Vrhovni svet za obnovo demokracije vdre v predsedniško palačo in strmoglavi predsednika Nigerije Mamadoua Tandjo. 27. februar – potres z močjo 8,8 stopnje po Richterjevi lestvici in epicentrom 115 km severno od mesta Concepcion prizadene Čile. 16. marec – požar popolnoma uniči grobnice Kasubi, turistično atrakcijo in edini kraj Unescove kulturne dediščine v Ugandi. 8. april – po večdnevnih protivladnih izgredih v Kirgizistanu prevzamejo uporniki nadzor v prestolnici Biškek in postavijo začasno vlado pod vodstvom Roze Otunbajeve. 10. april – v letalski nesreči v Smolenski oblasti (Rusija) umre predsednik Poljske Lech Kaczyński in več visokih predstavnikov poljske vlade. 13. april – v potresu, ki prizadene tibetansko avtonomno prefekturo Jušu, umre več kot 600 ljudi, okrog 10.000 je ranjenih. 14. april – vulkanski pepel zaradi izbruha ognjenika Eyjafjallajökull na Islandiji prekine letalski promet nad večjim delom Evrope. 17. april – več kot 230.000 prostovoljcev v akciji »Očistimo Slovenijo v enem dnevu!« čisti divja odlagališča odpadkov. 20. april – po eksploziji na naftni ploščadi Deepwater Horizon v Mehiškem zalivu prične iz vrtine hitro iztekati surova nafta; po predvidevanjih naj bi bil vpliv nesreče na okolje večji kot vpliv nesreče tankerja Exxon Valdez leta 1989. Maj – avgust 1. maj – 31. oktober – v Šanghaju poteka svetovna razstava Expo 2010, največji tovrstni dogodek v zgodovini. 2. maj – države članice evroobmočja in Mednarodni denarni sklad podpišejo dogovor o 110 milijard € pomoči Grčiji, ki ji grozi bankrot. Zaradi zahtevanih varčevalnih ukrepov pride v državi do množičnih protestov. 6. maj – na splošnih volitvah v Združenem kraljestvu zmaga Konzervativna stranka pod vodstvom novega premiera Davida Camerona, a zmagovalna stranka prvič po letu 1974 ne dobi dovolj glasov za večino v parlamentu. 19. maj – Študentska in Dijaška organizacija Slovenije v Ljubljani pripravita demonstracije proti vladnemu zakonu o malem delu, ki se jih udeleži več kot 10.000 študentov in dijakov; protesti se sprevržejo v izgrede, ko pričnejo demonstranti metati različne predmete v parlamentarno poslopje. 27. maj – Slovenija skupaj z Estonijo in Izraelom prejme uradno vabilo za članstvo v Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). 31. maj – Horst Köhler odstopi s položaja predsednika Nemčije zaradi odziva, ki ga je sprožila njegova izjava o vlogi posredovanja nemške vojske v tujini. 6. junij – Volivci na referendumu o arbitražnem sporazumu z 51,48 % potrdijo zakon o arbitražnem sporazumu med Slovenijo in Hrvaško. 11. junij – 11. julij – Svetovno prvenstvo v nogometu 2010 v Južni Afriki se konča s prvo zmago španske reprezentance. 13. junij – v Celju se odvije Slovenski evharistični kongres, kjer je državni tajnik Vatikana Tarcisio Bertone beatificiral Alojzija Grozdeta. 24. junij – Američan John Isner po treh dneh in skupno več kot 11 urah igranja v najdaljšem teniškem dvoboju v zgodovini uradnih tekmovanj premaga Francoza Nicolasa Mahuta na Odprtem prvenstvu Anglije. 22. julij – Meddržavno sodišče OZN objavi mnenje, da enostranska razglasitev neodvisnosti Kosova leta 2008 ni bila v nasprotju z mednarodnim pravom. 29. julij – v katastrofalnih poplavah na severovzhodu Pakistana umre več kot 1500 ljudi, prizadetih je vsaj milijon prebivalcev. 10. avgust – Svetovna zdravstvena organizacija uradno oznani, da je pandemija t. i. »nove gripe«, ki je izbruhnila spomladi 2009, končana. 14. – 26. avgust – prve Poletne mladinske olimpijske igre v Singapurju. 28. avgust – 12. september – Svetovno košarkarsko prvenstvo v Turčiji se konča z zmago ameriške reprezentance in osmim mestom slovenske. September - december 18. september – močno deževje povzroči poplave po večjem delu Slovenije. 10. oktober – Nizozemski Antili prenehajo obstajati kot upravna enota Nizozemske, posamezni otoki dobijo ločen status znotraj kraljevine. 10. oktober – lokalne volitve v Sloveniji 2010. 14. oktober – rešen je zadnji od 33 rudarjev, ki so bili ujeti pod zemljo po udrtju rudnika blizu kraja Copiapó, Čile 5. avgusta; pod zemljo so preživeli rekordnih 69 dni. 15. oktober – 14 let od začetka gradnje delavci prebijejo prvo cev baznega predora Gotthard, ki je ob otvoritvi leta 2017 postal najdaljši železniški predor na svetu. 23. oktober – Mednarodna vesoljska postaja prevzame od Mira rekord v trajanju neprekinjenega človeškega bivanja v vesolju. 28. november – spletna stran WikiLeaks prične z objavo zbirke 250.000 zaupnih ameriških diplomatskih depeš, ki zaradi svoje vsebine povzročijo pretres v svetovni diplomaciji. 21. december – prvi popolni lunin mrk, ki sovpada z zimskim obratom, po letu 1638. Smrti Glej tudi: :Kategorija:Umrli leta 2010. 11. januar – Éric Rohmer, francoski filmski režiser, kritik, scenarist, pisatelj in novinar (* 1920) 12. januar – Daniel Bensaid, francoski filozof, politični aktivist (* 1946) 15. januar – Marshall Warren Nirenberg, ameriški biokemik in genetik, nobelovec (* 1927) 22. januar – Jean Simmons, angleško-ameriška igralka (*1929) 27. januar – Jerome David Salinger, ameriški pisatelj (* 1919) Howard Zinn, ameriški zgodovinar, politolog in politični aktivist (* 1922) 7. februar – Mihailo Marković, srbski filozof (* 1923) 4. marec – Zdravko Reven, slovenski duhovnik, urednik in publicist (* 1921) 25. marec – France Tomšič, slovenski inženir, sindikalist in politik (* 1937) 8. april – Malcolm McLaren, angleški glasbenik, založnik in menedžer (* 1946) 10. april – Lech Kaczyński, poljski politik (* 1949) 16. april – Tomáš Špidlík, češki jezuit in kardinal (* 1919) 21. april – Juan Antonio Samaranch, španski športni funkcionar (* 1920) 25. april – Alan Sillitoe, angleški pisatelj in pesnik (* 1928) 16. maj – Ronnie James Dio, ameriški glasbenik (* 1942) 29. maj – Dennis Hopper, ameriški filmski igralec (* 1936) 31. maj – Zvonko Čemažar, slovenski besedilopisec in pesnik (* 1927) 11. junij – Janko Smole, slovenski finančnik, bivši predsednik vlade (* 1921) 18. junij – José Saramago, portugalski književnik, nobelovec (* 1922) 4. julij – Mohamed Husein Fadlalah, libanonski verski voditelj (* 1935) 6. julij – Tone Wraber, slovenski botanik (* 1938) 17. avgust – Francesco Cossiga, italijanski pravnik, pedagog in politik (* 1928) 29. avgust – Saša Vegri, slovenska pisateljica (* 1934) 24. september – Jure Robič, slovenski ultramaratonski kolesar (* 1965) 25. september – Karlo Umek, slovenski strelec in olimpionik (* 1917) 29. september - Georges Charpak, francoski fizik, nobelovec (* 1924) Tony Curtis, ameriški filmski igralec (* 1925) 7. oktober – Milka Planinc, hrvaška političarka (* 1924) 14. oktober – Benoît Mandelbrot, francosko-ameriški matematik poljskega rodu (* 1924) 16. oktober – Leigh Van Valen, ameriški evolucijski biolog (* 1935) 18. oktober – Dragiša Ognjanović, srbski operni pevec (* 1925) 22. oktober – Mara Kralj, slovenska slikarka in ilustratorka (* 1909) 29. november – Leslie Nielsen, kanadsko-ameriški filmski igralec (* 1926) 1. december – Alojz Srebotnjak, slovenski skladatelj (* 1931) Nobelove nagrade fizika: Andre Geim in Konstantin Novoselov kemija: Richard F. Heck, Eiiči Negiši, Akira Suzuki fiziologija ali medicina: Robert G. Edwards književnost: Mario Vargas Llosa mir: Liu Šjaobo ekonomija: Peter A. Diamond, Dale Mortensen in Christopher Pissarides


text: Páulijevo izključítveno načélo ali Páulijeva prepòved je kvantnomehansko načelo, ki zagotavlja, da dva nerazločljiva fermiona ne moreta istočasno zasesti istega kvantnega stanja, oziroma v atomu ne moreta imeti enakih vseh štirih kvantnih števil n, l, ml, ms (lege, vrtilne količine, mase, spina). Po stožji opredelitvi načela je skupna valovna funkcija dveh nerazločljivih fermionov antisimetrična glede na njuno izmenjavo. Pojem je uvedel Wolfgang Ernst Pauli leta 1925 in ga kasneje utemeljil po teoretični poti. Rečejo mu tudi »izključitveno načelo« ali »Paulijevo načelo«. Paulijevo načelo velja le za fermione, delce, ki tvorijo antisimetrična kvantna stanja in imajo polovičen spin. Fermioni so protoni, nevtroni in elektroni - trije tipi osnovnih delcev, ki sestavljajo običajno snov. Paulijevo izključitveno načelo velja za mnogo različnih značilnosti snovi. Za delce kot sta foton in graviton Paulijevo izključitveno načelo ne velja, ker sta bozona - tvorita simetrična kvantna stanja in imata celoštevilčni spin. Na podlagi članka o nerazločljivih delcih lahko Paulijevo izključitveno načelo izpeljemo enostavno. Fermioni iste vrste tvorijo popolnoma antisimetrična stanja, kar v primeru dveh delcev pomeni: Če oba delca zasedeta kvantno stanje |ψ>, je stanje celotnega sistema |ψψ>. Potem velja: in takšno stanje ne nastopi. To lahko posplošimo na primer z več kot dvema delcema. Posledice Paulijevo izključitveno načelo je pomembno v mnogih fizikalnih pojavih. Eno od najpomembnejših je elektronsko lupinska zgradba atomov. Za ta primer je načelo izvirno tudi določeno. Električno nevtralen atom vsebuje mejne elektrone, katerih število je enako številu protonov v atomskem jedru. Ker so elektroni fermioni, jim Paulijevo izključitveno načelo prepoveduje, da bi zasedli ista kvantna stanja. Poglejmo na primer nevtralni helijev atom, ki ima dva mejna elektrona. Oba od njiju lahko zasedeta stanja z najnižjo energijo (1s), kjer pridobita različna spina. To ne krši Paulijevega izključitvenega načela, ker je spin del kvantnega stanja elektrona in s tem elektrona zasedata dve različni kvantni stanji. Vendar ima lahko spin le dve različni vrednosti (oziroma lastni vrednosti). V litijevem atomu, ki vsebuje tri mejne elektrone, tretji elektron ne more zasesti stanja z najnižjo energijo (1s) in mora namesto tega zasesti prvo višje stanje 2s. Podobno imajo zaporedni elementi zaporedne lupine višjih energij. Kemične značilnosti elementov so v veliki meri odvisne od števila elektronov na najbolj oddaljeni lupini. Ta značilnost pojasni tudi periodno preglednico elementov. Paulijevo načelo je odgovorno tudi za stabilnost snovi v velikem merilu. Molekul ne moremo poljubno stiskati skupaj, ker mejni elektroni vsake molekule ne morejo preiti v ista stanja kot elektroni drugih molekul. To je vzrok za odbojni člen r-12 v Lennard-Jonesovemu potencialu. Zaradi Paulijevega načela ne pademo skozi tla. V astronomiji lahko najdemo še najbolj nenavaden prikaz tega pojava v obliki zvezd belih pritlikavk in nevtronskih zvezd. V obeh primerih atomsko zgradbo raztrgajo velike gravitacijske sile. Na snov deluje »degeneriran tlak«, ki ga določa Paulijevo izključitveno načelo. Ta nenavadna oblika snovi je znana kot degenerirana snov. V belih pritlikavkah degeneriran tlak elektronov raztegne atome narazen. V nevtronskih zvezdah, kjer so še večje gravitacijske sile, se elektroni spojijo s protoni in tvorijo nevtrone, kar proizvede še večji degeneriran tlak. Ni pa še jasno, zakaj Paulijevo načelo velja in kje so fizikalne meje njegove veljavnosti. Glej tudi sklopitveno načelo Kvantna mehanika 1925 v znanosti


text: Nove knjige The Arraignment – Steve Martini Blue Horizon – Wilbur Smith Darwin's Children – Greg Bear The Delicate Storm – Giles Blunt L'Empire des loups – Jean–Christophe Grangé The Face – Dean R. Koontz Harry Potter and the Order of the Phoenix – J. K. Rowling Holy Fools – Joanne Harris Jarhead – Anthony Swofford King of Torts – John Grisham The Last Jihad: roman – Joel C. Rosenberg Oryx and Crake – Margaret Atwood Pattern Recognition – William Gibson Six Wives: The Queens of Henry VIII – David Starkey The Wee Free Men – Terry Pratchett The Stairs Family of Halifax, 1775–1975 – James Frost The Tailgating Spinster Daniel C. Boyer Rojstva Smrti 16. februar – Aleksandar Tisma (79) 12. marec – Howard Fast Nagrade Newberyjeva medalja za otroško književnost: Avi, Crispin: The Cross of Lead Nobelova nagrada za književnost: John Maxwell Coetzee Književnost po letih Književnost Časovnice za književnost


text: Medalja Johna Newberyja je književna nagrada, ki jo podeljuje Zveza za knjižničarsko službo otrokom Ameriške knjižničarske zveze (ALA) avtorju za najvidnejšo otroško knjigo. Nagrada se imenuje po britanskem prodajalcu knjig iz 18. stoletja in jo podeljujejo od leta 1922. Skupaj s Caldecottovo medaljo velja za najuglednejšo nagrado na področju otroške književnosti v ZDA. Prejemniki Prejemniki Newberyjeve medalje so: 1922 Hendrik Willem von Loon, The Story of Mankind 1923 Hugh Lofting, The Voyages of Dr. Doolittle 1924 Charles Hawes, The Dark Frigate 1925 Charles Finger, Tales from Silver Lands 1926 Arthur Bowie Chrisman, Shen of the Sea 1927 Will James, Smoky the Cow Horse 1928 Dhan Gopal Mukerji, Gayneck, the Story of a Pigeon 1929 Eric P. Kelly, The Trumpeter of Krakow 1930 Rachel Field, Hitty, Her First Hundred Years 1931 Elizabeth Coatsworth, The Cat Who Went to Heaven 1932 Laura Adams Armer, Waterless Mountain 1933 Elizabeth Foreman Lewis, Young Fu of the Upper Yangtze 1934 Cornelia Meigs, Invincible Louisa 1935 Monica Shannon, Dobry 1936 Carol Ryrie Brink, Caddie Woodlawn 1937 Ruth Sawyer, Roller Skates 1938 Kate Seredy, The White Stag 1939 Elizabeth Enright, Thimble Summer 1940 James Daugherty, Daniel Boone 1941 Armstrong Sperry, Call It Courage 1942 Walter O. Edmonds, The Matchlock Gun 1943 Janet Elizabeth Gray, Adam of the Road 1944 Esther Forbes, Johnny Tremain 1945 Robert Lawson, Rabbit Hill 1946 Lois Lenski, Strawberry Girl 1947 Carolyn Sherwin Bailey, Miss Hickory 1948 William Pene du Bois, The Twenty-One Balloons 1949 Marguerite Henry, King of the Wind 1950 Marguerite de Angeli, The Door in the Wall 1951 Elizabeth Yates, Amos Fortune, Free Man 1952 Eleanor Estes, Ginger Pye 1953 Ann Nolan Clark, Secret of the Andes 1954 Joseph Krumgold, And Now Miguel 1955 Meindert Dejong, The Wheel on the School 1956 Jean Lee Latham, Carry On, Mr. Bowditch 1957 Virginia Sorenson, Miracles on Maple Street 1958 Harold Keith, Rifles for Watie 1959 Elizabeth George Speare, The Witch of Blackbird Pond 1960 Joseph Krumgold, Onion John 1961 Scott O'Dell, Island of the Blue Dolphins 1962 Elizabeth George Speare, The Bronze Bow 1963 Madeleine L'Engle, A Wrinkle in Time 1964 Emily Cheney Neville, It's Like This, Cat 1965 Maia Wojciechowska, Shadow of a Bull 1966 Elizabeth Borton de Treviño, I, Juan de Pareja 1967 Irene Hunt, Up a Pond Slowly 1968 E. L. Konigsburg, From the Mixed-Up Files of Mrs. Basil E. Frankweiler 1969 Lloyd Alexander, The High King 1970 William H. Armstrong, Sounder 1971 Betsy Bears, Summer of the Swans 1972 Robert C. Obrien, Mrs. Frisbee and the Rats of NIMH 1973 Jean Craighead George, Julie of the Wolves 1974 Paula Fox, The Slave Dancer 1975 Virginia Hamilton, M. C. Higgins, the Great 1976 Susan Cooper, The Grey King 1977 Mildred Taylor, Roll of Thunder, Hear My Cry 1978 Katherine Paterson, Bridge to Terabithia 1979 Ellen Raskin, The Westing Game 1980 Joan Blos, A Gathering of Days: A New England Girl's Journal 1981 Katherine Paterson, Jacob Have I Loved 1982 Nancy Willard, A Visit to William Blake's Inn 1983 Cynthia Voight, Dicey's Song 1984 Beverly Cleary, Dear Mr. Henshaw 1985 Robin McKinley, The Hero and the Crown 1986 Patricia MacLachlan, Sarah, Plain and Tall 1987 Sid Fleischman The Whipping Boy 1988 Russell Freedman, Lincoln: A Photobiography 1989 Paul Fleischman, Joyful Noise 1990 Lois Lowry, Number the Stars 1991 Jerry Spinelli, Maniac Magee 1992 Phyllis Reynolds Naylor, Shiloh 1993 Cynthia Rylant, Missing May 1994 Lois Lowry, The Giver 1995 Sharon Creech, Walk Two Moons 1996 Karen Cushman, The Midwife's Apprentice 1997 E. L. Konigsburg, The View from Saturday 1998 Keran Hess, Out of the Dust 1999 Louis Sachar, Holes 2000 Christopher Paul Curtis, Bud, Not Buddy 2001 Richard Peck, A Year Down Yonder 2002 Linda Sue Park, A Single Shard 2003 Avi, Crispin: The Cross of Lead 2004 Kate DiCamillo, The Tale of Despereaux 2005 Cynthia Kadohata, Kira-Kira 2006 Lynne Rae Perkins, Criss Cross 2007 Susan Patron, The Higher Power of Lucky 2008 Laura Amy Schlitz, Good Masters! Sweet Ladies! Voices from a Medieval Village 2009 Neil Gaiman, The Graveyard Book 2010 Rebecca Stead, When You Reach Me 2011 Clare Vanderpool, Moon Over Manifest 2012 Jack Gantos, Dead End in Norvelt 2013 Katherine Applegate, The One and Only Ivan 2014 Kate DiCamillo, Flora & Ulysses: The Illuminated Adventures 2015 Kwame Alexander, The Crossover 2016 Matt de la Peña, Last Stop on Market Street 2017 Kelly Barnhill, The Girl Who Drank the Moon 2018 Erin Entrada Kelly, Hello, Universe 2019 Meg Medina, Merci Suárez Changes Gears 2020 Jerry Craft, New Kid Književne nagrade Nagrade, ustanovljene leta 1922 Ameriške nagrade


text: 1789 (MDCCLXXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 14. julij - jezna pariška množica zavzame jetnišnico Bastiljo in sproži francosko revolucijo. 11. avgust - francoska Narodna skupščina razpusti fevdalizem in razlasti cerkvene redove. Martin Heinrich Klaproth odkrije kemijski element cirkonij Rojstva 16. marec - Georg Simon Ohm, nemški fizik († 1854) 9. september - William Cranch Bond, ameriški astronom († 1859) Smrti 12. januar - Lovrenc Bogović, gradiščanski (hrvaški) pisatelj in frančiškanski menih (* 1723) 21. januar - Paul-Henri Thiry, baron d'Holbach, nemško-francoski filozof, enciklopedist (* 1723) 7. april – Abdul Hamid I., sultan Osmanskega cesarstva (* 1725) 9. april - Miura Baien, japonski konfucijanski filozof in ekonomist (* 1723) 20. maj – Matija Cvetan, katoliški duhovnik v Porabju s Primorske (* 1733)


text: 1788 (MDCCLXXXVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki družina Vošnjak v Šaleški dolini v Šoštanju ustanovi prvo usnjarsko delavnico. Rojstva 1. januar - Étienne Cabet, francoski filozof in utopični socialist († 1856) 22. februar - Arthur Schopenhauer, nemški filozof († 1860) 8. marec - William Hamilton, škotski filozof († 1856) 16. maj - Friedrich Rückert, nemški pesnik, prevajalec († 1866) 9. oktober - Jožef Košič, slovenski pesnik, pisatelj, etnolog in duhovnik († 1867) 8. november - Mihael Bertalanitš slovenski pesnik in učitelj († 1856) 14. oktober - sir Edward Sabine, irski astronom, fizik, ornitolog, raziskovalec († 1883) Smrti 16. april - Georges-Louis Leclerc de Buffon, francoski naravoslovec, biologmatematik, kozmolog (* 1707) 8. maj - Giovanni Antonio Scopoli, italijanski naravoslovec (* 1723) 21. junij - Johann Georg Hamann, nemški filozof in pisatelj (* 1730) 2. avgust - Thomas Gainsborough, angleški slikar (* 1727)


text: 1787 (MDCCLXXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 27. junij - Thomas Say, ameriški naravoslovec in zoolog († 1834) Smrti 13. februar - Ruđer Josip Bošković, hrvaški matematik, fizik, astronom, filozof (* 1711) 8. april - Mihalj Šilobod, hrvaški matematik (* 1724) Neznan datum Šahin Geraj, kan Krimskega kanata (* 1745)


text: 1786 (MDCCLXXXVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Rojstva 4. januar - Moses Mendelssohn, nemški judovski filozof (* 1729) 2. februar - Jacques Philippe Marie Binet, francoski matematik, astronom, fizik († 1856) 26. februar - François Jean Dominique Arago, katalonsko-francoski fizik, astronom, politik († 1853) 27. februar - Adolf Augustitš, dekan Slovenske okrogline in nadzornik slovenskih (prekmurskih) šol na Ogrskem († 1863) 18. september - Kristijan VIII., kralj Danske in Norveške († 1848) Smrti 12. februar – Adam Farkaš, slovenski pesnik in rektor na Ogrskem (* 1730) 20. april - John Goodricke, nizozemsko-angleški ljubiteljski astronom, astrofil (* 1764) 17. avgust - Friderik II. Veliki, pruski kralj (* 1712) 18. oktober - Alexander Wilson, škotski matematik (* 1714) - Thomas Wright, angleški učenjak, astronom, matematik, izdelovalec inštrumentov, arhitekt, oblikovalec vrtov (* 1711)


text: 1785 (MDCCLXXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Rojstva 17. februar - Nachman Kohen Krochmal, avstrijski judovski filozof, teolog in zgodovinar († 1840) 7. marec - Alessandro Manzoni, italijanski pesnik, pisatelj († 1873) 20. julij - Mahmud II., sultan Osmanskega cesarstva († 1839) 23. september - Per Georg Scheutz, švedski odvetnik, prevajalec, izumitelj, računalnikar|praračunalnikar († 1873) oktober - sir James South, britanski astronom († 1867) Smrti


text: 1784 (MDCCLXXXIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki december - Immanuel Kant v publikaciji Berlinische Monatsschrift objavi razpravo »Odgovor na vprašanje: Kaj je razsvetljenstvo?« Rojstva 11. maj - Urban Jarnik, slovenski jezikoslovec († 1844) 22. julij - Friedrich Wilhelm Bessel, nemški astronom, matematik († 1846) 6. oktober - Pierre Charles François Dupin, francoski matematik, inženir († 1873) Smrti 31. julij - Denis Diderot, francoski pisatelj, filozof (* 1713) 4. september - César-François Cassini de Thury III., francoski astronom, geograf (* 1714) 11. december - Anders Johan Lexell, švedsko-ruski astronom, matematik (* 1740) 13. december - Samuel Johnson, angleški leksikograf, pisatelj, pesnik in kritik (* 1709)


text: 1783 (MDCCLXXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 3. september - ZDA so priznane kot neodvisna država Neznan datum ukinjen Krimski kanat, ustanovljen 1449 izide molitvenik Mikloša Küzmiča (Kniga Molitvena) Rojstva Neznan datum Ali-paša Rizvanbegović, osmanski vezir († 1851) Smrti 18. september - Leonhard Euler, švicarski matematik, fizik, astronom (* 1707) 29. oktober - Jean le Rond d'Alembert, francoski filozof, fizik, matematik (* 1717)


text: 1782 (MDCCLXXXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 6. april - Rama I. postane siamski kralj in preseli prestolnico v današnji Bangkok. 30. november - Združeno kraljestvo in ZDA na mirovnih pogajanjih v Parizu sestavita sporazum, s katerim se bo končala ameriška vojna za neodvisnost (podpisan 3. septembra 1983) 14. december - prvi preskusni polet balona na vroč zrak bratov Montgolfier. Rojstva 19. marec - baron Wilhelm von Biela, avstrijski častnik, ljubiteljski astronom († 1856) 3. julij - Pierre Berthier, francoski geolog in rudarski inženir († 1861) 26. december - Filaret iz Moskve, Metropolit Moskve, ruski ortodoksni teolog († 1867) Smrti 17. marec - Daniel Bernoulli I., švicarski matematik, fizik (* 1700) 15. maj - Marquês de Pombal, portugalski predsednik vlade (* 1699) 27. december - Henry Home, baron Kames, škotski razsvetljenski filozof (* 1696)


text: 1781 (MDCCLXXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 13. marec - William Herschel v ozvezdju Dvojčkov okrije sedmi planet Uran. Rojstva 6. maj - Karl Christian Friedrich Krause, nemški filozof († 1832) 21. junij - baron Siméon-Denis Poisson, francoski fizik, matematik, geometer († 1840) 5. oktober - Bernard Bolzano, češko-nemški matematik, filozof, teolog in logik († 1848) 11. december - sir David Brewster, škotski fizik, pisatelj († 1868) Smrti 15. februar - Gotthold Ephraim Lessing, nemški dramatik, filozof (* 1729) 18. marec - Turgot, francoski ekonomist in državnik (* 1727)


text: 1780 (MDCCLXXX) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 1. januar Rojstva 26. februar - Christian Samuel Weiss, nemški mineralog in kristalograf († 1856) 1. junij - Carl von Clausewitz, pruski vojaški teoretik († 1831) 21. avgust - Jernej Kopitar, slovenski jezikoslovec († 1844) 3. september - Heinrich Christian Schumacher, nemški astronom († 1850) Neznan datum Smail-aga Čengić, osmanski guverner Bosne († 1840) Tudor Vladimirescu, romunski revolucionar († 1821) Smrti 14. februar - sir William Blackstone, angleški pravnik in filozof prava (* 1723) 3. avgust - Étienne Bonnot de Condillac, francoski filozof (* 1715) 29. november - Marija Terezija, avstrijska cesarica (* 1717)


text: 1779 (MDCCLXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Rojstva 20. avgust - Jöns Jacob Berzelius, švedski kemik († 1848) 8. september - Mustafa IV., sultan Osmanskega cesarstva (* 1808) Smrti 22. december - Štefan Küzmič, slovenski pisatelj, evangeličanski duhovnik na Madžarskem, prevajalec Svetega pisma v prekmurščino (Nouvi Zákon) (* 1723)


text: 1778 (MDCCLXXVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 26. marec - Ludwig van Beethoven izvede svoj prvi javni nastop. Rojstva 9. januar - Thomas Brown, škotski razsvetljenski filozof († 1820) 6. december - Joseph Louis Gay-Lussac, francoski fizik, kemik († 1850) 17. december - sir Humphry Davy, angleški kemik († 1829) 1. november - Gustav IV. Adolf, švedski kralj († 1837) Neznan datum Mihael Barla, madžarsko-slovenski pesnik in pisatelj († 1824) Smrti 10. januar - Carl von Linné, švedski naravoslovec (* 1707) 30. maj - Voltaire, francoski pisatelj, filozof (* 1694) 2. julij - Jean-Jacques Rousseau, švicarsko-francoski filozof (* 1712)


text: 1777 (MDCCLXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 1. januar Rojstva 16. april - Henry Kater, angleški fizik, častnik († 1835) 30. april - Carl Friedrich Gauss, nemški matematik, astronom, fizik († 1855) 4. maj - Louis Jacques Thénard, francoski kemik († 1857) 14. avgust - Hans Christian Ørsted, danski fizik, kemik († 1851) 23. december - Aleksander I. Ruski (* 1825) Smrti 25. september - Johann Heinrich Lambert, nemški matematik, fizik, astronom (* 1728) 4. november - Gregor Schoettl, slovenski filozof, fizik (* 1732) Neznan datum Janez Krstnik Schoettl, slovenski jezuit, matematik, astronom (* 1724)


text: 1776 (MDCCLXXVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 4. julij - ZDA razglasijo neodvisnost Rojstva 4. maj - Johann Friedrich Herbart, nemški filozof in pedagog († 1841) 6. avgust - Amadeo Avogadro, italijanski fizik († 1856) 6. oktober - Hirata Acutane, japonski šintoistični učenjak († 1843) Smrti 24. marec - John Harrison, angleški tesar, urar, izumitelj (* 1693) 25. avgust - David Hume, škotski filozof, zgodovinar, ekonomist († 1711)


text: 1775 (MDCCLXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Rojstva 22. januar - André-Marie Ampère, francoski fizik, matematik († 1836) 27. januar - Friedrich Wilhelm Joseph von Schelling, nemški filozof († 1854) 23. julij - Etienne-Louis Malus, francoski častnik, inženir, fizik, matematik († 1812) Smrti 18. oktober - Christian August Crusius, nemški teolog in filozof (* 1715)


text: 1774 (MDCCLXXIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 16. februar – David Novak je napisal prvo prekmursko posvetno pesem Versus Vandalici 21. julij - Rusko carstvo in Osmansko cesarstvo podpišeta Kučukkajnardžijski mir Rojstva 21. april - Jean-Baptiste Biot, francoski fizik, astronom, matematik († 1862) 28. april - Francis Baily, angleški ljubiteljski astronom († 1844) Smrti 21. januar - Mustafa III., sultan Osmanskega cesarstva (* 1717) 4. februar - Charles Marie de La Condamine, francoski geograf, matematik (* 1701) 12. april - Réginald Outhier, francoski kartograf, opat (* 1694) 16. december - François Quesnay, francoski ekonomist (* 1694)


text: 1773 (MDCCLXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Rojstva 29. januar - Friedrich Mohs, nemški geolog, mineralog († 1839) 6. april - James Mill, škotski zgodovinar, filozof in ekonomist († 1836) 15. maj - knez Klemens von Metternich, avstrijski politik († 1858) 13. junij - Thomas Young, angleški fizik († 1829) 23. julij - sir Thomas Makdougall Brisbane, škotski astronom, general, kolonialni guverner († 1860) 23. avgust - Jakob Friedrich Fries, nemški filozof († 1843) 21. december - Robert Brown, škotski botanik, biolog († 1858) Smrti


text: 1772 (MDCCLXXII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki Rojstva 10. marec - Karl Wilhelm Friedrich von Schlegel, nemški pesnik, kritik, učenjak († 1829) 15. marec - Jožef Ficko, hrvaški pisatelj, slovenskega rodu († 1843) 7. april - Charles Fourier, francoski utopični socialist († 1837 18. april - David Ricardo, angleški ekonomist († 1823) 2. maj - Novalis, nemški pesnik († 1801) 20. maj - sir William Congreve, angleški izumitelj († 1828) 14. avgust - Ram Mohan Roy, indijski (bengalski) hindujski družbeni reformator in ustanovitelj gibanja Brahmo Samadž († 1833) 21. oktober - Samuel Taylor Coleridge, angleški pesnik, kritik, filozof († 1834) Smrti 6. januar - Samuel Johnson, ameriški filozof, Berkeleyev dopisovalec (* 1696) 22. marec - John Canton, angleški fizik (* 1718) 29. marec - Emanuel Swedenborg, švedski znanstvenik, filozof, teozof (* 1688)


text: 1771 (MDCCLXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Štefan Küzmič je prevedel Novo Zavezo v prekmurščino, z naslovom Nouvi Zákon. Rojstva 13. april - Richard Trevithick, britanski izumitelj in rudarski inženir († 1833) 14. maj - Robert Owen, valižanski utopični socialist († 1858) 15. avgust - Walter Scott, škotski pisatelj († 1832) 11. september - Mungo Park, škotski zdravnik in raziskovalec († 1806) Smrti 6. november - John Bevis, angleški zdravnik, ljubiteljski astronom (* 1695) 26. december - Claude Adrien Helvétius, francoski razsvetljenski filozof in enciklopedist (* 1715) - Rupa Bhawani - indijska kašmirska pesnica in mistikinja (* 1681)


text: 1770 (MDCCLXX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 20. marec - Johann Christian Friedrich Hölderlin, nemški pesnik († 1843) 7. april - William Wordsworth, angleški pesnik († 1850) 10. maj - Louis-Nicolas Davout, farancoski maršal († 1823) 3. avgust - Friderik Viljem III., pruski kralj († 1840) 27. avgust - Georg Wilhelm Friedrich Hegel, nemški filozof († 1831) 17. december - Ludwig van Beethoven, nemški skladatelj (tega dne je bil krščen) († 1827) Smrti 26. februar - Giuseppe Tartini, italijanski violinist in skladatelj (* 1692) 28. april - Jeremijaš Šoštarić, hrvaški (gradiščanski) duhovnik in pisatelj (* 1714)


text: 1769 (MDCCLXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Rojstva 29. marec - Nicolas Soult, maršal Francije († 1851) 10. april - Jean Lannes, Napoleonov general in maršal Francoskega cesarstva († 1809) 15. avgust - Napoléon Bonaparte, francoski cesar († 1821) 14. september - Alexander von Humboldt, nemški naravoslovec, raziskovalec, geograf († 1859) 4. oktober - grof Aleksej Andrejevič Arakčejev, ruski general, državnik († 1834) Smrti 2. februar - papež Klemen XIII., (* 1693) 27. november - Kamo no Mabuči, japonski šintoistični teolog, filozof, filolog in pesnik (* 1697) Neznan datum Hakuin Ekaku, japonski zen budistični menih in filozof (* 1686)


text: 1768 (MDCCLXVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 21. december - ustanovitev Nepala Rojstva 28. januar - Friderik VI. , kralj Danske in Norveške († 1839) 6. maj - Andrej Šuster Drabosnjak, slovenski (koroški) pesnik, pisatelj († 1825) 21. marec - Joseph Fourier, francoski matematik, fizik († 1830) 9. julij - Karel Avgust, kronski princ Švedske († 1810) 18. julij - Jean-Robert Argand, francoski ljubiteljski matematik († 1822) 21. november - Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher, nemški teolog in filozof († 1834) Smrti 15. junij - James Short, škotski matematik, optik, astronom (* 1710)


text: 1767 (MDCCLXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki Rojstva 15. marec - Andrew Jackson, ameriški politik in predsednik ZDA († 1845) 25. marec - Joachim Murat, francoski maršal in neapeljski kralj († 1815) 8. september - August Wilhelm von Schlegel, nemški jezikoslovec, pesnik, kritik († 1845) 22. junij - Karl Wilhelm von Humboldt, nemški filozof, jezikoslovec, diplomat († 1835) 27. junij - Alexis Bouvard, francoski astronom († 1843) 11. julij - John Quincy Adams, ameriški predsednik († 1848) 29. avgust - Saint-Just, francoski revolucionar († 1794) - John Pond, angleški astronom († 1836) Smrti 25. junij - Georg Philipp Telemann, nemški skladatelj (* 1681)


text: 1766 (MDCCLXVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki Henry Cavendish odkrije vodik Rojstva 13. februar - Thomas Robert Malthus, angleški demograf in ekonomist († 1834) 6. julij - Alexander Wilson, ameriški naravoslovec, ornitolog, risar škotskega rodu († 1813) 6. september - John Dalton, angleški kemik, fizik († 1844) 29. november - Maine de Biran, francoski filozof († 1824) Smrti 5. februar - Leopold Josef Daun, avstrijski feldmaršal (* 1705) 23. februar - Stanislav Leščinski, poljski kralj (* 1677) 7. april - Tiberius Hemsterhuis, nizozemski matematik (* 1685) 9. maj - Thomas Arthur de Lally-Tollendal, francoski general (* 1702) 27. maj - Ivan Ivanovič Polzunov, ruski inženir (* 1728) 24. junij - Adrien Maurice de Noailles, francoski general (* 1678) 14. julij - František Maxmilián Kaňka, češki arhitekt (* 1674) 17. julij - Giuseppe Castiglione, italijanski jezuit, slikar (* 1688) 24. julij - Filippo Acciajuoli, italijanski kardinal (* 1700) 3. september - Archibald Bower, škotski zgodovinar in jezuit (* 1686) 26. september - Giulio Carlo de' Toschi di Fagnano, italijanski matematik (* 1682) 3. november - Thomas Abbt, nemški filozof in pisatelj (* 1738) 9. november - Unico Wilhelm van Wassenaer, nizozemski plemič, skladatelj, politik (* 1692)


text: 1765 (MDCCLXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Rojstva 27. marec - Franz Xaver von Baader, nemški teolog, filozof († 1841) 29. september - Karl Ludwig Harding, nemški astronom († 1834) Smrti 17. maj - Alexis Claude Clairaut, francoski matematik, astronom (* 1713)


text: 1764 (MDCCLXIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Rojstva 17. september - John Goodricke, nizozemsko-angleški ljubiteljski astronom, astrofil († 1786) Smrti 2. september - Nathaniel Bliss, angleški duhovnik , astronom (* 1700) 12. september - Jean-Philippe Rameau, francoski skladatelj (* 1683) 31. maj - Franc Jelovšek, slovenski slikar (* 1700)


text: 1763 (MDCCLXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 10. februar - sedemletna vojna: s podpisom pariškega miru se konča spopad med britanskimi in francoskimi kolonijami v Novem svetu. 15. februar - sedemletna vojna: hubertusburški sporazum konča še konflikt med Prusijo in Avstrijo, s čimer je končana tudi vojna. 7. oktober - Jurij III. Britanski z odlokom prepove naseljevanje britanskih priseljencev zahodno od Apalačev, s čimer želi stabilizirati odnose s staroselci. na Dunaju izide Entomologia Carniolica, taksonomsko delo tirolskega naravoslovca Giovannija Antonia Scopolija, v katerem avtor popiše več kot 1000 vrst nevretenčarjev s Kranjske. Rojstva 23. januar - Jožef Balant, slovenski rimokatoliški duhovnik in nadškof († 1834) 26. januar - Karel XIV. Janez, kralj Norveške in Švedske († 1844) 21. marec - Jean Paul, nemški pisatelj († 1825) 16. maj - Louis-Nicolas Vauquelin, francoski kemik († 1829) 23. junij - Joséphine de Beauharnais, francoska cesarica († 1814) 17. julij - John Jacob Astor, ameriški poslovnež († 1848) Neznan datum William Higgins, irski kemik († 1825) Smrti 5. oktober - Avgust III. Poljski, poljski kralj in litovski veliki knez (* 1696) Neznan datum Hariton Prokofjevič Laptev, ruski častnik in raziskovalec (* 1700)


text: 1762 (MDCCLXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 9. julij - Katarina II. Velika postane ruska carica Rojstva 19. maj - Johann Gottlieb Fichte, nemški filozof († 1814) 1. november - Spencer Perceval, britanski predsednik vlade († 1812) Smrti 20. februar - Tobias Mayer, nemški astronom, matematik, kartograf, fizik (* 1723) 26. maj - Alexander Gottlieb Baumgarten, nemški filozof (* 1714) 13. julij - James Bradley, angleški astronom (* 1693) 20. avgust - Shah Waliullah, indijski islamski teolog in sufi (* 1703) 4. oktober - Ando Šoeki, japonski filozof in družbeni reformator (* 1703)


text: 1761 (MDCCLXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki Rojstva 20. november - Pij VIII., papež († 1830) 24. december – Selim III., sultan Osmanskega cesarstva († 1808) Neznan datum Jakob Sigismund Beck, nemški filozof († 1840) Smrti 4. januar - Stephen Hales, angleški fiziolog, fizik, kemik, izumitelj (* 1677)


text: 1760 (MDCCLX) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Rojstva 13. julij - Štefan Pauli (Pavel), slovenski katoliški župnik na Madžarskem († 1829) 28. avgust - Štefan Baler, madžarsko-slovenski pisatelj, luteranski duhovnik , kantor in učitelj, šomodski dekan in šolski nadzornik († 1835) 17. oktober - Saint-Simon, francoski socialist († 1825) 8. julij - Christian Kramp, francoski matematik († 1826) 27. oktober - August Neithardt von Gneisenau, pruski maršal († 1831) 23. november - François-Noël Babeuf, francoski revolucionar, novinar († 1797) Konstantin Ipsilanti - moldavski in vlaški knez (* 1816) Smrti 18. julij - Israel ben Eliezer, imenovan tudi Ba'al Shem Tov, začetnik hasidijske ločine Judov (* 1698)


text: 1759 (MDCCLIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 27. april - Mary Wollstonecraft, angleška pisateljica, filozofinja in feministka († 1797) 26. oktober - Georges-Jacques Danton, francoski revolucionar († 1794) 10. november - Johann Christoph Friedrich von Schiller, nemški pesnik, dramatik, zgodovinar in filozof († 1805) Neznan datum William Cary, angleški optik († 1825) Smrti 12. marec - Valentin Metzinger, slovenski slikar (* 1699) 27. julij - Pierre-Louis Moreau de Maupertuis, francoski matematik, astronom in filozof (* 1698) 24. avgust - Ewald Christian von Kleist, nemški pesnik in konjeniški častnik (* 1715) Neznan datum Anton Wilhelm Amo, gansko-nemški filozof (* 1703)


text: 1758 (MDCCLVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki izid prvega dela (Animalia) desete izdaje Linnejeve Systema Naturae, kar velja za začetek zoološke nomenklature Rojstva 28. april - James Monroe, ameriški predsednik († 1831) 6. maj - Maximilien Robespierre, francoski revolucionar († 1794) 11. oktober - Heinrich Wilhelm Mathias Olbers, nemški astronom, zdravnik, fizik († 1840) Aleksander Sucu, moldavski in vlaški knez († 1821) Rjokan Taigu, japonski zen budistični menih, pesnik in kaligraf († 1831) Smrti 22. marec - Jonathan Edwards, ameriški kalvinistični teolog in filozof (* 1703) - Hajaši Rijuko, japonski konfucijanski filozof (* 1681)


text: 1757 (MDCCLVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Rojstva 5. junij - Pierre Jean George Cabanis, francoski fiziolog in filozof († 1808) 9. oktober - Karel X., francoski kralj († 1836) 21. oktober - Pierre François Charles Augereau, maršal Francoskega cesarstva († 1816) 26. oktober - Karl Leonhard Reinhold, avstrijski filozof († 1823) 13. november - Archibald Alison, škotski nabožni pisatelj in filozof († 1839) 15. november - Jacques René Hébert, francoski revolucionar († 1794) 28. november - William Blake, angleški pesnik, slikar, grafik († 1827) Smrti 9. januar - Bernard le Bovier de Fontenelle, francoski pisatelj (* 1657) 28. avgust - David Hartley, angleški filozof in psiholog (* 1705) 30. oktober - Osman III., sultan Osmanskega cesarstva (* 1699) Neznan datum Bulleh Shah, indijski ali pakistanski sufi in pesnik (* 1680) Hori Keizan, japonski filolog (* 1688)


text: 1756 (MDCCLVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki Rojstva 27. januar - Wolfgang Amadeus Mozart, avstrijski skladatelj († 1791) 3. marec - William Godwin, angleški novinar in politični filozof († 1836) 29. avgust - Jan Śniadecki, poljski književnik, matematik, astronom, filozof († 1830) Smrti 18. april - Jacques Cassini II., francoski astronom, geograf (* 1677)


text: 1755 (MDCCLV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki Rojstva 22. julij - Gaspard de Prony, francoski matematik, inženir († 1839) - Kaiho Seirjo - japonski konfucijanski sociolog in ekonomist († 1817) 4. december - Franc Kavčič, slovenski slikar († 1828) Smrti 10. februar - Montesquieu, francoski filozof (* 1689)


text: 1754 (MDCCLIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki izzide Vöre krsztsánszke krátki návuk, evangeličanski prekmurski katekizem Štefana Küzmiča Rojstva 2. februar - Talleyrand, francoski diplomat († 1838) 23. marec - baron Jurij Vega, slovenski matematik, fizik, častnik († 1802) 18. maj - Anton Traven, slovenski prevajalec Svetega pisma († 1807) 20. julij - Destutt de Tracy, francoski filozof († 1836) 21. avgust - William Murdoch, škotski inženir, izumitelj († 1839) 2. oktober - de Bonald, francoski kontrarevolucionar in konzervativni politični filozof († 1840) Neznan datum Salomon Maimon, nemško-judovski filozof († 1800) Smrti 9. april - Christian Wolff, nemški filozof, matematik (* 1679) 8. oktober - Henry Fielding, angleški pisatelj (* 1707) 13. december - Mahmud I., sultan Osmanskega cesarstva (* 1669)


text: 1753 (MDCCLIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 13. marec - Jožef Škrinar, slovenski nabožni pisec in prevajalec († 1825) 1. april - de Maistre, francoski kontrarevolucionar in konzervativni politični filozof († 1821) 22. november - Dugald Stewart, škotski filozof († 1828) Smrti 14. januar - George Berkeley, irski filozof, teolog (* 1685)


text: 1752 (MDCCLII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Rojstva 5. maj - Johann Tobias Mayer, nemški fizik, matematik († 1830) 11. maj - Johann Friedrich Blumenbach, nemški antropolog, fiziolog († 1840) 18. september - Adrien-Marie Legendre, francoski matematik († 1833) 20. november - Leopold Layer, slovenski slikar († 1828) 23. november - Maksimilijan Vrhovac, zagrebški škof († 1827) Smrti 16. junij - Joseph Butler, angleški škof, filozof (* 1692)


text: 1751 (MDCCLI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Rojstva 14. november - Capel Lofft, angleški pisatelj († 1824) 16. december - Leopold II. Maksimilijan Anhalt-Dessauški, princ in pruski general (* 1700) Smrti 25. marec - Friderik I., švedski kralj (* 1676) 11. november - Julien Offray de La Mettrie, francoski zdravnik in filozof (* 1709)


text: 1750 (MDCCL) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Nekatere organizacije, kot je Medvladni odbor za podnebne spremembe, uporabljajo 1750 kot izhodiščno leto za konec predindustrijske dobe. Dogodki Rojstva 16. marec - Caroline Lucretia Herschel, nemško-angleška astronomka († 1848) Smrti 28. julij - Johann Sebastian Bach, nemški skladatelj (* 1685)


text: 1749 (MDCCXLIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 1. januar Rojstva 23. marec - Pierre-Simon Laplace, francoski matematik, fizik, astronom († 1827) 17. maj - Edward Jenner, angleški zdravnik († 1823) 28. avgust - Johann Wolfgang von Goethe, nemški pisatelj, humanist, filozof († 1832) 19. september - Jean Baptiste Joseph Delambre, francoski matematik, astronom, geometer, zgodovinar astronomije († 1822) 17. november - Nicolas Appert, francoski kuhar, slaščičar († 1841) Smrti 6. december - Pierre Gaultier de Varennes, Sieur de La Vérendrye, francosko-kanadski častnik, trgovec s krznom, raziskovalec (* 1685) 11. maj - Catharine Trotter Cockburn, angleška pisateljica in filozofinja (* 1679)


text: 1748 (MDCCXLVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 28. marec - hud požar v Londonu povzroči veliko materialno škodo Neznan datum odkrite so ruševine Pompejev Rojstva 15. februar - Jeremy Bentham, angleški pravnik, filozof († 1832) 3. maj - Emmanuel Joseph Sieyès, imenovan tudi Abbe Sieyes , francoski duhovnik, revolucionar in politik († 1836) 7. maj - Olympe de Gouges, francoska revolucionarka, pisateljica in feministka († 1793) 30. junij - grof Jean-Dominique Cassini IV., francoski astronom († 1845) 7. oktober - Karel XIII. Švedski († 1818) 9. december - Claude Louis Berthollet, savojsko-francoski kemik († 1822) Smrti 1. januar - Johann Bernoulli I., švicarski matematik (* 1667)


text: 1747 (MDCCXLVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Na Saškem so izdali tretjo prekmursko tiskano knjigo Réd zvelicsánsztva avtorja Miháo Sever Vaneca. Rojstva 19. januar - Johann Elert Bode, nemški astronom († 1826) Smrti - Dazai Šundai, japonski trgovec in učenjak (* 1680)


text: 1746 (MDCCXLVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Ustanovitev Gimnazije Novo mesto Rojstva 12. januar - Johann Heinrich Pestalozzi, švicarski pedagog († 1827) 24. januar - Gustav III., kralj Švedske († 1792) 30. marec - Francisco de Goya y Lucientes, španski slikar, graver († 1828) 16. julij - Giuseppe Piazzi, italijanski astronom, menih († 1826) Smrti 25. maj – Mátyás Temlin, madžarski pisatelj slovenskega rodu (* ?) 8. avgust - Francis Hutcheson, anglo-irski filozof (* 1694) Neznan datum Mojzes Hajim Luzzato, italijanski judovski mistik, rabin, filozof (* 1707) Tominaga Nakamoto, japonski trgovec in zgodovinar (* 1715)


text: 1745 (MDCCXLV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 1. januar Rojstva 18. februar - Alessandro Volta, italijanski fizik († 1827) 16. september - Mihail Ilarionovic Kutuzov, ruski vojskovodja, maršal, diplomat († 1813) Neznan datum Šahin Geraj, kan Krimskega kanata († 1787) Smrti 19. oktober - Jonathan Swift, anglo-irski pisatelj (* 1667) 14. september - Martino Altomonte, slikar (* 1657)


text: 1744 (MDCCXLIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki - Pierre-Louis Moreau de Maupertuis oblikuje načelo najmanjše akcije, Rojstva 14. april - Denis Ivanovic Fonvizin, ruski dramatik († 1792) 16. avgust - Pierre-François-André Méchain, francoski astronom († 1804) 25. avgust - Johann Gottfried Herder, nemški pesnik, teolog, filozof († 1803) Smrti 23. januar - Giambattista Vico, italijanski filozof, zgodovinar (* 1668) 25. april - Anders Celsius, švedski astronom (* 1701) 29. oktober - Franc Breckerfeld, slovenski teolog, matematik, astronom, latinist (* 1681) - Išida Baigan, japonski trgovec in učenjak (* 1685)


text: 1743 (MDCCXLIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 1. januar Rojstva 25. januar - Friedrich Heinrich Jacobi, nemški filozof († 1819) 13. april - Thomas Jefferson, ameriški državnik, predsednik († 1826) 24. maj - Jean-Paul Marat, francoski revolucionar švicarskega rodu († 1793) 14. julij - William Paley, angleški filozof in teolog († 1805) 26. avgust - Antoine-Laurent de Lavoisier, francoski kemik († 1794) 17. september - Marie Jean Antoine Nicolas Caritat, markiz de Condorcet, francoski matematik, filozof, politik († 1794) Smrti - Savai Džai Singh II., indijski maharadža, astronom (* 1686)


text: 1742 (MDCCXLII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 1. januar Rojstva 16. december - Gebhard Leberecht von Blücher, pruski generalfeldmaršal († 1819) Neznan datum Mihael Bakoš, madžarsko-slovenski pisatelj, prevajalec, učitelj, zalaski-šomodski dekan († 1803) Smrti 15. februar - Štefan Zagrebec, hrvaški književnik in pridigar (* 1669) 26. maj - Pilip Orlik, hetman ukrajinskih kozakov (* 1672) 14. julij - Richard Bentley, angleški anglikanski teolog, klasični učenjak, filolog, filozof in kritik (* 1662) 25. januar - Edmond Halley, angleški astronom, geofizik, matematik, fizik (14. januar - stari koledar) (* 1656)


text: 1741 (MDCCXLI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 1. januar Rojstva 7. februar - Henry Fuseli, švicarsko-britanski slikar († 1825) 8. februar - André Ernest Modeste Grétry, belgijsko-francoski skladatelj († 1813) 13. marec - Jožef II. Habsburško-Lotarinški, rimsko-nemški cesar († 1790) 23. maj - Andrea Luchesi, italijanski organist in skladatelj († 1801) 25. avgust - Karl Friedrich Bahrdt, nemški teolog, pustolovec († 1792) 22. september - Peter Simon Pallas, nemški prirodoslovec in raziskovalec († 1811) 15. november - Johann Kaspar Lavater, švicarski pesnik in fiziognomik († 1801) Smrti 28. julij - Antonio Vivaldi, italijanski duhovnik, skladatelj (* 1678) 19. december - Vitus Jonassen Bering, danski pomorščak, raziskovalec (* 1681)


text: 1740 (MDCCXL) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 1. januar Rojstva 6. maj - Gabriel Gruber, avstrijski jezuit, hidrotehnik, arhitekt († 1805) 2. junij - Donatien-Alphonse-François de Sade - markiz de Sade, francoski pisatelj († 1814) 24. december - Anders Johan Lexell, švedsko-ruski astronom, matematik († 1784) Smrti - Abas III., perzijski knez iz dinastije Safavidov (* 1730)


text: 1739 (MDCCXXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 1. september - konča se rusko-turška vojna (1735-1739) konča se avstrijsko-turška vojna (1737-1739) 18. september - podpisan Beograjski mir, ki je določil mejo med Habsburško monarhijo in Osmanskim cesarstvom na Savi in Donavi ukinjena Kraljevina Srbija, ustanovljena leta 1718 Rojstva Smrti


text: 1738 (MDCCXXXVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 1. januar Rojstva 12. marec – Cesare Beccaria, italijanski kriminolog, pravnik in politik († 1794) 15. november – William Herschel, nemško-angleški glasbenik, skladatelj, astronom († 1822) Smrti 23. september – Herman Boerhaave, nizozemski zdravnik, fiziolog in botanik (* 1668)


text: 1737 (MDCCXXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 1. januar Rojstva 29. januar – Thomas Paine, ameriški revolucionar, pisatelj († 1809) 8. maj – Edward Gibbon, angleški zgodovinar († 1794) 9. september – Luigi Galvani, italijanski anatom, zdravnik in fizik († 1798) 15. september – Mikloš Küzmič, madžarsko-slovenski pisatelj, prevajalec, dekan Slovenske okrogline († 1804) Smrti – Samuel Bold, angleški anglikanski duhovnik, filozof in teolog (* 1649)


text: 1736 (MDCCXXXVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Rojstva 25. januar – grof Joseph-Louis de Lagrange, italijansko-francoski matematik, astronom, mehanik († 1813) 30. januar – James Watt, škotski matematik, inženir, izumitelj († 1819) 14. junij – Charles Augustin de Coulomb, francoski fizik († 1806) 15. september – Jean Sylvain Bailly, francoski astronom, politik († 1793) 16. september – Johannes Nikolaus Tetens, nemški filozof († 1807) Smrti 1. julij - Ahmed III., sultan Osmanskega cesarstva in kalif Osmanskega kalifata (* 1673) 16. september – Daniel Gabriel Fahrenheit, poljski fizik (* 1686) Neznan datum Kada no Azumamaro, japonski šintoistični učenjak (* 1669)


text: 1735 (MDCCXXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Carl Linnaeus objavi delo Systema Naturae začne se rusko-turška vojna (1735–1739) Rojstva 13. april – Marko Pohlin, slovenski pisatelj, jezikoslovec († 1801) 22. junij – John Millar, škotski pravnik, zgodovinar in filozof († 1801) 23. junij – Jean Baptiste René Robinet, francoski naravoslovec, filozof in enciklopedist († 1820) 5. september – Johann Christian Bach, nemški skladatelj († 1782) 25. oktober – James Beattie, škotski pesnik, pisatelj in razsvetljenski filozof († 1803) Smrti 25. avgust – Matija Zmajević, hrvaški pomorščak in admiral (* 1680) 27. avgust – Peter Browne, anglo-irski škof in teolog (* 1665)


text: 1734 (MDCCXXXIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 1. januar Rojstva 2. marec - Juraj Maljevec, hrvaško-kajkavski pisatelj († 1812) Smrti 15. junij - Giovanni Ceva, italijanski matematik (* 1647) Neznan datum Danilo Apostol, hetman Zaporoške vojske (* 1654)


text: 1733 (MDCCXXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 1. januar Rojstva Smrti 21. januar - Bernard Mandeville, angleški filozof, ekonomist in satirik (* 1670) 16. avgust - Matthew Tindal, angleški filozof (* 1657)


text: 1732 (MDCCXXXII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 1. januar Rojstva 24. januar - Pierre Beaumarchais, francoski komediograf († 1799) 14. februar - Gregor Schoettl, slovenski filozof, fizik († 1777) 31. marec - Joseph Haydn, avstrijski skladatelj († 1809) 5. oktober - sir Nevil Maskelyne, angleški duhovnik, astronom († 1811) Smrti september - Arthur Collier, angleški filozof (* 1680) - Hajaši Hoko, japonski konfucijanski filozof (* 1644)


text: 1731 (MDCCXXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 1. januar Rojstva 24. julij - Louis Claude Cadet de Gassicourt, francoski kemik in farmacevt († 1799) 9. november - Benjamin Banneker, afroameriški astronom, matematik, urar, izumitelj, pisatelj, založnik († 1806) 10. oktober - Henry Cavendish, angleški fizik, kemik († 1810) Smrti 21. april - Daniel Defoe, angleški pisatelj (* 1660) 11. maj - Mary Astell, angleška filozofinja in feministka (* 1666)


text: 1730 (MDCCXXX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 10. oktober - Anton Wilhelm Amo je kot prvi temnopolti Afričan na evropski univerzi uspešno ubranil doktorsko tezo in promoviral iz filozofije Rojstva 6. januar - Thomas Chittenden, ameriški politik († 1797) 7. marec - Gregor Jožef Plohel, slovenski katoliški duhovnik in pisatelj († 1800) 2. maj - Sigismund Anton von Hohenwart, avstrijski rimskokatoliški nadškof in plemič († 1820) 21. junij - Motoori Norinaga, japonski šintoistični učenjak († 1801) 26. junij - Charles Messier, francoski astronom († 1817) 27. avgust - Johann Georg Hamann, nemški filozof in pisatelj († 1788) - Abas III., perzijski knez iz dinastije Safavidov († 1740) - Nakai Cikuzan, japonski trgovec in konfucijanski zgodovinar († 1804) Smrti 23. februar - Benedikt XIII., papež (* 1649) 20. marec - Adrienne Lecouvreur, francoska igralka (* 1692)


text: 1729 (MDCCXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 1. januar Rojstva 2. januar - Johann Daniel Titius, nemški astronom, fizik, biolog († 1796) 12. januar - Edmund Burke, anglo-irski filozof, govornik, zgodovinar in državnik († 1797) 22. januar - Gotthold Ephraim Lessing, nemški dramatik, filozof († 1781) 2. maj - Katarina II. Velika, ruska carica († 1796) 6. september - Moses Mendelssohn, nemški judovski filozof († 1786) 12. november - Louis-Antoine de Bougainville, francoski admiral, raziskovalec († 1811) Smrti 2. marec - Francesco Bianchini, italijanski astronom, fizik, anatom, botanik, filozof, teolog, orientalist, historiograf, arheolog (* 1662) 17. maj - Samuel Clarke, angleški filozof (* 1675) 1. december - Giacomo Filippo Maraldi, francosko-italijanski astronom, matematik (* 1665) 13. december - Anthony Collins, angleški teolog in filozof (* 1676)


text: 1728 (MDCCXXVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 1. januar Rojstva 26. avgust - Johann Heinrich Lambert, nemški matematik, fizik, astronom († 1777) Smrti 28. februar - Ogju Sorai, japonski konfucijanski filozof in ekonomist (* 1666) 23. september - Christian Thomasius, nemški pravnik in filozof (* 1655)


text: 1727 (MDCCXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki - Réginald Outhier iznajde pogonski mehanizem za nebesni globus in izdela planetarij. Rojstva 10. maj - Anne-Robert-Jacques Turgot, Baron de Laune, francoski ekonomist in državnik († 1781) 14. maj - Thomas Gainsborough, angleški slikar († 1788) Smrti 31. marec - sir Isaac Newton, angleški fizik, matematik, astronom, filozof, alkimist (* 1643)


text: 1726 (MDCCXXVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 1. maj - Voltaire odide v izgnanstvo v Anglijo. 6. avgust - Karel VI. in Katarina Velika podpišeta vojaški sporazum. Neznan datum Španci ustanovijo mesto Montevideo. Rojstva 3. junij - James Hutton, škotski geolog († 1797) 9. avgust - Francesco Cetti, italijanski jezuit, zoolog in matematik († 1778) 1. september - François-André Danican Philidor, francoski šahist in skladatelj († 1795) Smrti 26. marec - John Vanbrugh, angleški dramatik in arhitekt (* 24. januar 1664)


text: 1725 (MDCCXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 25. januarja španski gusar Amaro Pargo prejme naslov Hidalgo (plemič). izide prvi prekmurski učbenik Abeczedarium Szlowenszko, njegov avtor je verjetno Mihael Kotsmar. Rojstva 20. marec – Abdul Hamid I., sultan Osmanskega cesarstva († 1789) 2. april - Giacomo Casanova, italijanski (beneški) pustolovec, pisatelj, vohun, diplomat († 1798) 12. september - Guillaume-Joseph-Hyacinthe-Jean-Baptiste Le Gentil, francoski astronom († 1792) Smrti 29. junij - Arai Hakuseki, japonski konfucijanski filozof in politik (* 1657) 24. oktober - Alessandro Scarlatti, italijanski skladatelj (* 1660) - Janez Jakob Olben, slovenski astronom (* 1643)


text: 1724 (MDCCXXIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 1. januar Rojstva 22. april - Immanuel Kant, nemški filozof († 1804) 1. november - Mihalj Šilobod, hrvaški matematik († 1787) Janez Krstnik Schoettl, slovenski jezuit, matematik, astronom († 1777) John Michell, angleški astronom, geolog, filozof († 1793) Smrti


text: 1723 (MDCCXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 1. januar Rojstva 17. februar - Tobias Mayer, nemški astronom, matematik, kartograf, fizik († 1762) 22. marec - Lovrenc Bogović, gradiščanski (hrvaški) pisatelj in franciškanski menih († 1789) 13. junij - Giovanni Antonio Scopoli, italijanski naravoslovec († 1788) 16. junij - Adam Smith, škotski ekonomist, filozof († 1790) 1. julij - Adam Ferguson, škotski filozof in zgodovinar († 1816) 10. julij - sir William Blackstone, angleški pravnik in filozof († 1780) 1. september - Miura Baien, japonski konfucijanski filozof in ekonomist († 1789) 8. december - Paul-Henri Thiry, baron d'Holbach, nemško-francoski filozof, enciklopedist († 1789) - Števan Küzmic, madžarsko-slovenski pisatelj, prevajalec, učitelj, zalsko-šomodski dekan († 1779) Smrti 25. februar - sir Christopher Wren, angleški astronom, matematik, arhitekt (* 1632) 21. avgust - Dimitrij Cantemir, moldavski državnik in pisec (* 1673)


text: 1722 (MDCCXXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 5. april - Jakob Roggeveen kot prvi Evropejec pristane na Velikonočnem otoku. Rojstva 24. februar - John Burgoyne, britanski general († 1792) 11. maj - Petrus Camper, nizozemski anatom († 1789) 22. september - Francisco Antonio de Lorenzana y Butrón, španski duhovnik, škof in kardinal († 1804) 3. december - Grigorij Savic Skovoroda, ukrajinski pesnik in filozof († 1794) Baron Carl Gotthelf Hund, nemški plemič in prostozidar († 1776) Smrti 29. januar - Carl Gustav Rehnskiöld, švedski feldmaršal (* 1651) 11. marec - John Toland, anglo-irski filozof (* 1670) 20. maj - Sébastien Vaillant, francoski botanik (* 1669) 11. december - Simon Karchne, slovenski jezuit, pedagog, filozof in teolog (* 1649) Antoine Coypel, francoski slikar (* 1661) William Winde, angleški častnik in arhitekt (* 1645)


text: 1721 (MDCCXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 8. maj - papež Inocenc XII. postane 244. papež. 10. september - s pogodbo v Nystadu se konca Velika nordijska vojna. Rojstva 2. maj - Peter Pavel Glavar, slovenski duhovnik, gospodarstvenik in mecen († 1784) 27. avgust - knez Johann Adam von Auersperg, tirolski maršal († 1795) 6. september - Fortunat Bergant, slovenski slikar († 1769) 29. december - Madame de Pompadour, francoska plemkinja († 1764) Smrti 26. januar - Pierre Daniel Huet, francoski teolog (* 1630) 19. marec - Papež Klemen XI. (* 1649) 14. april - Michel de Chamillart, francoski državnik (* 1652) 11. september - Rudolf Jakob Camerer, nemški botanik in zdravnik (* 1665) 13. september - François de Mailly, francoski kardinal (* 1658)


text: 1720 (MDCCXX) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 1. januar Rojstva 13. marec - Charles Bonnet, švicarski naravoslovec in entomolog, filozof († 1793) 11. maj - Karl Friedrich Hieronymus von Münchhausen, nemški pustolovec († 1797) Smrti


text: 1719 (MDCCXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 1. januar Rojstva Smrti 12. januar - John Flamsteed, angleški astronom (* 1646) 30. november - Jamamoto Cunetomo, japonski samuraj, budistični menih in bušido teoretik (* 1659)


text: 1718 (MDCCXVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 21. julij - Osmansko cesarstvo, Habsburška monarhija in Beneška republika podpišejo Požarevski mir ustanovljena Kraljevina Srbija, ukinjena leta 1739 Rojstva 7. april - Hugh Blair, škotski razsvetljenski filozof, pisatelj in retorik († 1800) 16. maj - Maria Gaetana Agnesi, italijanska matematičarka, filozofinja, jezikoslovka († 1799) 31. julij - John Canton, angleški fizik († 1772) 23. november - Antoine Darquier de Pellepoix, francoski astronom († 1802) Smrti 21. april - Philippe de La Hire, francoski matematik, astronom, fizik, naravoslovec, slikar (* 1640) Neznan datum Devlet II. Geraj, kan Krimskega kanata (* 1648)


text: 1717 (MDCCXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki Francozi ustanovijo New Orleans. Evgen Savojski premaga Turke pri Beogradu. Rojstva 28. januar - Mustafa III., sultan Osmanskega cesarstva († 1774) 13. maj - Marija Terezija, avstrijska cesarica († 1780) 16. november - Jean le Rond d'Alembert, francoski filozof, fizik, matematik († 1783) Smrti 9. junij - Jeanne-Marie Bouvier de la Motte-Guyon, bolj znana kot Madame Guyon, francoska mistikinja (* 1648)


text: 1716 (MDCCXVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Evgen Savojski premaga Turke pri Petrovaradinu. Rojstva Smrti 5. avgust - Silahdar Damat Ali Paša, veliki vezir (* 1667) 14. november - Gottfried Wilhelm Leibniz, nemški filozof, matematik, fizik, zgodovinar, jezikoslovec, knjižničar, diplomat lužiško srbskega porekla (* 1646)


text: 1715 (MDCCXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Franc Temlin izda prvo prekmursko knjigo v Nemčiji (Mali katechismus) 3. maj - Popolni sončni mrk, viden v južni Angliji, Švedski in Finski (zadnji popolni sončni mrk viden v Londonu). 24. december - Švedske sile okupirajo Norveško. Rojstva 10. januar - Christian August Crusius, nemški filozof in teolog († 1775) 12. januar - Jacques Duphly, francoski skladatelj († 1789) 29. januar - Georg Christoph Wagenseil, avstrijski skladatelj († 1777) 26. februar - Claude Adrien Helvétius, francoski filozof († 1771) 7. marec: Ewald Christian von Kleist, nemški pesnik († 1759) Ephraim Williams, ameriški filantrop († 1755) 30. september - Étienne Bonnot de Condillac, francoski filozof († 1780) 23. november - Pierre Charles Le Monnier, francoski astronom († 1799) Neznan datum Tominaga Nakamoto, japonski trgovec in zgodovinar († 1746) Smrti 7. januar - François Fénelon, francoski katoliški teolog, pesnik in pisatelj (* 1651]) 17. februar - Antoine Galland, francoski arheolog (* 1646) 17. marec - Gilbert Burnet, škotski škof Salisburyja (* 1643) 5. julij - Charles Ancillon, francoski huguenotski duhovnik (* 1659) 30. julij - Nahum Tate, irski pesnik (* 1652) 1. september: François Girardon, francoski kipar (* 1628) Ludvik XIV., francoski kralj (* 1638) 24. september - Wilhelm Homberg, nizozemski naravoslovec (* 1652) 13. oktober - Nicolas Malebranche, francoski filozof (* 1638) 14. oktober - Thomas Tenison, nadškof Canterburyja (* 1636) 15. oktober - Humphry Ditton, angleški matematik (* 1675) 15. december - George Hickes, angleški minister in učenjak (* 1642) 28. december - William Carstares, škotski klerik (* 1649)


text: 1714 (MDCCXIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 1. januar Rojstva 17. junij - César-François Cassini de Thury III., francoski astronom, geograf († 1784) 17. julij - Alexander Gottlieb Baumgarten, nemški filozof († 1762) - Alexander Wilson, škotski matematik († 1786) 2. december - Jeremijaš Šoštaric, hrvaški (gradiščanski) duhovnik in pisatelj († 1770) Smrti 21. april - Vasilij Vasiljevič Golicin, ruski knez in državnik (* 1643) 5. oktober - Kaibara Ekken, japonski konfucijanski filozof in botanik (* 1630)


source: fineweb

text: Enostavno parkiranje Za pomoč vozniku pri parkiranju, je Novi Daily furgon lahko opremljen s parkirnimi senzorji z zvočnim signalom. Kamera za vzvratno vožnjo Dodatno pomoč šoferju pri vzvratni vožnji, omogoča kamera, postavljena na zadnjem delu vozila, ki prenaša sliko na zaslon v kabini. Prikaz območja za vozilom je jasen, omogoča lažje in varnejše premikanje vozila nazaj. Zaslon, nameščen na mesto vzvratnega ogledala, se aktivira ob izbiri vzvratne prestave. Zadnja luč omogoča lažje nakladanje in razkladanje v nočnem času, aktivira pa se s komando na armaturni plošči..


text: Medijski center Doba ima 23-letno tradicijo v izobraževanju. S svojimi 35 zaposlenimi, udeleženci, študenti, diplomanti, učitelji, mentorji, zunanjimi sodelavci in poslovni partnerji je največja privatna izobraževalna ustanova v Sloveniji. Skupaj smo prepoznavni tako v Sloveniji, kot tudi preko meja naše države. V medijskem centru so dostopna sporočila za javnosti in medijske objave Dobe. Veseli bomo, če se boste na nas obrnili v zvezi z vašimi komentarji, idejami in predlogi za nadaljnje delo. |Sporočila za javnost||Doba v medijih|


text: 14 avgust, 2006 Mala Lazna Sredi Trnovskega gozda se skriva Mala Lazna, naravni botanični vrt. Nenavadna sestava tal (neapnenčaste usedline) in ostro podnebje Trnovskega gozda sta ustvarila pogoje, v katerih uspevajo nekatere v Sloveniji zelo redke rastline - spomladi cveti Kochov svišč, v juniju boste našli oranžno škržolico in bermudski modri meček, trenutno pa tam cvetita lasuljasti glavinec in Beckova zvončica. Okolica je izredno lepo urejena, v koči boste dobili hrano in pijačo, lahko pa tam tudi prespite - kot nalašč torej za prijeten družinski izlet. Do Male Lazne vas pripelje cesta s Predmeje proti Lokvam. Začne se na križišču na robu Predmeje; v začetku je asfaltna, čez nekaj kilometrov pa se asfalt spremeni v makadam. Razcepi so dobro označeni, pazite le, da boste ves čas srečevali kilometrske oznake (na gozdnih cestah po Trnovskem gozdu jih seveda ni). Od Predmeje do Male Lazne je dobrih šest kilometrov.