text: 1893 (MDCCCXCIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 5. januar - Paramahansa Yogananda, indijski guru in popularizator meditacijskih tehnik joge († 1952) 12. januar - Alfred Rosenberg, nemški nacistični uradnik in rasistični ideolog († 1946) 3. februar - Gaston Maurice Julia, francoski matematik († 1978) 5. februar - Roman Ingarden, poljski filozof († 1970) 12. februar - Omar Nelson Bradley, ameriški general († 1981) 24. marec - Walter Baade, nemško-ameriški astronom († 1960) 27. marec - Karl Mannheim, madžarski sociolog († 1947) 18. april - Johann Mickl, nemški general slovenskega porekla († 1945) 27. april - knez Pavel Karađorđević, regent Kraljevine Jugoslavije († 1976) 17. maj - Ivan Albreht, slovenski pesnik, pisatelj († 1955) 5. julij - Floriš Kühar slovenskega rodu madžarski verski zgodovinar († 1943) 15. avgust - Leslie John Comrie, novozelandski astronom, računalnikar († 1950) 23. avgust - Georgij Vasiljevič Florovski, ruski teolog († 1979) 22. september - Aleksej Fjodorovič Losev, ruski filozof († 1988) 22. oktober - Ernst Julius Öpik, estonski astronom († 1985) 1. november - John Anderson, škotsko-avstralski filozof († 1962) 26. december - Mao Cetung, kitajski voditelj († 1976) Smrti 7. januar - Jožef Stefan, slovenski fizik, matematik, pesnik (* 1835) 5. marec - Hippolyte Taine, francoski filozof, zgodovinar, kritik (* 1828) 6. november - Peter Iljič Čajkovski, ruski skladatelj (* 1840)


source: wikipedia

text: 1892 (MDCCCXCII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 15. marec - ustanovljen nogometni klub Liverpool FC izoblikovana obrambna zveza med Francijo in Rusijo proti Nemčiji, Avstro-Ogrski in Italiji. ustanovljen Petriejev muzej egipčanske arheologije, London Rojstva 7. maj - Josip Broz Tito, predsednik SFRJ († 1980) 13. april - sir Robert Alexander Watson-Watt, škotski fizik († 1973) 8. maj - Stanislaw Sosabowski, poljski general († 1967) 9. maj - Danilo Lokar, slovenski pisatelj († 1989) 21. junij - Reinhold Niebuhr, ameriški protestantski teolog († 1971) 15. julij - Walter Benjamin, nemški književni kritik, filozof judovskega rodu († 1940) 22. julij - Hajle Selasije I., etiopski neguš negasti († 1975) 29. avgust - Alexandre Koyré, francosko-ruski filozof in zgodovinar († 1964) 18. oktober – Ernest Svetec, madžarsko-slovenski komunistični propagandist, revolucionar in izobraženec († 1925) 31. oktober - Aleksander Aleksandrovič Aljehin, ruski šahist, († 1946) 9. november - Erich Auerbach, nemški filolog († 1957) 22. december - Herman Potočnik, slovenski raketni inženir, vizionar († 1929) Smrti 2. januar - George Biddell Airy, angleški astronom, matematik (* 1801) 21. januar - John Couch Adams, angleški astronom, matematik (* 1819) 11. februar - James Augustus Grant, škotski častnik, raziskovalec (* 1827) 21. marec - Annibale de Gasparis, italijanski astronom (* 1819) 14. maj - Ivan Kaus, primorski slovenski rimskokatoliški duhovnik v Slovenski krajini na Madžarskem (* 1845) 12. oktober - Ernest Renan, francoski filozof (* 1823)


text: 1891 (MDCCCXCI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 15. maj – papež Leon XIII. izda encikliko Rerum Novarum Rojstva 22. januar - Antonio Gramsci, italijanski filozof, politik in politični teoretik († 1937) 24. januar - Abraham Samojlovič Bezikovič, ruski matematik († 1970) 11. marec - Michael Polanyi, madžarsko-britanski kemik in filozof († 1976) 24. marec - John Knittel, švicarski pisatelj († 1970) 14. april - Bhimrao Ramdži Ambedkar, indijski budistični socialni reformator, pravnik in filozof († 1956) 22. april - sir Harold Jeffreys, angleški geofizik, astronom, matematik († 1989) 23. april - Sergej Sergejevič Prokofjev, ruski skladatelj, pianist († 1953) 15. maj - Mihail Afanasjevič Bulgakov, ruski pisatelj († 1940) 18. maj - Rudolf Carnap, nemški filozof († 1970) 16. junij - Vladimir Aleksandrovič Albicki, ruski astronom († 1952) 19. avgust - Milton Lasell Humason, ameriški astronom († 1972) 26. september - Hans Reichenbach, nemški filozof († 1953) 20. oktober - sir James Chadwick, angleški fizik, nobelovec 1935 († 1974) 12. november - Seth Barnes Nicholson, ameriški astronom († 1963) 15. november - Erwin Rommel, nemški feldmaršal in vojaški strateg († 1944) 26. december - Henry Miller, ameriški pisatelj († 1980) Smrti 23. junij - Norman Robert Pogson, angleški astronom (* 1829) 23. junij - Wilhelm Eduard Weber nemški fizik (* 1804) 3. oktober - Édouard Lucas, francoski matematik (* 1842) 10. november - Štefan Žemlič, madžarsko-slovenski pisatelj (* 1840) 20. december - George Bassett Clark, ameriški astronom, optik (* 1827) 29. december - Leopold Kronecker, nemški matematik, logik (* 1823)


text: 1890 (MDCCCXC) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 3. julij - Idaho se pridruži ZDA. Rojstva 10. februar - Boris Leonidovič Pasternak, ruski pisatelj, pesnik, nobelovec 1958 († 1960) 11. februar - Stanko Bloudek, slovenski inženir, letalski konstruktor, načrtovalec in graditelj športnih objektov, športni funkcionar († 1959) 29. marec - sir Harold Spencer Jones, angleški astronom († 1960) 4. april - Števan Kühar novinar in propagandist († 1963) 6. april - André-Louis Danjon, francoski astronom († 1967) 9. september - Kurt Lewin, nemški psiholog († 1947) 23. september - Friedrich Paulus, nemški feldmaršal († 1957) 12. december - Kazimierz Ajdukiewicz, poljski logik in filozof († 1963) Smrti 3. februar - Christoph Hendrik Diederik Buys Ballot, nizozemski meteorolog (* 1817) 7. maj - James Nasmyth, škotski inženir, ljubiteljski astronom (* 1808) 18. julij - Christian Heinrich Friedrich Peters, nemško-ameriški astronom (* 1813) 11. avgust - John Henry Newman, angleški teolog, katoliški kardinal, traktarijanec (* 1801) 26. december - Heinrich Schliemann, nemški arheolog (* 1822) 8. september - Jurij Šubic, slovenski slikar (*1855)


text: Georg Ferdinand Ludwig Philipp Cantor, nemški matematik, * 3. marec (19. februar, ruski koledar) 1845, Sankt Peterburg, Ruski imperij (sedaj Rusija), † 6. januar 1918, Halle, Saška, Nemško cesarstvo (sedaj Nemčija). Cantor je najbolj znan kot tvorec teorije množic, ki je postala ena osnovnih teorij v matematiki. Uvedel je povratno enolično preslikavo med elementi dveh množic, definiral neskončne in dobro urejene množice, ter dokazal da je množica realnih števil »številnejša« od množice naravnih števil – da ni števno neskončna. Njegov izrek dejansko vsebuje obstoj »neskončnosti neskončnosti«. Definiral je kardinalna in ordinalna števila ter njihovo aritmetiko. Njegovo delo ima velik filozofski pomen, česar se je sam dobro zavedal. Njegova teorija o transfinitnih številih je izvirno veljala za neintuitivno in celo šokantno – sprva so ji njegovi sodobniki oporekali, kot na primer najprej Kronecker in Poincaré ter kasneje Weyl in Brouwer. Wittgenstein je o teoriji podal filozofske ugovore. Cantor je kot pobožen luteranec verjel, da mu je teorijo narekoval bog. Nekateri krščanski teologi in še posebej neosholastiki so videli Cantorjevo delo kot izziv edinstvenosti absolutne neskončnosti v naravi boga. Ob neki priliki so teorijo o transfinitnih številih izenačili s panteizmom, kar je Cantor ostro zavrnil. Ugovori na Cantorjevo delo so bili občasno kruti: Poincaré je enačil njegove zamisli z »resno boleznijo«, ki okužuje matematiko, Kronecker mu je javno nasprotoval in ga osebno napadal z opisi, kot so: »znanstveni šarlatan«, »odpadnik« in »kvaritelj mladih.« Ugovarjal je Cantorjevim dokazom, da je množica algebrskih števil števna, množica transcendentnih števil pa neštevna − kar je danes znano v vsakem standardnem matematičnem učnem načrtu. Desetletja po Cantorjevi smrti je Wittgenstein tarnal, da je matematika »skoz in skoz prepojena s škodljivimi idiomi teorije množic«, kar je ovrgel kot »popolni nesmisel«, ki je vreden »posmeha« in je »napačen.« Cantorjeva ponavljajoča se obdobja depresije od leta 1884 do smrti naj bi se pojavljala zaradi sovražnega odnosa mnogih njegovih sodobnikov, čeprav so nekateri pojasnjevali te epizode kot možne manifestacije bipolarne motnje. Sedaj v splošnem propisujejo vzroke za takšne duševne motnje genetskim dejavnikom, v Cantorjevi držini pa ni bilo nobenih znanih primerov takšne bolezni. Ostro kritiko so omilile kasnejše pohvale. Leta 1904 je Kraljeva družba iz Londona Cantorju kot drugemu za Poincaréjem podelila svojo Sylvestrovo medaljo, najvišjo čast, ki jo lahko podeli za delo v matematiki. Hilbert je v njegov zagovor izjavil: Življenje in delo Mladost in študij Cantor je bil prvi sin od šestih otrok bogatega danskega trgovca Georga Waldemara Cantorja in njegove žene, ruske glasbenice Marije Anne Böhm. Rodil se je v zahodni sanktpeterburški trgovski koliniji. Odrekel se je judovstvu kot kakršnemu koli smislu v svojem življenju in je sprejel kot njegova družina protestantizem. S tem je le delno od sebe odmaknil probleme preganjanega ljudstva. Veljal je za zelo nadarjenega violinista. Njegov stari oče Franz Böhm (1788–1846) (brat violinista Josepha Böhma (1795–1876)) je bil znan glasbenik in solist v Ruskem imperialnem orkestru. Njegov oče je bil član Sankpeterburške borze. Njegova družina se je leta 1856 preselila v Frankfurt, kjer se je nastanil njegov oče po upokojitvi in zbolel. Tako je bil narodnostno vezan na tri države Rusijo, Dansko in Nemčijo. Čeprav je dal prednost Nemčiji, se mu ta ni oddolžila. Družina je iskala milejše zime od sanktpeterburških. Najverjetneje so otroci podedovali ljubezen in smisel za umetnost od matere, njegov brat Konstantin dar za glasbo in sestra Sofija dar za likovno umetnost. Tudi v njegovem veselem iskanju neskončnosti leži globok umetnostni čut sveta. Sem spada tudi njegova neverjetna in težko razumljiva ljubezen do teologije, ki jo je poznal do podrobnosti. Že zelo mlad je pokazal nadarjenost za matematiko, še posebej za trigonometrijo, in ni bilo dvoma, kaj mu bo usojeno početi v življenju. Z njegovo izobrazbo se je najprej ukvarjal zasebni učitelj, kakor je bilo tedaj v Sankt Peterburgu običajno. Potem se je kratek čas zadržal v osnovni šoli, katero je nadaljeval v Frankfurtu in jo leta 1860 z odliko končal na realki v Darmstadtu. S petnajstimi leti se je vpisal na gimnazijo v Wiesbadnu. Bil je skrajno pazljiv učenec, zavestno je izpolnjeval vse (tudi najbolj nesmiselne) zapovedi svojih učiteljev. Bil je bolj zaprt vase. Po pravici je upal, da mu bo oče pustil študirati matematiko. Vendar je imel s sinom drugačne načrte. Zaradi zagotovljene prihodnosti je moral študirati strojništvo in tehniko. K temu je pristal. Dve leti se je ukvarjal s tehniko na Univerzi v Berlinu in v tem času je očetu postalo jasno, da je pred genialnim mladeničem samo velika matematična prihodnost in mu je končno dovolil študirati čisto matematiko. Leto dni je leta 1862 preživel na Švicarski državni politehniški šoli v Zürichu in je leta 1863 po očetovi smrti prešel nazaj v Berlin, kjer je poslušal predavanja iz matematike, filozofije in fizike. V Berlinu je imel odlične profesorje, velike aritmetike: Kummerja, Weierstrassa in sumničavega Kroneckerja. Usmerili so ga na branje klasikov matematike, predvsem Gaussa in njegovega dela Disquisitiones Arithmeticae, iz katerega so se učile generacije prvorazrednih matematikov. V veliki Gaussovi knjigi je našel tudi svojo diplomsko nalogo, povezano z reševanjem nedoločene enačbe oblike . V tem delu, kot tudi v večini svojih zgodnjih delih, je kazal veliko željo, da bi obvladal matematično nasledstvo zaradi zaupanja vase in da bi krenil v samostojna raziskovanja. Vprašanja, ki so ga čakala, so bila preveč obsežna, da bi se lahko z njimi spoprijel golobradi mladenič. Zahtevala so več od intuitivnega pristopa, zrelost in dovršeno logiko. Takoj se je povezal z Gaussovo teorijo števil, da bi kasneje prešel na trigonometrične vrste. V teh letih sta mu bila vodnika s svojo sistematičnostjo in temeljitostjo Gauss in Weierstrass. Poletje leta 1866 je preživel na Univerzi v Göttingenu, tedaj in kasneje središču matematičnega raziskovanja. Učitelj in raziskovalec Leta 1867 je na Univerzi v Berlinu doktoriral iz teorije števil. Zaupanje, ki ga je čutil v sebi, mu je vračalo vero v lastne moči. Pri ukvarjanju s potenčnimi vrstami se je soočil s starima filozofskima problemoma neskončnosti, zveznostjo in konvergenco kot procesoma neskončnega približevanja k mejni vrednosti. Ukvarjal se je s problemom enoznačnosti Fourierove vrste. Njegova trditev o enoznačnosti vrste je, da če za vsak x iz intervala vrsta: kjer so: in: konvergira k 0, potem težijo k nič vsi , . Videl je, da trditev ostaja resnična tudi za šibkejšo predpostavko: ta vrsta konvergira k nič za vsak x iz intervala , razen za končno število izjem. Pozneje se je izkazalo, da bi lahko bilo teh izjem v nekem smislu neskončno mnogo. Kaj to pravzaprav pomeni? Svoja dela je začel objavljati leta 1870, nadaljeval pa jih je več let. Pred tridesetim letom je objavil svoje izvirno delo o teoriji vrst v znamenitem Crelleovem Journalu. Nikoli ni bil v velikem materialnem pomanjkanju, vendar bi mu njegov ugled v matematičnem svetu lahko omogočil še boljše prihode. Kot tudi mnogi drugi profesorji matematike je hotel mesto v Berlinu in od leta 1869 se je moral zadovoljiti s Hallejem, kjer je bil najprej od leta 1872 docent pozneje pa od leta 1879 redni profesor do leta 1905. Za svojo disertacijo je prejel zahtevano habilitacijo, tudi iz teorije števil, ki jo je predstavil leta 1869 pred nastopom službe v Halleju. Ko je opravil izpite, ki so mu bili težko breme in se usposobil za pedagoško prakso, je kratek čas preživel kot predavatelj v dekliški šoli v Berlinu, kar je bil njegov edini stik z mestom o katerem je sanjal. Z razvojem svoje teorije neskončnosti in transfinitnih števil je proti sebi izzval najmočnejšega tekmeca, neomajnega in sumničavega matematika Leopolda Kroneckerja. Njun spor je imel značaj boja na življenje in smrt. Bil pa je to boj popolnoma psihično neenakopravnih ljudi. Stabilni Kronecker je imel veliko premoč pred preobčuljivim Cantorjem. Zaradi tega tudi ni mogel preiti v Berlin, kjer je njegov miselni nasprotnik vodil glavno besedo in pozneje doživel težak živčni zlom in zdravljenje. Istega leta 1874, ko je objavil svoje prvo revolucionarno delo, se je oženil z Vally Guttmann, ki mu je rodila dva sinova in štiri hčere. Zadnji sin Rudolph se je rodil leta 1886. Nihče od njih nikoli pozneje ni pokazal najmanjšega zanimanja za matematiko. Zaradi očetove dediščine dedičem pol milijona mark je lahko vzdrževal družino navkljub skromni akademski plači. Med medenimi tedni v gorovju Harz je Cantor večino časa preživel v matematičnih diskusijah z Dedekindom, ki ga je srečal dve leti prej med počitnicami v Švici. Najboljši prijatelj družine, edini veliki matematik, resnični zagovornik Cantorjevih zamisli tedaj, je bil Dedekind. Pozneje se je njegovim mislim pridružil Hilbert in na neki način tudi Russell, vendar je bil v času objave svojih glavnih del popolnoma sam. Poleg Kroneckerja je njegove glavne izsledke zavračal tudi Klein. Poincaré je v začetku bil njegov pristaš, pozneje pa je pobegnil na drugo stran in verjel, »da se bo matematika ozdravila bolezni Cantorjeve teorije«. Njegovi novotarski matematiki so nasprotovali še Weyl, Brouwer in Wittgenstein. Ker se je Kronecker včasih skliceval na boga, je imel Cantor v kriznih trenutkih vtis, da je tudi sam bog proti njegovi teoriji neskončnosti. Mesto rednega profesorja pri 34 letih je bil velik dosežek, vendar je želel mesto na Univerzi v Berlinu, tedaj vodilni nemški univerzi. Njegovo delo je naletelo na preveliko nasprotovanje, da bi bilo to možno. Kronecker, ki je vodil matematični oddelek v Berlinu do svoje smrti leta 1891, je postal vse bolj nezadovoljen, da bi bil Cantor njegov sodelavec in ga je razumel kot »kvaritelja mladih« pri poučevanju mlajše generacije matematikov. Kar je bilo še slabše, se Kronecker kot znana oseba znotraj matematične skupnosti in Cantorjev nekadanji profesor, v osnovi ni strinjal s prebojem Cantorjevega dela. Kronecker kot eden od utemeljiteljev matematičnega konstruktivizma ni maral večine Cantorjeve teorije množic, ker je zagovarjala obstoj množic z določenimi značilnostmi brez da bi dala posebne zglede množic, za katere elemente bi veljale te značilnosti. Cantor je začel verjeti, da zaradi Kroneckerjevega odnosa ne bo mogel nikoli zapustiti Halleja. Leta 1881 je umrl Eduard Heine, Cantorjev sodelavec v Halleju, zaradi česar se je odprlo prosto profesorsko mesto. Univerza v Halleju je sprejela Cantorjev predlog, da bi novo prosto profesorsko mesto dali Dedekindu, Webru in Mertensu v tem vrstnem redu, vendar so mesto vsi zavrnili. Na zadnje so mesto dali Friedrichu Wangerinu, ki pa ni bil nikoli blizu Cantorju. V letu 1882 se je končalo matematično dopisovanje med Cantorjem in Dedekindom, verjetno kot posledica Dedekindove zavrnitve profesorskega mesta v Halleju. Cantor si je začel dopisovati tudi z Mittag-Lefflerjem in kmalu začel objavljati v njegovi reviji Acta Mathematica. Leta 1885 je bil Mittag-Leffler zaskrbljen zaradi filozofske narave in nove terminologije v članku, ki ga je Cantor poslal reviji Acta. Prosil je Cantorja naj umakne članek iz revije Acta dokler je še v dokazovanju in zapisal, da je bil »... približno sto let prezgoden.« Cantor je privolil, vendar je zmanjšal svoj odnos in dopisovanje z Mittag-Lefflerjem, ter tretji osebi zapisal: V letu 1885 je Cantor za svojo družino zgradil dvonadstropno hišo na Handelstrasse v Halleju. S svojimi deli je Cantor poglobil razkol med tedanjim matematičnim vedenjem. Tako se je v teh letih ukvarjal s teorijo iracionalnih števil, kjer je podal aritmetično definicijo iracionalnih števil. Najbolj znan pa je po svoji teoriji množic (Mengenlehre). S to teorijo je ustvaril popolnoma novo področje matematičnega raziskovanja, ki zadošča tudi najbolj prefinjenim zahtevam glede strogosti, če se sprejme njene predpostavke. Najprej je v delovno polje uvedel pojem množice, preslikavo dveh množic in končno pojem enake moči dveh množic. Prve rezultate je objavil leta 1874. Uvedel je pojem števnosti množice in pokazal, da je množica racionalnih števil števna. Že leta 1873 se je v pismu Dedekindu vprašal ali je množica realnih števil števna. Čez nekaj tednov mu je spet pisal, da je množica realnih števil neštevna. Na genialni način je leta 1874 dokazal da je transcendentnih števil več od algebrskih. S tem odkritjem je dobil mnogo pristašev svoje teorije. Leta 1877 je pokazal tudi, da množica realnih števil ustreza številu točk na daljici, premici, v kvadratu, na ravnini, na kocki, v prostoru do hiperkock in prostorov višjih razsežnosti. Tako je kvadrat v ravnini ekvipotenčen z dolžino. V pismu Dedekindu je to tolmačil z besedami: »Vidim to, ampak tega ne morem verjeti«. Ti rezultati so potekali v času, ko se je s Peanovim in Jordanovim delom začela podirati enostavna Evklidova zgradba geometrije na njenih najosnovnejših pojmih kot sta to krivulja in razsežnost. Cantorjeva čisto teoretična dejstva so oživela v konkretnih na novo opredeljenih pojmih. Leta 1883 je izdal Grundlagen einer allgemeinen Mannigfaltigkeitslehre. V teh člankih je razvil teorijo transfinitnih kardinalnih števil, ki temelje na sistematičnem obravnavanju dejanske neskončnosti in so cela hierarhija neskončnosti. Pri svojih razmišljanjih je uporabljal zamisel prirejanja dveh zaporedij. S tem je postavil povratno enolično zvezo med dvema prirejenima množicama. Zakonitosti, ki veljajo za neskončne množice, niso vedno preproste posplošitve naših končnih izkušenj. Najmanjše transfinitno kardinalno število je pripisal števni množici, kontinuumu je pripisal večje transfinitivno število, kar je omogočilo ustvariti aritmetiko transfinitnih števil, ki je analogna navadni aritmetiki. Vsaka končna množica ima tako končno kardinalno število. S svojim diagonalnim postopkom (sklepom) iz leta 1890 je dokazal, kar je slutil že prej, da je množica realnih števil neštevna in da je zato moč take množice večja od moči množice racionalnih števil. Ne obstaja povratno enolična preslikava množice realnih števil na množico celih števil. Moči množice naravnih števil je zato dal kardinalno število . Obe, množica sodih in množica lihih števil, imata tudi kardinalno število . Tako je , kakor je tudi . Množica realnih števil tvori večjo neskončno množico. Dal ji je vrednost . Menil je, da je prvo kardinalno število večje od . Definiral je tudi transfinitna ordinalna števila in pri tem pokazal, kako se dajo urediti neskončne množice. Dokazal je, da je število 2 z eksponentom večji , ki ga ne moremo postaviti v povratno enolično povezavo z v eksponentu. Tako se lestvica nadaljuje brez konca, neskončna aritmetika pa gre takole: , , , , , itd. Ni pa mu uspelo dokazati ali je moč kontinuuma c (množica preslikana na realno os) enaka . Pozneje sta Gödel in Cohen ugotovila, da aksiomi standardne teorije množic ne omogočajo rešitve tega vprašanja. Teorije množic zato delijo na cantorske in necantorske. Prva predpostavlja, da je , druga pa, da je nešteto transfinitnih števil med in c. To njegovo znamenito domnevo, ki so jo začeli imenovati »domneva kontinuuma« so razložili tako, da so pokazali da je neodločljiva. Nekaj podobnega se je zgodilo potem, ko so odkrili, da se 5. Evklidovega izreka o vzporednicah ne da dokazati. Izrek se lahko nadomesti z drugimi možnostmi ter se tako geometrijo razdeli na evklidske in neevklidske geometrije. Zadnje korake k dokazu o neodvisnosti njegove domneve je naredil Cohen, za kar je leta 1966 v Moskvi prejel Fieldsovo medaljo. Kot so pozneje ugotovili je Cantor vedel o prvih paradoksih teorije množice, problemih, ki jih je objavil Burali-Forti leta 1897 že dve leti prej. Kasnejša leta Leta 1899 je odkril podoben paradoks z množico vseh kardinalnih števil. Bil je že bolj previden in je takšno množico vzel za protislovno. Ko so se pojavila ta protislovja, jih Cantor in njegovi somišljeniki niso imeli za pomembne. Imenovali so jih paradoksi, ker so verjeli, da se bo problem rešil in razjasnil. Ti paradoksi pa so se kopičili. Prišel je Russllov paradoks množice E vseh množic, ki ne vsebuje same sebe. Cantor je dokazal pomemben izrek: če je P(A) množica vseh podmnožic A, je kardinalno število //P(A)// večje od kardinalnega števila //A//. Če označimo z V množico vseh množic, je tedaj //P(V)// ≤ //V//, kar je protislovje. Videti je bilo, da je njegova teorija množic izgubljena. Njeni nasprotniki so spet našli razlog za posmeh in pripombe o tem, kam je pripeljalo nekritične matematike ukvarjanje z neskončnostjo. Vendar se je na srečo teorije množic pokazalo, da je tudi logika nelogična. Cantorjeva odkritja so bila nadaljevanje antičnih sholastičnih razmišljanj o naravi neskončnosti, česar se je sam dobro zavedal. Branil je neomejeno priznanje dejanske neskončnosti, ki jo je zagovarjal sv. Avguštin, moral pa se je braniti pred nasprotovanjem mnogih matematikov, ki so neskončnost priznavali samo kot proces, izražen z . Njegov glavni življenjski nasprotnik v tem je bil Kronecker, ki je bil predstavnik čisto nasprotne smeri v istem procesu aritmetizacije matematike. Cantorjeva teorija se je le stežka uveljavljala. Napadi kolegov in nezaupanje so ga zelo prizadeli. Pomladi 1884 je doživel težak živčni zlom. Čeprav so bili njegovi nasprotniki delno krivi za njegov padec, je v veliki meri prispevala k temu njegova preobčutljivost. Polagoma je sicer okreval, toda ustvarjal ni več. V svojih težkih časih je objavljal v reviji švedskega matematika Mittag-Lefflerja, prijatelja Kovalevske. Z dobročutnim Švedom je izmenjal mnoga pisma kjer je rad poudarjal svoje pretirano nezaupanje vase. V enem letu mu je poslal celo 52 pisem. To početje mu je bilo del terapije. Pred koncem Kroneckerjevega življenja se je spor med njima relativno zgladil. S svojim delom pa sta oba darovala matematiki neprecenljivo veliko in jo obogatila ter približala popolnosti, ki jo je nemogoče doseči. Končno je Cantor dosegel vse priznanje, ko je postalo vse bolj in bolj očitno, kako zelo pomembna je njegova teorija za teorijo realnih funkcij in topologijo, še posebno pa, ko je Borelov učenec Lebesgue leta 1901 teorijo množic obogatil s svojo teorijo mere. Brez zadržka pa je njegova dognanja sprejela šele matematika 20. stoletja. Njegovo teorijo so prepoznali kot pomemben paradigmatični premik. (glej intuicionizem in neskončnost). Njegova teorija množic se nahaja v temeljih sodobne matematike. Znan je njegov Cantorjev izrek iz teorije funkcij: če je zvezna na segmentu (a,b), je enakomerno zvezna na (a,b). Cantor je zaradi srčne kapi umrl v univerzitetni psihiatrični bolnišnici Nervenklinik v Halleju. Priznanja Nagrade Kraljeva družba iz Londona mu je leta 1904 podelila Sylvestrovo medaljo za njegove sijajne raziskave teorije skupkov in množic točk aritmetičnega kontinuuma, transfinitnih števil in Fourierovih vrst. Poimenovanja Po njem se imenuje asteroid glavnega pasu 16246 Cantor. Nemško matematično društvo Cantorju v čast od leta 1990 skoraj vsako drugo leto podeljuje medaljo Georga Cantorja (Georg-Cantor-Medaille) matematikom, ki so povezani z nemškim jezikom. Glej tudi absolutna neskončnost Cantorjev paradoks Cantorjev prah Cantorjev prostor Cantorjeva hiperkocka Cantorjeva kocka Cantorjeva porazdelitev Smith-Volterra-Cantorjeva množica Opombe Sklici Viri . Spletna različica objavljena v Journal of the ACMS 2004. Zunanje povezave Stran o Georgu Ferdinandu Cantorju Univerze svetega Andreja Nemški matematiki Predavatelji na Humboldtovi univerzi v Berlinu Prejemniki Sylvestrove medalje Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni


text: Johannes Campanus (; znan tudi kot Campanus iz Novare in podobno), italijanski matematik, astronom in astrolog, * 1220, Novara, Italija, † 1296, Viterbo, Italija. Življenje in delo Objavil je latinsko izdajo Evklidovih Elementov v petnajstih knjigah. Večinoma je pisal o astronomiji. Napisal je delo Theorica Planetarum, ki prva v Evropi opisuje izdelavo planetarija. Delo vsebuje tudi podrobne opise leg planetov kot tudi geometrijski opis gibanja modela. Podatki za planete so vzeti iz Ptolemejevega Almagesta in Toledskih planetnih tabel, ki jih je uredil in izdal al-Zarkali leta 1080 na podlagi svojih opazovanj in al-Hvarizmijevega in Albatanijevega dela. Campanus je določil čas vzvratnega gibanja za vsak planet in podal natančna navodila za uporabo tabel. Natančno je preračunal razdalje planetov in njihove velikosti. Napisal je še dela Tractatus de Sphaera, De Computo Ecclesiastico in Calendarium. Glej tudi seznam italijanskih matematikov Zunanje povezave Stran o Johannesu Campanusu Univerze svetega Andreja Rojeni leta 1220 Umrli leta 1296 Italijanski matematiki Italijanski astronomi Italijanski astrologi


text: Abu-Išak Ibrahim ibn-Jahja al-Zarkali (), špansko-arabski astronom in matematik, * 1028, Kordoba, Španija, † 1087. Življenje in delo Al-Zarkali je bil najboljši opazovalec svojega časa in izdajatelj Toledskih planetnih tabel leta 1080. Trigonometrične tabele iz tega dela, ki jih je v latinščino prevedel Gerard, so imele precejšen vpliv na razvoj trigonometrije v dobi renesanse. Temeljile so na opazovanjih in proučevanjih, ki so jih opravili mnogi španski muslimanski in judejski astronomi. Vsebovale so geografske podatke, črpane od Ptolemeja, al-Hvarizmija in Albatanija. Po njegovih pravilih je pisal svoja dela tudi Rajmund iz Marseillesa. Ptolemejevo preveliko vrednost dolžine Sredozemskega morja 62° je al-Hvarizmi skrajšal skoraj na 52°, al-Zarkali pa je našel skoraj pravo vrednost 42°. Skonstruiral je izboljšan tip astrolaba, ki ga je imenoval safihah, v Evropi pa je postal znan kot »safeja«. Z razliko od predhodnih ni bil odvisen od zemljepisne širine opazovalca, in so ga lahko uporabljali kjerkoli na Zemlji. Prvi je dokazal gibanje Sončevega odzemlja (apogeja) proti zvezdam. Po njegovih merjenjih je vrednost 12,04", prava vrednost pa je 11,77". Kopernik ga je navajal vzporedno z Albatanijem v svojemu delu De revolutionibus orbium coelestium. Priznanja Poimenovanja Po njem se imenuje udarni krater Al-Zarkali (Arzachel) na Luni. Sklici Rojeni leta 1028 Umrli leta 1087 Španski astronomi Španski matematiki Arabski astronomi Arabski matematiki Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni


text: 1889 (MDCCCLXXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 30. januar - Afera Mayerling: avstro-ogrskega prestolonaslednika Rudolfa in njegovo ljubico, baronico Marijo Vetsero, najdejo ustreljena v lovskem dvorcu v Mayerlingu. 6. maj - v Parizu odprejo svetovno razstavo (Exposition Universelle) z Eifflovim stolpom kot vhodnim objektom. 18. junij - Van Gogh dokonča svojo znamenito sliko Zvezdna noč. 19. junij - neapeljski pek Raffaele Esposito pripravi prvo pico margerito, predhodnika sodobne pice. 23. september - ustanovljena je družba Nintendo, sprva kot proizvajalec igralnih kart. 24.–28. september - na prvi Generalni konferenci za uteži in mere v Sèvresu sta sprejeta mednarodna standarda za kilogram in meter (prvi je v veljavi še danes). 6. oktober - odprt je kabaret Moulin Rouge. 2. november - Severna in Južna Dakota se pridružita ZDA. 23. november - v gostišču v San Franciscu je postavljen prvi glasbeni avtomat (juke-box). Rojstva 21. januar - Pitrim Sorokin, rusko-ameriški sociolog († 1968) 1. marec - Tecuro Vacuji [Tetsuro Watsuji], japonski filozof in zen budist († 1960) 11. april - Nick LaRocca, ameriški jazzovski glasbenik, trobentač († 1961) 14. april - Arnold Joseph Toynbee, britanski zgodovinar († 1975) 20. april - Adolf Hitler, nemški diktator, nacistični voditelj († 1945) 26. april - Ludwig Wittgenstein, avstrijsko angleški filozof († 1951) 22. september - Edison Pettit, ameriški astronom († 1962) 26. september - Martin Heidegger, nemški filozof († 1976) 10. oktober - Lavo Čermelj, slovenski fizik, publicist († 1980) 12. oktober - Alma Maksimiljana Karlin, slovenska popotnica, pisateljica, pesnica, zbirateljica († 1950) 20. oktober - Edwin Powell Hubble, ameriški astronom, († 1953) 7. december - Gabriel Marcel, francoski dramatik, filozof († 1973) Smrti 30. januar - Rudolf Habsburški, prestolonaslednik Avstro-Ogrske (* 1858) 16. marec - Ernst Wilhelm Leberecht Tempel, nemški astronom (* 1821) 19. april - Warren de la Rue, angleški astronom, kemik, izumitelj (* 1815) 25. april - Janez Šubic mlajši, slovenski slikar (* 1850) 21. maj - Gaston Planté, francoski fizik (* 1834) 28. junij - Maria Mitchell, ameriška astronomka (* 1818) 11. oktober - James Prescott Joule, angleški fizik (* 1818) 17. oktober - Nikolaj Gavrilovič Černiševski, ruski materialistični filozof in socialist (* 1828


text: 1888 (MDCCCLXXXVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 15. februar - Kuki Šuzo, japonski sodobni filozof († 1941) 8. april - Drago Leskovšek, slovenski gradbeni inženir († 1978) 3. julij - Ramón Gómez de la Serna, španski pisatelj 5. september - Sarvepalli Radhakrishnan, indijski filozof in državnik († 1975) 10. september - Metod Peternelj, slovenski učitelj in zborovodja († 1956) 9. oktober - Nikolaj Ivanovič Buharin, ruski komunistični voditelj, ekonomist († 1938) 17. oktober - Paul Isaac Bernays, švicarski matematik, logik († 1977) Smrti 15. april - Peter Joseph Dietzgen, nemški materialistični filozof in socialist (* 1828) 24. avgust - Rudolf Julius Emmanuel Clausius, nemški matematik, fizik (* 1822) 10. september - Matija Hočevar, slovenski prevajalec in nabožni pisec (* 1824)


text: 1887 (MDCCCLXXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 8. junij - Herman Hollerith prejme patent za svoj tabulator na luknjane kartice. 21. junij - Britanski imperij proslavlja 50 let vladavine kraljice Viktorije. 26. julij - L.L. Zamenhof objavi Lingvo internacia, prvo publikacijo o esperantu. 13. november - Krvava nedelja: londonska policija nasilno zatre demonstracije v podporo irske neodvisnosti. podpis sredozemske pogodbe med Združenim kraljestvom in Italijo z namenom ohraniti ravnotežje sil v Sredozemlju, utrditi položaj Avstro-Ogrske na Balkanu in preprečiti vključitev Nemčije v možni avstro-ogrski-ruski spor zaradi Balkana. Rojstva 14. januar - Hugo Dyonizy Steinhaus, poljski matematik († 1972) 19. februar - Ana Lebar, slovenska pedagoška pisateljica († 1951) 21. marec - Manabendra Nath Roy, indijski filozof, marksist († 1954) 1. maj - Alan Gordon Cunningham, britanski general in politik († 1983) 21. junij - Norman Levi Bowen, kanadski petrolog († 1956) 22. junij - Julian Huxley, angleški evolucijski biolog in humanist († 1975) 7. julij - Marc Chagall, ruski slikar († 1985) 28. julij - Marcel Duchamp, francosko-ameriški slikar († 1968) 12. avgust - Erwin Schrödinger, avstrijski fizik († 1961) 17. avgust - Marcus Mosiah Garvey, afro-jamajški založnik, novinar, podjetnik, prerok, mednarodni križar črnskega nacionalizma († 1940) 28. avgust - Števan Kühar slovenski politik in urednik († 1922) 24. november - Erich von Manstein, nemški feldmaršal († 1973) 13. december - George Pólya, madžarsko-ameriški matematik, fizik, metodolog († 1985) 28. december - Werner Kolhörster, nemški fizik († 1946) 30. december - Charlie Dunbar Broad, ameriški filozof († 1971) - Surendranath Dasgupta, indijski sodobni filozof († 1952) Smrti 12. januar - Fran Erjavec, slovenski pisatelj in naravoslovec (* 1834) 31. januar - Włodzimierz Krzyżanowski, poljski vojskovodja (* 1824) 29. julij - Agostino Depretis, italijanski novinar in politik (* 1813) 19. avgust - Alvan Clark, ameriški astronom in optik (* 1804) 17. oktober - Gustav Robert Kirchhoff, nemški fizik (* 1824) 16. november - Fran Levstik, slovenski pesnik, dramatik, kritik in jezikoslovec (* 1831) 28. november - Gustav Theodor Fechner, nemški fizik, psiholog, naravoslovec, filozof in književnik (* 1801)


text: 1886 (MDCCCLXXXVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Rojstva 27. marec - Ludwig Mies van der Rohe, nemško-ameriški arhitekt († 1969) 30. marec - Stanisław Leśniewski, poljski logik in filozof († 1939) 31. marec - Tadeusz Kotarbiński, poljski logik in filozof († 1981) 22. april - Izidor Cankar, slovenski umetnostni zgodovinar, pisatelj († 1958) 10. maj - Karl Barth, švicarski teolog († 1968) 17. maj - Alfonz XIII. Španski, španski kralj († 1941) 20. avgust - Paul Tillich, nemško-ameriški teolog in filozof († 1965) 28. avgust - Avgust Pavel, slovenski pesnik, pisatelj, etnolog, jezikoslovec, literarni zgodovinar, učitelj in muzeolog na Madžarskem († 1946) 24. september - Edward Bach, angleški homeopat († 1936) 2. oktober - Robert Julius Trumpler, švicarsko-ameriški astronom († 1956) 15. november - René Guénon, francoski teozof in sufi († 1951) 25. december - Franz Rosenzweig, nemški judovski filozof († 1929) Smrti 26. januar - David Rice Atchison, ameriški politik (* 1807) 16. avgust - Ramakrišna Paramahamsa, indijski neohindusitični filozof in vedantin (* 1836)


text: 1885 (MDCCCLXXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Rojstva 3. februar - Tanabe Hadžime, japonski sodobni filozof († 1962) 13. april - György Lukács, madžarski marksistični filozof in literarni kritik († 1971) 14. maj - Otto Klemperer, nemško-ameriški dirigent, skladatelj judovskega rodu († 1973) 22. junij - Milan Vidmar, slovenski elektrotehnik, šahist, filozof, pisatelj († 1962) 8. julij - Ernst Bloch, nemški filozof († 1977) 27. avgust - Julij Betetto, slovenski pevec, basist, skladatelj, († 1963) 16. september - Karen Horney, nemška psihoanalitičarka, psihiatrinja († 1952) 7. oktober - Niels Bohr, danski fizik, nobelovec 1922 († 1962) 2. november - Harlow Shapley, ameriški astronom († 1975) 9. november - Hermann Weyl, nemško-ameriški matematik († 1955) Smrti 14. april - Jurij Volc, slovenski knjižničar in književnik (* 1805) 30. maj - Matej Tomc, slovenski podobar in rezbar (* 1814) 23. julij - Ulysses Simpson Grant, ameriški general, predsednik (* 1821)


text: 1884 (MDCCCLXXXIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 5. julij - Nemško cesarstvo zasede Kamerun. 5. avgust - položen je temeljni kamen za kip svobode. 22. oktober - delegati na Mednarodni poldnevniški konferenci sprejmejo dogovor o ničelnem poldnevniku. Rojstva 26. januar - Edward Sapir, nemško-ameriški antropolog in lingvist († 1939) 28. januar - Auguste Picard, švicarski izumitelj († 1962) 28. januar - Jean-Felix Picard, švicarski znanstvenik, balonar († 1963) 24. marec - Peter Joseph William Debye, nizozemsko-ameriški fizik, kemik († 1966) 31. marec - Adriaan van Maanen, nizozemsko-ameriški astronom († 1946) 8. maj - Harry S. Truman, ameriški predsednik († 1972) 13. junij - Étienne Gilson, francoski krščanski filozof († 1978) 27. junij - Gaston Bachelard, francoski filozof († 1962) 20. avgust - Rudolf Bultmann, nemški teolog († 1976) 3. september - Solomon Lefschetz, ameriški matematik († 1972) 11. oktober - Friedrich Bergius, nemški kemik in Nobelov nagrajenec za kemijo († 1949) 22. november - Jovan Hadži, slovenski biolog († 1972) Smrti 6. januar - Gregor Mendel, avstrijski avguštniski menih, znanstvenik in pionir genetskih raziskav (* 1822) 26. marec - Jovan Vesel Koseski, slovenski pravnik in pesnik (* 1798) 12. maj - Bedřich Smetana, češki skladatelj (* 1824) 13. maj - Cyrus Hall McCormick, ameriški izumitelj (* 1809) 16. maj - Ignac Kristijanović, hrvaški pisatelj, prevajalec (* 1796) 2. junij - Orville Elias Babcock, ameriški general in inženir (* 1835)


text: 1883 (MDCCCLXXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Rojstva 6. januar - Khalil Gibran, libanonsko ameriški pisatelj, pesnik, filozof († 1931) 23. februar - Karl Jaspers, nemški filozof, psihiater († 1969) 9. marec - Gregorij Rožman, slovenski škof († 1959) 25. marec - Earl Charles Slipher, ameriški astronom († 1964) 3. april - Kita Iki, japonski filozof in ultranacionalist († 1937) 12. april - Clarence Irving Lewis, ameriški filozof († 1964) 9. maj - José Ortega y Gasset, španski filozof, pisatelj († 1955) 18. maj - Walter Gropius, nemško-ameriški arhitekt († 1969) 23. maj - Franc Talanji, slovenski pisatelj, pesnik, novinar, madžarizator, kasneje komunistični partizan in član NOBja († 1959) 5. junij - John Maynard Keynes, angleški ekonomist († 1946) 3. julij - Franz Kafka, češko-avstrijski pisatelj judovskega rodu († 1924) 18. julij - Lev Borisovič Kamenjev, ruski boljševik, politik († 1936) 23. julij - Alan Francis Brooke, lord Alanbrooke, britanski maršal († 1963) 25. julij - Louis Massignon, francoski rimokatoliški duhovnik , orientalist in raziskovalec islama († 1962) 22. september - Franc Ošlai slovenski zgodovinar, pisatelj in iredentist na Madžarskem († 1932) 7. december - Sergej Ivanovič Beljavski, ruski astronom († 1953) 23. december - Adolf Reinach, nemški filozof († 1917) Smrti 13. februar - Wilhelm Richard Wagner, nemški skladatelj (* 1813) 14. marec - Karl Marx, nemški politični filozof in ekonomist (* 1818) 17. marec - Andrej Gollmayer, slovenski nadškof (* 1797) 18. april - Édouard Albert Roche, francoski matematik, astronom (* 1820) 30. april - Edouard Manet, francoski slikar (* 1832) 17. maj - Jernej Vidmar, slovenski škof (* 1802) 26. maj - Edward Sabine, irski astronom, fizik, ornitolog, raziskovalec (* 1788) 31. oktober - Svami Dajananda Sarasvati, indijski hindujski reformator]] (* 1824)


text: 1882 (MDCCCLXXXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki - oblikovanje trozveze med Nemčijo, Avstro-Ogrsko in Italijo z glavnim namenom osamitvijo Francije. Rojstva 15. januar - Princesa Margareta Connaughtska, prva žena švedskega kralja Gustava VI. Adolfa († 1920) 21. januar - Pavel Aleksandrovič Florenski, ruski teolog, filozof, matematik in elektroinženir († 1937) 24. januar - Harold Delos Babcock, ameriški astronom († 1968) 1. februar - Vladimir Dimitrov - Maistora, bolgarski slikar († 1960) 2. februar - James Augustine Aloysius Joyce, irski pisatelj († 1941) 20. februar - Nicolai Hartmann, nemški filozof († 1950) 14. marec - Wacław Franciszek Sierpiński, poljski matematik († 1969) 14. april - Moritz Schlick, nemški filozof († 1936) 21. april - Percy Williams Bridgman, ameriški fizik, filozof znanosti in nobelovec 1946 († 1961) 13. maj - Georges Braque, francoski slikar, kipar († 1963) 20. maj - Sigrid Undset, norveška pisateljica, nobelovka 1928 († 1949) 17. junij - Igor Fjodorovič Stravinski, rusko-ameriški skladatelj († 1971) 29. julij - Števan Kühar, slovenski pisatelj in ljudski zbiratelj na Madžarskem († 1915) 5. oktober - Robert Hutchings Goddard, ameriški profesor, fizik, izumitelj in raketni inženir († 1945) 11. november - Gustav VI. Adolf Švedski († 1973) 18. november - Jacques Maritain, francoski filozof († 1973) 10. december - Otto Neurath, avstrijski filozof, sociolog in ekonomist († 1945) 11. december - Max Born, nemško-britanski matematik, fizik, nobelovec 1954 († 1970) 28. december - sir Arthur Stanley Eddington, angleški fizik, astronom, astrofizik, matematik, popularizator znanosti († 1944) Smrti 28. februar - John Thomas Romney Robinson, irski astronom, fizik (* 1792) 24. marec - Henry Wadsworth Longfellow, ameriški pesnik (* 1807) 5. april - Frédéric Le Play, francoski rudarski inženir, sociolog (* 1806) 10. april - Dante Gabriel Rossetti, angleški slikar, pesnik, prevajalec (* 1828) 13. april - Bruno Bauer, nemški teolog, bibilicist, filozof (* 1809) 19. april - Charles Darwin, angleški naravoslovec (* 1809) 27. april - Ralph Waldo Emerson, ameriški esejist, pisatelj, filozof (* 1803) 2. junij - Giuseppe Garibaldi, italijanski domoljub, revolucionar (* 1807) 19. junij - Anton Šerf, slovenski nabožni pisec, homilet, pesnik, duhovnik (* 1798) 23. september - Friedrich Wöhler, nemški kemik (* 1800) 13. oktober - Arthur de Gobineau, francoski aristokrat in rasni teoretik (* 1816)


text: 1881 (MDCCCLXXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Ustanovljen Mestni arheološki muzej v Bologni Rojstva 24. februar - Mulaj Abd al-Aziz, sultan Maroka († 1943) 27. februar - Luitzen Egbertus Jan Brouwer, nizozemski matematik in filozof († 1966) 1. maj - Teilhard de Chardin, francoski paleontolog, filozof († 1955) 11. maj - Theodore von Kármán, ameriški letalski inženir, matematik, fizik († 1963) 29. maj - Mustafa Kemal Atatürk, prvi predsednik Turške republike († 1938) 5. oktober - Fran Jeran, slovenski matematik († 1954) 25. oktober - Pablo Picasso, španski slikar, kipar († 1973) 28. november - Stefan Zweig, avstrijski pisatelj († 1942) Smrti 1. januar - Louis Auguste Blanqui, francoski politični aktivist in socialist (* 1805) 5. februar - Thomas Carlyle, škotski satirik, esejist in zgodovinar (* 1795) 9. februar - Fjodor Mihajlovič Dostojevski, ruski pisatelj (* 1821) 3. maj - Josip Jurčič, slovenski pisatelj, časnikar (* 1844) 1. julij - Rudolf Hermann Lotze, nemški filozof (* 1817) Henri Sainte-Claire Deville, francoski kemik (* 1818) 11. julij - Karl Rudolph Powalky, nemški astronom (* 1817) 29. november - Janez Bleiweis, slovenski veterinar, publicist in politik (* 1808) 17. december - Lewis Henry Morgan, ameriški antropolog, etnolog (* 1818)


text: 1880 (MDCCCLXXX) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Rojstva 18. januar - Paul Ehrenfest, avstrijski fizik, matematik († 1933) 19. februar - Álvaro Obregón, mehiški general, državnik, predsednik Mehike († 1928) 3. april - Otto Weininger, avstrijski filozof († 1903) 29. maj - Oswald Spengler, nemški filozof, zgodovinar († 1936) 28. september - Stanko Premrl, slovenski skladatelj in glasbeni pedagog, († 1965) 29. oktober - Abraham Fjodorovič Joffe, ruski fizik († 1960) 1. november - Alfred Lothar Wegener, nemški geolog, astronom, meteorolog, klimatolog, raziskovalec († 1930) Smrti 8. maj - Gustave Flaubert, francoski pisatelj (* 1821) 20. maj - William Hallowes Miller, britanski mineralog in kristalograf (* 1801) 5. oktober - William Lassell, angleški astronom (* 1799) 6. oktober - Benjamin Peirce, ameriški matematik (* 1809) 28. oktober - Franc Hül, rimskokatoliški duhovnik, zgodovinopisec in dekan Slovenske okrogline (* 1800) 23. november - James Craig Watson, ameriški astronom (* 1838) 22. december - George Eliot, angleška pisateljica (* 1819) 31. december - Arnold Ruge, nemški filozof in politični pisec (* 1802)


text: 1879 (MDCCCLXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki v Izoli je ustanovljena ribja tovarna Delamaris. - sklenitev dvozveze med Nemčijo in Avtro-Ogrsko z namenom vojaške pomoči ob morebitni vojni z Rusijo. Rojstva 22. februar - Johannes Nicolaus Brønsted, danski fizikalni kemik († 1947) 3. marec - Jožef Klekl, madžarski slovenski katoliški duhovnik, zgodovinopisec in novinar († 1936) 5. marec - William Henry Beveridge, britanski politik, ekonomist († 1963) 14. marec - Albert Einstein, švicarsko-ameriški fizik, matematik, nobelovec 1921 († 1955) 16. april - Peter Kozler, slovenski pravnik, gospodarstvenik, geograf, kartograf, politik (* 1824) 22. maj - Simon Vasiljovič Petljura, ukrajinski vojskovodja in politik († 1926) 8. avgust - Emiliano Zapata, mehiški revolucionar († 1919) 11. oktober - Ernst Mally, avstrijski filozof in logik († 1944) 7. november - Lev Trocki, ruski revolucionar († 1940) 30. december - Ramana Maharši, indijski filozof in vedantin († 1950) Smrti 17. julij - Imre Augustič, slovenski pisatelj, pesnik, novinar in prevajalec na Madžarskem (* 1837) 5. november - James Clerk Maxwell, škotski fizik, matematik (* 1831)


text: 1878 (MDCCCLXXVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 3. marec – Bolgarija postane neodvisna država Avstro-Ogrska po sklepu berlinskega kongresa zasede Bosno in Hercegovino Rojstva 9. januar – John Broadus Watson, ameriški psiholog († 1958) 8. februar – Martin Buber, avstrijsko-judovski filozof († 1965) 22. februar – Walter Ritz, švicarski fizik († 1909) 9. april – Marcel Grossmann, nemški matematik († 1936) 18. december - Josif Stalin, sovjetski diktator († 1953) 21. december – Jan Łukasiewicz, poljski logik, matematik, filozof († 1956) Smrti 20. marec – Julius Robert von Mayer, nemški zdravnik, fizik (* 1814) 25. maj – Andreas von Ettingshausen, nemški matematik, fizik (* 1796) 28. november – George Henry Lewes, angleški filozof in literarni kritik (* 1817)


text: 1877 (MDCCCLXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Rojstva 7. februar - Godfrey Harold Hardy, angleški matematik († 1947) 4. marec - Garrett Morgan, ameriški izumitelj († 1963) 21. julij - Hatano Seiči [Hatano Seiichi], japonski filozof in religiolog († 1950) 11. september - sir James Hopwood Jeans, angleški matematik, fizik, astronom († 1946) 25. oktober - Henry Norris Russell, ameriški astronom, astrofizik († 1957) 9. november - Muhammad Iqbal, indijski muslimanski filozof in pesnik († 1938) 25. december - Emil Adamič, slovenski skladatelj, dirigent, publicist, kritik († 1936) Smrti 15. februar - Štefan Selmar, madžarsko-slovenski pisatelj (* 1820) 3. junij - Ludwig Ritter von Köchel , avstrijski pravnik, muzikolog, skladatelj, botanik, založnik in avtor Mozartovega kataloga del (* 1800) 23. september - Urbain-Jean Joseph Le Verrier, francoski astronom, matematik (* 1811) 23. december - Thomas Wright, angleški starinoslovec, pisatelj (* 1810)


text: 1876 (MDCCCLXXVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Izhaja prekmursko-madžarska slovnica Imreta Augustiča Návuk vogrszkoga jezika. 1. avgust - Kolorado se priključi ZDA. 10. marec - prvi telefonski klic med Alexandrom Grahamom Bellom in njegovim pomočnikom Thomasom Watsonom Rojstva 19. januar - Dragotin Kette, slovenski pesnik († 1899) 12. februar - Thubten Gyatso, trinajsti dalajlama († 1933) 4. marec - Léon-Paul Fargue, francoski pesnik, esejist († 1947) 23. marec - Ziya Gökalp, turški nacionalist in sociolog († 1924) 27. april - Irma Sèthe, belgijska violinistka († 1958) 29. april - Zavditu, etiopska nigiste negasti († 1930) 10. maj - Ivan Cankar, slovenski pisatelj, esejist, dramatik in pesnik († 1918) 11. junij - Alfred Louis Kroeber, ameriški antropolog in arheolog († 1960) 7. avgust - John August Anderson, ameriški astronom († 1959) 15. december - Martin Wutte, avstrijski nacionalistični zgodovinar († 1948) 20. december - Walter Sydney Adams, ameriški astronom († 1956) Smrti 19. marec - Anna Baumbach, slovenska farmacevtka (* 1776) 27. junij - Harriet Martineau, angleška sociologinja, ekonomistka in filozofinja (* 1802) 1. julij - Mihail Aleksandrovič Bakunin, ruski anarhist (po julijanskem koledarju umrl 19. junija) (* 1814)


text: 1875 (MDCCCLXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na , po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 14. februar - Alexander Graham Bell in Elisha Gray sočasno izumita telefon. Vlogo za patent je Bell vložil 2 uri pred Elishom Grayem Rojstva 14. januar - Albert Schweitzer, nemško-alzaški zdravnik, človekoljub, filozof, nobelovec († 1965) 20. marec - Vladimir Sergejevič Ignatovski, ruski matematik, fizik († 1942) 22. marec - Anton Codelli, italijanso-slovenski izumitelj († 1954) 11. april - Ivan Baša, madžarski slovenski rimskokatoliški duhovnik, pisatelj, dekan Lendave († 1931) 30. maj - Giovanni Gentile, italijanski fašist in filozof († 1944) 28. junij - Henri Léon Lebesgue, francoski matematik († 1941) 26. julij - Carl Gustav Jung, švicarski psihiater, psiholog († 1961) 11. november - Vesto Melvin Slipher, ameriški astronom († 1969) 19. november - Mihail Ivanovič Kalinin, ruski boljševik, politik († 1946) 23. december - Ivan Prijatelj, slovenski književni zgodovinar, prevajalec († 1937) Smrti 17. februar - Friedrich Wilhelm August Argelander, nemški astronom (* 1799) 22. februar - sir Charles Lyell, škotski geolog (* 1797) 6. april - Moses Hess, nemški novinar, socialist judovskega rodu (* 1812) 3. junij - Georges Bizet, francoski skladatelj (* 1838) 4. junij - Eduard Mörike, nemški pisatelj, pesnik in prevajalec (* 1804) 4. avgust - Hans Christian Andersen, danski pisatelj in pesnik (* 1805) 23. november - Friedrich Albert Lange, nemški filozof in sociolog (* 1828) 11. december - Štefan Pinter, slovenski pesnik in vaški sodnik na Gornjem Seniku v Porabju (* 1832)


text: 1874 (MDCCCLXXIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Rojstva 2. februar - Jožef Sakovič, prekmurski pisatelj, borec za prekmurski jezik († 1930) 18. marec - Nikolaj Aleksandrovič Berdjajev, ruski filozof († 1948) 29. marec - Rudolf Maister, slovenski pesnik, vojskovodja († 1934) 9. maj - Howard Carter, britanski arheolog († 1939) 25. julij - Sergej Vasiljevič Lebedjev, ruski kemik († 1934) 28. julij - Ernst Cassirer, nemški filozof judovskega rodu († 1945) 22. avgust - Max Scheler, nemški filozof († 1928) 27. avgust - Carl Bosch, nemški kemik, inženir († 1940) 4. oktober - Franc Berneker, slovenski kipar († 1932) 26. oktober - Thomas Martin Lowry, angleški fizikalni kemik († 1936) Smrti 17. januar - Čang in Eng Bunker, siamska dvojčka (* 1811) 8. februar - David Friedrich Strauss, nemški teolog in biblicist (* 1808) 28. marec - Peter Andreas Hansen, dansko-nemški astronom (* 1795)


text: 1873 (MDCCCLXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 14. oktober - izide prva številka Slovenca Rojstva 19. marec - Johann Baptist Joseph Maximilian Reger, nemški skladatelj († 1916) 29. marec - Tullio Levi-Civita, italijanski matematik († 1941) 1. maj - David Livingstone, škotski misijonar, zdravnik, raziskovalec Afrike, 1. maja najden mrtev (* 1813) 15. maj - Pavlo Petrovič Skoropadski, hetman Ukrajine († 1945) 17. maj Henri Barbusse, francoski pisatelj, novinar († 1935) Dorothy Miller Richardson, angleška pisateljica († 1957) 26. maj - Arthur Robert Hinks, angleški astronom, geograf († 1945) 22. avgust - Aleksander Aleksandrovič Bogdanov, beloruski revolucionar, filozof in partijski ekonomist († 1928) (j.k. 10. avgust) 13. september - Constantin Carathéodory, grško-nemški matematik († 1950) 8. oktober - Ejnar Hertzsprung, danski astronom, kemik († 1967) 30. oktober - Francisco Indalecio Madero, mehiški državnik, predsednik Mehike († 1913) 4. november - George Edward Moore, angleški filozof († 1958) 20. november - William Weber Coblentz, ameriški fizik, astronom († 1962) Smrti 18. januar - Pierre Charles François Dupin, francoski matematik, inženir (* 1784) 18. april - Justus von Liebig, nemški kemik (* 1803) 8. maj - John Stuart Mill, angleški filozof (* 1806) 22. maj - Alessandro Manzoni, italijanski pesnik, pisatelj (* 1785) 22. maj - Per Georg Scheutz, švedski odvetnik, prevajalec, izumitelj, praračunalnikar (* 1785) 12. avgust - Janoš Kardoš, slovenski pisatelj, pesnik, prevajalec, politični vodnik na Madžarskem (* 1801) 31. avgust - Anton Lesar, slovenski prevajalec († 1824) 23. september - Jean Chacornac, francoski astronom (* 1823) 14. december - Jean Louis Rodolphe Agassiz, švicarsko ameriški zoolog, geolog (* 1807)


text: 1872 (MDCCCLXXII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki V velikem požaru v Bostonu umre veliko ljudi. astronomi prvič opazijo roj meteorjev, ki jih poimenujejo Andromedidi, oziroma Bielidi. Ustanovi se prostovoljno gasilsko društvo Vič. Rojstva 4. januar - Matija Jama, slovenski slikar († 1947) 6. januar - Aleksander Nikolajevič Skrjabin, ruski skladatelj, pianist († 1915) 23. januar - Paul Langevin, francoski fizik († 1946) 3. februar - Goce Delčev, makedonski revolucionar († 1903) 7. marec - Piet Mondrian, nizozemski slikar († 1944) 29. april - Forest Ray Moulton, ameriški astronom († 1952) 6. maj - Willem de Sitter, nizozemski astronom, kozmolog († 1934) 10. maj - Marcel Mauss, francoski sociolog, antropolog († 1950) 12. maj - Anton Korošec, slovenski politik († 1940) 18. maj - Bertrand Russell, angleški matematik, filozof, nobelovec 1950 († 1970) 14. junij - Janoš Slepec, madžarski slovenski katoliški duhovnik, zgodovinopisec in novinar († 1936) 23. junij - Jože Plečnik, slovenski arhitekt († 1957) 27. junij - Heber Doust Curtis, ameriški astronom († 1942) 16. julij - Roald Amundsen, norveški polarni raziskovalec († 1928) 31. maj - Charles Greeley Abbot, ameriški astrofizik, astronom († 1973) 15. avgust - Aurobindo Ghose, indijski nacionalist, učenjak, filozof († 1950) 19. avgust - Théophile Ernest de Donder, belgijski matematik, fizik († 1957) 1. november - Hendrik A. Seyffardt, nizozemski general († 1943) 7. december - Johan Huizinga, nizozemski zgodovinar († 1945) Smrti 21. januar - Franz Grillparzer, avstrijski dramatik (* 1791) 2. april - Samuel Finley Breese Morse, ameriški izumitelj, slikar (* 1791) 18. junij - Benito Juárez, mehiški državnik, predsednik Mehike (* 1806) 5. avgust - Charles-Eugène Delaunay, francoski astronom, matematik (* 1816) 13. september - Ludwig Andreas Feuerbach, nemški filozof (* 1804) 22. september - Vladimir Ivanovič Dalj, ruski leksikograf, narodopisec, jezikoslovec (* 1801) 21. oktober - Jacques Babinet, francoski fizik (* 1794)


text: 1871 (MDCCCLXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 10. maj - Frankfurtski mir, končana francosko-pruska vojna 24. december - prva izvedba opere Aida Rojstva 4. februar - Josip Macarol, slovenski slikar († 1951) 5. marec - Rosa Luxemburg, poljsko-nemška socialistka judovskega rodu († 1919) 27. marec - Heinrich Mann, nemški pisatelj († 1950) 16. maj - Ivan Jager, slovenski arhitekt († 1959) 18. maj- Fanny zu Reventlow, nemška pisateljica, prevajalka in slikarka († 1918) 28. junij - Sergej Nikolajevič Bulgakov, ruski filozof in teolog († 1944) 27. julij - Ernst Zermelo, nemški matematik († 1953) 13. avgust - Karl Liebknecht, nemški socialist († 1919) 30. avgust - Ernest Rutherford, novozelandski fizik, nobelovec 1908 († 1937) Smrti 18. marec - Augustus De Morgan, škotski matematik, logik, filozof (* 1806) 18. april - Omer paša Latas, osmanski feldmaršal in guverner (* 1806) 11. maj - sir John Frederick William Herschel, angleški astronom, matematik (* 1792) 18. junij - George Grote, angleški zgodovinar in helenist (* 1794) 18. oktober - Charles Babbage, angleški matematik, filozof (* 1792) Neznan datum Okuni Takamasa, japonski šintoistični učenjak (* 1792)


text: 1870 (MDCCCLXX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 1. januar 20. september - Konec Papeške države: z vkorakanjem v Rim se konča združevanje Italije Rojstva 5. marec - Rosa Luxemburg, marksistična politična teoretičarka, socialistična filozofinja in revolucionarka († 1919) 10. marec - Eugène Michel Antoniadi, grški astronom turškega rodu († 1944) 22. april - Vladimir Iljič Uljanov-Lenin, ruski revolucionar († 1924) 30. april - Franz Lehár, avstrijski skladatelj († 1948) 19. maj - Kitaro Nišida, japonski filozof († 1945) 31. avgust - Maria Montessori, italijanska pedagoginja († 1952) 6. september - Frederick George Donnan, britanski kemik († 1956) 20. september - Matej Sternen, slovenski slikar in restavrator († 1949) 4. oktober - Hisaši Kimura, japonski astronom, geodet († 1943) 18. oktober - Daisecu Teitaro Suzuki, japonski budistični filozof († 1966) 22. oktober - Ivan Aleksejevič Bunin, ruski pisatelj, nobelovec 1933 († 1953) 6. december - Nikolaj Onufrijevič Losski, ruski filozof in teolog († 1965) - Ahmet Hikmet, turški pisatelj, časnikar in diplomat († 1927) Smrti 21. januar - Aleksander Ivanovič Gercen, ruski socialistični revolucionar, publicist in filozof (* 1812) 12. oktober - Robert Edward Lee, ameriški konfederacijski general (* 1807) 9. junij - Charles Dickens, angleški pisatelj (* 1812) 5. december - Alexandre Dumas, francoski pisatelj (* 1802)


text: 1869 (MDCCCLXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 4. marec - Ulysses S. Grant postane 18. predsednik ZDA 15. junij - John Wesley Hyatt patentira prvo plastiko, celuloid 4. julij - ustanovljena je bila Univerza v Bukarešti 8. avgust - organiziran je bil ormoški tabor Rojstva 9. januar - Richard Abegg, nemški fizikalni kemik († 1910) 26. februar - Nadežda Konstantinovna Krupska, ruska revolucionarka, političarka († 1939) 12. april - Rihard Jakopič, slovenski slikar († 1943) 3. september - Friderik Pregl, slovensko-avstrijski zdravnik, kemik, nobelovec 1923 († 1930) 25. september - Rudolf Otto, nemški protestantski teolog, filozof in religiolog († 1937) 26. september - Soghomon Gevorki Soghomonjan - Komitas Vardapet, armenski duhovnik , skladatelj, muzikolog († 1935) 2. oktober - Mahatma Gandhi, indijski politik, voditelj († 1948) 30. november - Nils Gustaf Dalén, švedski fizik, nobelovec 1912 († 1937) Smrti 16. september - Thomas Graham, škotski kemik (* 1805) 18. oktober - Simon Jenko, slovenski pesnik (* 1835)


text: 1868 (MDCCCLXVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki Rojstva 8. januar - sir Frank Watson Dyson, angleški astronom († 1939) 9. januar - Søren Peder Lauritz Sørensen, danski kemik († 1939) 18. januar - Adalbert Stifter, avstrijski pisatelj († 1868) 22. marec: Alfred Fowler, angleški astronom († 1940) Robert Andrews Millikan, ameriški fizik, nobelovec 1923 († 1953) 14. maj - Magnus Hirschfeld, nemški nevrolog, seksolog († 1935) 25. maj - Charles Hitchcock Adams, ameriški ljubiteljski astronom († 1951) 29. junij - George Ellery Hale, ameriški astronom († 1938) 6. avgust - Paul Claudel, francoski dramatik, pesnik, diplomat († 1955) 18. avgust - Reynold Alleyne Nicholson, angleški orientalist in raziskovalec islama († 1945) 6. september - Axel Hägerström, švedski filozof in pravnik († 1939) 7. oktober - Žiga Laykauf, slovenski pesnik in publicist († 1938) 17. oktober - Emerik Beran, češki (slovenski) skladatelj, violončelist in pedagog († 1940) 8. november - Felix Hausdorff, nemški matematik († 1942) 30. november - Anton Cestnik, slovenski rimskokatoliški duhovnik in politik († ?) 2. december - Oskar Dev, slovenski skladatelj in zborovodja († 1932) 24. december - Emanuel Lasker, nemški šahist, matematik, filozof († 1941) Smrti 19. januar - Friderik Baraga, slovenski misijonar, škof, slovničar (* 1797) 10. februar - sir David Brewster, škotski fizik, pisatelj (* 1781) 11. februar - Jean Bernard Léon Foucault, francoski fizik, astronom (* 1819) 16. julij - Dimitri Pisarev, ruski pisatelj in družbeni kritik (* 1840) 26. september - August Ferdinand Möbius, nemški matematik, astronom (* 1790) Claude Servais Mathias Pouillet, francoski fizik (* 1791)


text: 1867 (MDCCCLXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 18. oktober - ZDA so od carske Rusije odkupile Aljasko. Rojstva 25. marec - Arturo Toscanini, italijanski dirigent († 1957) 7. maj - Władisław Stanisław Reymont, poljski pisatelj, nobelovec 1924 († 1925) 16. april - Aleksander Aleksandrovič Ivanov, ruski astronom († 1939) 11. junij - Charles Fabry, francoski fizik († 1945) 15. junij - Ivan Grohar, slovenski pisatelj († 1911) 7. november - Marie Skłodowska-Curie, poljsko-francoska fizičarka, kemičarka, nobelovka 1903, 1911 († 1934) 1. december - Filaret iz Moskve, Metropolit Moskve, ruski ortodoksni teolog (* 1782) 5. december - Józef Piłsudski, poljski maršal, politik († 1935) Smrti 13. januar - Victor Cousin, francoski filozof (* 1792) 5. februar - Salomon Munk, nemško-francoski orientalist judovskega rodu (* 1803) 25. marec - Friedlieb Ferdinand Runge, nemški kemik (* 1794) 25. avgust - Michael Faraday, angleški fizik, kemik (* 1791) 19. oktober - sir James South, britanski astronom (* 1785) 31. oktober - William Parsons Rosse, irski astronom (* 1800) 26. december - Jožef Košič slovenski pisatelj, pesnik, etnolog, rimskokatoliški župnik na Madžarskem (*1788)


text: 1866 (MDCCCLXVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 12. januar - v Londonu ustanovijo Kraljevo zrakoplovno družbo. 13. februar - Jesse James prvič oropa banko. 20. julij - bitka pri Visu med avstro-ogrsko in italijansko mornarico. Rojstva 25. januar - Števan Kovatš, madžarski evangeličanski duhovnik, pisatelj in zgodovinar († 1945) 31. januar - Lev Izakovič Šestov, ruski filozof († 1938) 24. februar - Peter Nikolajevič Lebedjev, ruski fizik († 1912) 25. februar - Benedetto Croce, italijanski filozof, zgodovinar, politik († 1952) 21. marec - Antonia Maury, ameriška astronomka († 1952) 7. maj - Jožef Čarič, slovenski (prekmurski) politik in duhovnik († 1935) 17. maj - Erik Alfred Leslie Satie, francoski skladatelj († 1925) 3. september - John McTaggart, britanski filozof († 1925) 21. september - Herbert George Wells, angleški pisatelj († 1946) 25. september - Thomas Hunt Morgan, ameriški genetik in embriolog, nobelovec († 1945) 20. oktober - Kazimierz Twardowski, poljski filozof in logik († 1938) 9. november - Alojz Dravec, madžarsko-slovenski pisatelj in etnolog († 1915) 4. december - Vasilij Vasiljevič Kandinski, ruski slikar, grafik, umetnostni teoretik († 1944) 12. december - Alfred Werner, švicarski kemik, Nobelov nagrajenec za kemijo 1913 († 1919) Smrti 31. januar - Friedrich Rückert, nemški pesnik, prevajalec (* 1788) 6. marec - William Whewell, angleški filozof (* 1794) 20. julij - Bernhard Riemann, nemški matematik (* 1826) 21. september - Karl Ludwig Hencke, nemški astronom (* 1793)


text: 1865 (MDCCCLXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 9. april - konec ameriške državljanske vojne. Rojstva 17. februar - Ernst Troeltsch, nemški protestantski teolog, sociolog in filozof († 1923) 29. april - Maks Fabiani, slovenski arhitekt († 1962) 25. maj - Pieter Zeeman, nizozemski fizik, nobelovec 1902 († 1943) Smrti 19. januar - Pierre-Joseph Proudhon, francoski ekonomist, filozof (* 1809) 17. februar - George Phillips Bond, ameriški astronom (* 1825) 26. avgust - Johann Franz Encke, nemški astronom (* 1791) 2. september - sir William Rowan Hamilton, irski matematik, fizik, astronom (* 1805) 15. april - Abraham Lincoln, 16. predsednik Združenih držav Amerike (* 1809 )


text: 1864 (MDCCCLXIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 9. maj, bitka za Helgoland med Dansko in Nemčijo. Rojstva 1. januar - Fran Krapež, slovenski mecen in častni občan Ljubljane († 1935) 26. januar - Jožef Pustaj, slovenski pisatelj, pesnik, novinar in učitelj († 1934) 15. maj - Vatroslav Oblak, slovenski jezikoslovec († 1896) 21. april - Max Weber, nemški ekonomist, sociolog († 1920) 11. junij - Richard Strauss, nemški skladatelj († 1949) 22. junij - Hermann Minkowski, nemški matematik, fizik († 1909) 25. junij - Walther Hermann Nernst, nemški fizik, kemik († 1941) 29. september - Miguel de Unamuno y Jugo, španski pisatelj, filozof baskovskega rodu († 1936) 31. december - Robert Grant Aitken, ameriški astronom († 1951) Smrti 28. januar - Benoit Paul Émile Clapeyron, francoski inženir, fizik (* 1799) 2. maj - Giacomo Meyerbeer, judovsko-nemški skladatelj (* 1791) 12. avgust - Franc Šbül, madžarsko-slovenski pesnik (* 1825) 24. avgust - Jakob Lorber, slovenski mistik in pisatelj (* 1800) 31. avgust - Ferdinand Lassalle, nemški politik (* 1825) 8. december - George Boole, angleški matematik, logik in filozof (* 1815)


text: 1863 (MDCCCLXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 21. maj - ustanovljena je bila krščanska adventistična cerkev na pasjem trgu v mestu Apolda (Nemčija) Friedrich Louis Dobermann prvič predstavi dobermana. Rojstva 1. januar - Pierre de Coubertin, francoski začetnik sodobnih Olimpijskih iger († 1937) 12. januar - Swami Vivekananda, indijski filozof in mistik († 1902) 27. februar - George Herbert Mead, ameriški psiholog, sociolog in filozof († 1931) 10. april - Paul Héroult, francoski znanstvenik († 1914) 25. maj - Heinrich Rickert, nemški filozof († 1936) 21. julij - Max Franz Joseph Cornelius Wolf, nemški astronom († 1932) 7. avgust - Scipione Riva-Rocci, italijanski zdravnik († 1937) 11. december - Annie Jump Cannon, ameriška astronomka († 1941) 14. december - Jakob Sabar, madžarsko-slovenski pisatelj (* 1802/03?) 16. december - George Santayana, ameriški filozof († 1952) Smrti 30. marec - Auguste Bravais, francoski fizik, mineralog (* 1811) 1. april - Jakob Steiner, švicarski matematik (* 1796) 13. avgust - Eugène Delacroix, francoski slikar (* 1798) 4. september - Adolf Augustitš dekan Slovenske okrogline in nadzornik slovenskih (prekmurskih) šol na Ogrskem (* 1786) - Hagivara Hiromači, japonski pisatelj (* 1815) 13. december - Christian Friedrich Hebbel, nemški dramatik in lirik


text: 1862 (MDCCCLXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 22. september - Otto von Bismarck postane pruski kancler. Rojstva 23. januar - David Hilbert, nemški matematik († 1943) 15. maj - Arthur Schnitzler, avstrijski pisatelj, zdravnik († 1931) 29. avgust - Maurice Maeterlinck, belgijski pesnik, dramatik († 1949) 20. november - Edvard Westermarck, finski sociolog († 1939) Smrti 3. februar - Jean-Baptiste Biot, francoski fizik, astronom, matematik (* 1774) 6. maj - Henry David Thoreau, ameriški pisatelj, filozof (* 1817) 24. september - Anton Martin Slomšek, škof in narodni buditelj (*1800)


text: 1861 (MDCCCLXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 12. april - začetek ameriške državljanske vojne z napadom konfederalcev na trdnjavo Fort Sumter. Rojstva Leonard Peskett, britanski inženir, konstruktor in ladijski arhitekt († 1924) 6. januar - Janoš Županek, slovenski pisatelj na Madžarskem († 1951) 14. januar - Mehmed VI., turški sultan († 1926) 15. februar - Alfred North Whitehead, angleški matematik, logik, filozof in teolog (* 1947) 2. april - Ivan Perša, slovenski rimokatoliški župnik in pisatelj na Madžarskem († 1935) 7. maj - Rabindranath Tagore, indijski (bengalski) pesnik, filozof, nobelovec 1913 († 1941) 10. junij - Pierre Maurice Marie Duhem, francoski fizik, filozof († 1916) 13. avgust - Herbert Hall Turner, angleški astronom, seizmolog († 1930) 3. september - Mihael Levstik, slovenski sadjar († ?) 10. oktober - Fridtjof Nansen, norveški polarni raziskovalec, zoolog, diplomat, nobelovec 1922 († 1930) 2. november - Maurice Blondel, francoski filozof († 1949) 20. december - Ivana Kobilica, slovenska slikarka († 1926) 29. december – Anton Števanec slovenski učitelj in nabožni pisatelj na Madžarskem († 1921) Smrti 8. april - Vid Rižner, slovenski prevajalec, pisec (* 1793) 30. maj - Mihail Dmitrijevič Gorčakov, ruski topniški general (* 1793) 25. junij - Abdulmedžid I., sultan Osmanskega cesarstva (* 1823) 24. avgust - Pierre Berthier, francoski geolog in rudarski inženir (* 1782)


text: 1860 (MDCCCLX) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 17. januar - Anton Pavlovič Čehov, ruski pisatelj († 1904) 2. maj - Theodor Herzl, avstrijsko-judovski novinar in politični aktivist († 1904) 15. februar - Martin Leo Arons, nemški fizik, socialist († 1919) 12. oktober - Elmer Ambrose Sperry, ameriški izumitelj, podjetnik († 1930) Smrti 27. januar - sir Thomas Makdougall Brisbane, škotski astronom, general, kolonialni guverner (* 1773) 27. januar - János Bolyai, madžarski matematik (* 1802) 17. marec - Anna Brownell Jameson, angleška pisateljica (* 1794) 21. september - Arthur Schopenhauer, nemški filozof (* 1788) - William Simms, angleški optik (* 1793)


text: 1859 (MDCCCLIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 24. junij - bitka pri Solferinu, Sardinijsko kraljestvo in vojska Napoleona III. premagata Franca Jožefa I. v severni Italiji. 4. avgust - avstrijsko-sardinjske vojne, bitka pri Magenti - Francozi in sardinjci premagajo avstrijce. 24. november - Charles Darwin izda svoje delo O izvoru vrst. Anton Martin Slomšek prestavi sedež Lavantinske škofije iz Št. Andraža v Maribor. Rojstva 6. januar - Samuel Alexander, avstralski filozof († 1938) 27. januar - Viljem II. Nemški, pruski kralj in nemški cesar († 1941) 3. februar - Hugo Junkers, nemški letalski konstruktor († 1935) 12. februar - Émile Meyerson, poljski kemik in filozof (* 1933) 19. februar - Svante August Arrhenius, švedski fizik, kemik, nobelovec 1903 († 1927) 26. marec - Adolf Hurwitz, nemški matematik († 1919) 8. april - Edmund Husserl, nemški filozof († 1938) 15. maj - Pierre Curie, francoski fizik, nobelovec 1903 († 1906) 22. maj - sir Arthur Conan Doyle, škotski pisatelj (†1930) 2. junij - Christian von Ehrenfels, avstrijski filozof in psiholog († 1932) 11. julij - Risto Savin, slovenski skladatelj, častnik († 1948) 18. oktober - Henri Bergson, francoski filozof, nobelovec 1927 († 1941) 20. oktober - John Dewey, ameriški filozof, psiholog in pedagog († 1952) 22. december - Otto Ludwig Hölder, nemški matematik († 1937) Smrti 29. januar - William Cranch Bond, ameriški astronom (* 1789) 16. april - Alexis de Tocqueville, francoski filozof, politolog, zgodovinar (* 1805) 5. maj - Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet, nemški matematik (* 1805) 6. maj - Alexander von Humboldt, nemški naravoslovec, raziskovalec, geograf (* 1769) 11. junij - Klemens von Metternich, avstrijski diplomat (*1773) 23. junij - Marija Pavlovna, velika vojvodinja Rusije 8. julij - Oskar I., kralj švedske in norveške (*1799) 4. avgust - Janez Marija Vianney, francoski župnik in rimskokatoliški svetnik (*1786) 15. september - Isambard Kingdom Brunel, britanski inženir (*1806) 17. november - Eugène Soubeiran, francoski znanstvenik (*1797) 1. december - John Austin, angleški pravnik in filozof prava (* 1790) 16. december - Wilhelm Carl Grimm, nemški jezikoslovec (* 1786) Leto 1859


text: 60. je sedmo desetletje v 1. stoletju med letoma 60 in 69. D-060.


text: 110. je drugo desetletje v 2. stoletju med letoma 110 in 119. D-0110.


text: 120. je tretje desetletje v 2. stoletju med letoma 120 in 129. D-0120.


text: 130. je četrto desetletje v 2. stoletju med letoma 130 in 139. D-0130. 130. leta


text: 140. je peto desetletje v 2. stoletju med letoma 140 in 149. D-0140.


text: 160. je sedmo desetletje v 2. stoletju med letoma 160 in 169. D-0160.


text: 170. je osmo desetletje v 2. stoletju med letoma 170 in 179. D-0170.


text: 180. je deveto desetletje v 2. stoletju med letoma 180 in 189. D-0180.


text: 190. je deseto desetletje v 2. stoletju med letoma 190 in 199. D-0190.


text: 210. je drugo desetletje v 3. stoletju med letoma 210 in 219. D-0210.


text: 220. je tretje desetletje v 3. stoletju med letoma 220 in 229. D-0220.


text: 230. je četrto desetletje v 3. stoletju med letoma 230 in 239. D-0230.


text: 240. je peto desetletje v 3. stoletju med letoma 240 in 249. D-0240.


text: 260. je sedmo desetletje v 3. stoletju med letoma 260 in 269. D-0260.


text: 270. je osmo desetletje v 3. stoletju med letoma 270 in 279. D-0270.


text: 280. je deveto desetletje v 3. stoletju med letoma 280 in 289. D-0280.


text: 290. je deseto desetletje v 3. stoletju med letoma 290 in 299. D-0290.


text: 310. je drugo desetletje v 4. stoletju med letoma 310 in 319. D-0310.


text: 320. je tretje desetletje v 4. stoletju med letoma 320 in 329. D-0320.


text: 330. je četrto desetletje v 4. stoletju med letoma 330 in 339. D-0330.


text: 340. je peto desetletje v 4. stoletju med letoma 340 in 349. D-0340.


text: 360. je sedmo desetletje v 4. stoletju med letoma 360 in 369. D-0360.


text: 370. je osmo desetletje v 4. stoletju med letoma 370 in 379. D-0370.


text: 380. je deveto desetletje v 4. stoletju med letoma 380 in 389. D-0380.


text: 390. je deseto desetletje v 4. stoletju med letoma 390 in 399. D-0390.


text: 410. je drugo desetletje v 5. stoletju med letoma 410 in 419. D-0410.


text: 420. je tretje desetletje v 5. stoletju med letoma 420 in 429. D-0420.


text: 430. je četrto desetletje v 5. stoletju med letoma 430 in 439. D-0430.


text: 440. je peto desetletje v 5. stoletju med letoma 440 in 449. D-0440.


text: 460. je sedmo desetletje v 5. stoletju med letoma 460 in 469. D-0460.


text: 470. je osmo desetletje v 5. stoletju med letoma 470 in 479. D-0470.


text: 480. je deveto desetletje v 5. stoletju med letoma 480 in 489. D-0480.


text: 490. je deseto desetletje v 5. stoletju med letoma 490 in 499. D-0490.


text: 510. je drugo desetletje v 6. stoletju med letoma 510 in 519. D-0510.


text: 520. je tretje desetletje v 6. stoletju med letoma 520 in 529. D-0520.


text: 530. je četrto desetletje v 6. stoletju med letoma 530 in 539. D-0530.


text: 540. je peto desetletje v 6. stoletju med letoma 540 in 549. D-0540.


text: 560. je sedmo desetletje v 6. stoletju med letoma 560 in 569. D-0560.


text: 570. je osmo desetletje v 6. stoletju med letoma 570 in 579. D-0570.


text: 580. je deveto desetletje v 6. stoletju med letoma 580 in 589. D-0580.


text: 590. je deseto desetletje v 6. stoletju med letoma 590 in 599. D-0590.


text: 610. je drugo desetletje v 7. stoletju med letoma 610 in 619. D-0610.


text: 2130. je četrto desetletje v 22. stoletju med letoma 2130 in 2139. D-02130.


text: 1858 (MDCCCLVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Rojstva 15. februar - William Henry Pickering, ameriški astronom († 1938) 1. marec - Georg Simmel, nemški filozof, sociolog († 1918) 1. april - Gaetano Mosca, italijanski pravnik, politični teoretik († 1941) 15. april - Émile Durkheim, francoski sociolog († 1917) 23. april - Max Karl Ernst Ludwig Planck, nemški fizik († 1947) 29. junij - George Washington Goethals, ameriški častnik, gradbenik († 1928) 9. julij - Franz Boas, nemško-ameriški etnolog in antropolog († 1942) 21. avgust - Rudolf Habsburški, prestolonaslednik Avstro-Ogrske († 1889) 27. avgust - Giuseppe Peano, italijanski matematik in logik († 1932) Smrti 18. marec - Aleksander Terplan, madžarsko-slovenski pisatelj in evangeličanski pastor (* 1816) 13. april - Ignacij Knoblehar, slovenski duhovnik, misijonar in raziskovalec (* 1819) 10. junij - Robert Brown, škotski botanik, biolog (* 1773) 11. junij - knez Klemens von Metternich, avstrijski politik (* 1773) 16. junij - John Snow, angleški zdravnik (* 1813) 3. november - Harriet Taylor Mill, angleška filozofinja in feministka (* 1807) 17. november - Robert Owen, valižanski utopični socialist (* 1771)


text: 1857 (MDCCCLVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki zgrajena železnica Dunaj-Trst Rojstva 22. februar - Heinrich Rudolf Hertz, nemški fizik († 1894) 13. maj - Ronald Ross, angleški zdravnik, nobelovec 1902 († 1932) 6. junij - Aleksander Mihajlovič Ljapunov, ruski matematik, mehanik, fizik († 1918) 8. julij - Alfred Binet, francoski psiholog in izumitelj testa inteligentnosti († 1911) 30. julij - Thorstein Bunde Veblen, ameriški ekonomist, sociolog († 1929) 10. september - James Edward Keeler, ameriški astronom, astrofizik († 1900) 17. september - Konstantin Edvardovič Ciolkovski, ruski matematik, fizik, letalski in raketni konstruktor, inženir, vizionar († 1935) 26. november - Ferdinand de Saussure, švicarski filozof in jezikoslovec († 1913) 16. december - Edward Emerson Barnard, ameriški astronom († 1923) Smrti 2. maj - Alfred de Musset, francoski pesnik, dramatik (* 1810) 21. junij - Louis Jacques Thénard, francoski kemik (* 1777) 5. september - Auguste Comte, francoski pozitivistični filozof in sociolog (* 1798) 19. oktober - Johnnie Walker, škotski špecerist, ustanovitelj istoimenskega podjetja (* 1805)


text: 1856 (MDCCCLVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki Rojstva 9. januar - Anton Aškerc, slovenski pesnik, duhovnik († 1912) 10. marec - Ferdinand Seidl, slovenski naravoslovec, geolog († 1942) 6. maj - Sigmund Freud, avstrijski nevropsihiater, psihoanalitik († 1939) 6. maj - Robert Edwin Peary, ameriški polarni raziskovalec († 1920) 15. maj - Lyman Frank Baum, ameriški pisatelj († 1919) 21. junij - Janoš Flisar, madžarsko-slovenski] pisatelj, pesnik, prevajalec in učitelj († 1947) 10. julij - Nikola Tesla, srbsko-ameriški, izumitelj, fizik, elektroinženir, matematik († 1943) 24. julij - Charles Émile Picard, francoski matematik († 1941) 26. julij - George Bernard Shaw, irski dramatik, pisatelj, nobelovec 1925 († 1950) 18. avgust - Ahad Ha'am, s pravim imenom Asher Zvi Hirsch Ginsberg, judovski mislec in sionizem|sionist († 1927) 11. december - Georgij Valentinovič Plehanov, ruski filozof, marksist († 1918 18. december - sir Joseph John Thomson, angleški fizik škotskega rodu, nobelovec 1906 († 1940) 25. december - Inoue Tecudžiro, japonski konfucijanski filozof († 1944) Smrti 31. januar - Khedrup Gyatso, enajsti dalajlama (* 1838) 18. februar - baron Wilhelm von Biela, avstrijski častnik, ljubiteljski astronom (* 1782) 17. februar - Christian Johann Heinrich Heine, nemški pesnik (* 1797) 24. februar - Nikolaj Ivanovič Lobačevski, ruski matematik (* 1792) 6. maj - William Hamilton (filozof), škotski filozof (* 1788) 12. maj - Jacques Philippe Marie Binet, francoski matematik, astronom, fizik (* 1786) 26. junij - Max Stirner, nemški filozof (* 1806) 9. julij - Amadeo Avogadro, italijanski fizik (* 1776) 1. oktober - Christian Samuel Weiss, nemški mineralog in kristalograf (* 1780) 9. november - Étienne Cabet, francoski filozof in utopični socialist (* 1788)


text: 1855 (MDCCCLV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 1. januar - Ottawa postane mesto 17. november - David Livingstone kot prvi Evropejec ugleda Viktorijine slapove Rojstva 21. januar ali 23. januar - John Moses Browning, ameriški inženir in izumitelj († 1926) 13. marec - Percival Lowell, ameriški astronom († 1916) 18. julij - Peter Kolar, madžarski slovenski pisatelj († 1908) 26. julij - Ferdinand Tönnies, nemški sociolog († 1936) 20. november - Josiah Royce, ameriški filozof († 1916) - Narayana Guru - indijski hinduistični filozof in družbeni reformator († 1928) 13. april - Jurij Šubic, slovenski slikar († 1890) Smrti 23. februar - Carl Friedrich Gauss, nemški matematik, astronom, fizik (* 1777) 10. september - Andrej Čehovin, slovenski baron in častnik (* 1810) 11. november - Søren Kierkegaard, danski filozof in teolog (* 1813)


text: 1854 (MDCCCLIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 1. januar - James George Frazer, škotski socialni antropologija|antropolog in religiolog († 1941) 24. januar - Paul Gerhard Natorp, nemški novokantovski filozof († 1924) 9. marec - Jožef Margitaj, slovenskega rodu hrvaško-madžarski učitelj, novinar, pisatelj, madžaronski propagandist († 1934) 29. april - Henri Poincaré, francoski matematik, filozof († 1912) 23. september - Charles Soret, švicarski fizik in kemik († 1904) 16. oktober - Karl Kautsky, nemški teoretik socialne demokracije († 1938) 8. november - Johannes Rydberg, švedski fizik († 1919) 12. december - Georges Vacher de Lapouge, francoski rasistični antropolog († 1936) 23. december - Victoriano Huerta, mehiški general, predsednik Mehike († 1916) Smrti 6. julij - Georg Simon Ohm, nemški fizik (* 1789) 20. avgust - Friedrich Wilhelm Joseph von Schelling, nemški filozof (* 1775)


text: 1853 (MDCCCLIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 19. januar – krstna uprizoritev Verdijeve opere Trubadur (Il trovatore). marec – v San Franciscu je bilo ustanovljeno tekstilno podjetje Levi Strauss & Co. 12. maj–31. oktober – v Dublinu je potekala Velika industrijska razstava. 23. avgust – v Bruslju je bila ustanovljena Mednarodna meteorološka organizacija, predhodnica današnje Svetovne meteorološke organizacije. 16. oktober – krimska vojna: več mesecev po začetku konflikta je Osmansko cesarstvo napovedalo vojno Rusiji. Rojstva 28. januar - Vladimir Sergejevič Solovjov, ruski filozof in pesnik († 1900) 17. julij - Alexius Meinong, avstrijski filozof († 1920) 18. julij - Hendrik Antoon Lorentz, nizozemski fizik, nobelovec 1902 († 1928) 2. september - Wilhelm Ostwald, nemški kemik, nobelovec 1909 († 1932) Smrti 8. januar - Mihael Bertalanitš, slovenski pesnik in učitelj na Madžarskem (* 1788) 17. marec - Christian Andreas Doppler, avstrijski matematik, fizik (* 1803) 15. april - Auguste Laurent, francoski kemik (* 1807) 2. oktober - François Jean Dominique Arago, katalonsko-francoski fizik, astronom, politik (* 1786)


text: 1852 (MDCCCLII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Rojstva 13. februar - John Dreyer, dansko-irski astronom († 1926) 2. julij - William Burnside, angleški matematik († 1927) 4. september - Janko Kersnik, slovenski pisatelj († 1897) 30. avgust - Jacobus Henricus van 't Hoff, nizozemski kemik, nobelovec 1901 († 1911) 25. september - Hans Vaihinger, nemški filozof († 1933) 28. september - Henri Moissan, francoski kemik, nobelovec 1906 († 1907) 2. oktober - sir William Ramsay, škotski kemik, nobelovec 1904 († 1916) 9. oktober - Hermann Emil Fischer, nemški kemik, nobelovec 1902 († 1919) 15. december - Antoine Henri Becquerel, francoski fizik, nobelovec 1903 († 1908) 19. december - Albert Abraham Michelson, nemško-ameriški fizik, nobelovec 1907 († 1931) Smrti 11. oktober - Ferdinand Gotthold Max Eisenstein, nemški matematik (* 1823) 27. november - Ada Lovelace, angleška matematičarka (* 1815)


text: 1851 (MDCCCLI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 11. marec - krstna uprizoritev Verdijeve opere Rigoletto v beneški operni hiši La Fenice. 14. marec - Alexandros Papadiamantis, grški pisatelj in pesnik († 1911) 18. september - ustanovljen časopis The New York Times. v Rusiji se za promet odpre Nikolajevska železnica, ki poveže mesto Tver z Moskvo in Sankt Peterburgom. Rojstva 19. januar - Jacobus Cornelius Kapteyn, nizozemski astronom († 1922) 13. junij - admiral Anton Haus, avstro-ogrski mornariški častnik († 1917) 15. junij - Mikloš Lutar, slovenski učitelj, pisatelj na Ogrskem († 1936) 6. oktober - Simon Ogrin, slovenski slikar († 1930) 12. oktober - Simon Rutar, slovenski zgodovinar, geograf († 1903) Smrti 1. februar - Mary Shelley, angleška pisateljica (* 1797) 18. februar - Carl Gustav Jakob Jacobi, nemški matematik (* 1804) 9. marec - Hans Christian Ørsted, danski fizik, kemik (* 1777) 13. marec - Karl Lachmann, nemški jezikoslovec (* 1793) 20. marec - Ali-paša Rizvanbegović, osmanski vezir (* 1783) 26. november - Nicolas Soult, maršal Francije (* 1769)


text: 1850 (MDCCCL) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 9. september - Kalifornija se pridruži ZDA. Rojstva 6. januar - Eduard Bernstein, nemški socialdemokratski politik in teoretik († 1932) 24. januar - Hermann Ebbinghaus, nemški psiholog († 1909) 4. marec - Luigi Giuseppe Lasagna, italijanski rimskokatoliški salezijanski misijonar († 1895) 6. marec - Adolf Martens, nemški znanstvenik, metalurg († 1914) 18. maj - Oliver Heaviside, angleški matematik, fizik, elektrotehnik († 1925) 22. junij - Ignace Goldziher, madžarski judovski orientalist in zgodovinar († 1921) 2. september - Woldemar Voigt, nemški fizik († 1919) 26. oktober - Janez Šubic mlajši, slovenski slikar († 1889) Smrti 27. marec - Wilhelm Wolff Beer, nemški poslovnež, ljubiteljski astronom (* 1797) 23. april - William Wordsworth, angleški pesnik (* 1770) 10. maj - Joseph Louis Gay-Lussac, francoski fizik, kemik (* 1778) 18. avgust - Honoré de Balzac, francoski pisatelj (* 1799) 30. november - Germain Henri Hess, švicarsko-ruski kemik, zdravnik (* 1802) 28. december - Heinrich Christian Schumacher, nemški astronom (* 1780)


text: 1849 (MDCCCXLIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki začetek zlate mrzlice ustanovijo San Francisco najdba Epa o Gilgamešu Rojstva - Muhammad Abduh, egiptovski islamski modernist († 1905) 22. januar - August Johan Strindberg, švedski pisatelj, dramatik († 1912) 18. februar - Jérôme Eugène Coggia, francoski astronom († 1919) 24. marec - Franz Serafin Exner, avstrijski fizik († 1926) 26. oktober - Ferdinand Georg Frobenius, nemški matematik († 1917) Smrti 8. februar - France Prešeren, slovenski pesnik (* 1800) 25. september - Johann Strauss starejši, avstrijski violinist, dirigent, skladatelj (* 1804)


text: 1848 (MDCCCXLVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Leto je znano po valu gibanj za liberalizacijo družbe od Brazilije do Madžarske (glej revolucije leta 1848). Dogodki Prva objava romana Gospa s pustega brega pisateljice Anne Brontë. Marx in Engels objavita Komunistični manifest 21. marec - napad kmetov na ižanski grad 26. april - potem ko je bila ukinjena cenzura, v Novicah izide Prešernova Zdravljica. 2.–12. junij - v Pragi poteka Slovanski kongres. odkritje zlata v Kaliforniji. Rojstva 14. februar - Édouard Benjamin Baillaud, francoski astronom († 1934) 7. junij - Eugène Henri Paul Gauguin, francoski slikar († 1903) 14. julij - Bernard Bosanquet, britanski idealistični filozof († 1923) 15. julij - Vilfredo Pareto, italijanski ekonomist, sociolog, filozof († 1923) 27. julij - Friedrich Ernst Dorn, nemški fizik († 1916) 23. oktober - Martin Cilenšek, slovenski botanik († 1937) 8. november - Friedrich Ludwig Gottlob Frege, nemški matematik, logik, filozof († 1925) 27. november - Henry Augustus Rowland, ameriški fizik, astronom († 1901) Smrti 9. januar - Caroline Lucretia Herschel, nemško-angleška astronomka (* 1750) 20. januar - Kristijan VIII., kralj Danske in Norveške (* 1786) 7. junij - Visarjon Grigorjevič Belinski, ruski literarni kritik, publicist in filozof (* 1811) (j.k. 26. maj) 7. avgust - Jöns Jacob Berzelius, švedski kemik (* 1779) 22. september - James Dunlop, škotsko-avstralski astronom (* 1793) 18. december - Bernard Bolzano, češki matematik in filozof (* 1781)


text: 1847 (MDCCCXLVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Aleksander Terplan izdaja svojo delo Dvakrat 52 Bibliszke Historie v prekmurščini. mormoni, člani Cerkve Jezusa Kristusa svetih iz poslednjih dni, prispejo v Dolino Slanega jezera (Salt Lake Valley) in pričnejo z gradnjo mesta Salt Lake City. Ascanio Sobrero (zdravnik iz Torina) kot prvi izdela nitroglicerin. Prva objava romana Viharni vrh pisateljice Emily Brontë. Rojstva 14. januar - Borden Parker Bowne, ameriški filozof († 1910) 17. januar - Nikolaj Jegorovič Žukovski, ruski matematik, fizik († 1921) 11. februar - Thomas Alva Edison, ameriški znanstvenik, izumitelj, fizik, elektroinženir, matematik († 1931) 4. marec - Carl Josef Bayer, avstrijski kemik († 1904) 14. september - Pavel Nikolajevič Jabločkov, ruski elektrotehnik, izumitelj, konstruktor († 1894) 2. november - Georges Sorel, francoski anarhist († 1922) Smrti 30. marec - Štefan Lülik, madžarski slovenski pisatelj in učitelj (* ?) 21. junij - Anders Jonas Ångström, švedski astronom, fizik (* 1814) 14. maj - Fanny Hensel, nemška pianistka, skladateljica (* 1805)


text: 1846 (MDCCCXLVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 2. junij - po slovenskem ozemlju prvič zapelje vlak; odpre se železniška proga Gradec - Celje. 28. junij - Adolphe Sax v Franciji patentira glasbeni instrument, imenovan saksofon. 23. september - Johann Gottfried Galle v ozvezdju Strelca odkrije osmi planet Neptun na podlagi Le Verrierjevih in Adamsovih preračunov. 16. oktober - William T.G. Morton v Bostonu prvič javno prikaže narkozo z etrom Rojstva 2. januar - Albert Levičnik, slovenski pravnik († ?) 5. januar - Rudolf Christoph Eucken, nemški filozof, nobelovec 1908 († 1926) 22. januar - France Remec, slovenski dramatik in prevajalec († 1917) 30. januar - Francis Herbert Bradley, britanski filozof († 1924) 28. april - Johan Oskar Backlund, švedsko-ruski astronom († 1916) 4. julij - Fran Levec, slovenski književni zgodovinar, kritik, urednik († 1916) 19. julij - Edward Charles Pickering, ameriški astronom, fizik († 1919) 16. september - Seth Carlo Chandler mlajši, ameriški astronom († 1913) 21. september - Mihael Kološa, slovenski kmet in pisatelj na Ogrskem († 1906) Smrti 17. marec - Friedrich Wilhelm Bessel, nemški astronom, matematik (* 1784)


text: 1845 (MDCCCXLV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 3. marec - Florida kot 27. zvezna država sprejeta v Zvezo. Rojstva 7. januar - Paul Deussen, nemški orientalist († 1919) 3. marec - Georg Ferdinand Cantor, nemški matematik († 1918) 27. marec - Wilhelm Conrad Röntgen, nemški fizik, nobelovec 1901 († 1923) 12. maj - Janez Nepomuk Stariha, diakon, slovenski škof v Ameriki (https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Janez_Nepomuk_Stariha.jpg) († 1915, Ljubljana) 16. maj - Ilja Iljič Mečnikov, ruski mikrobiolog († 1916) 17. maj - Jacint Verdaguer, španski (katalonski) pesnik († 1902) 30. junij - Ivan Kaus, primorski slovenski rimskokatoliški duhovnik v Slovenski krajini na Madžarskem († 1892) 6. julij - Jakob Aljaž, slovenski duhovnik in skladatelj († 1927) 28. julij - Émile Boutroux, francoski filozof († 1921) 17. avgust – Števan Salai, madžarski rimskokatoliški župnik in nadzornik šole v Slovenski krajini († 1913) 3. februar - Karol Glazer, slovenski literarni zgodovinar, indolog († 1913) Smrti 12. maj - August Wilhelm von Schlegel, nemški jezikoslovec, pesnik, kritik (* 1767) 18. oktober - grof Jean-Dominique Cassini, francoski astronom (* 1748)


text: 1844 (MDCCCXLIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 27. februar - Dominikanska republika se osamosvoji izpod Haitija. 23. marec - prvi dan bahajskega koledarja. 23. maj - Perzijec Sajid Ali Mohamed Širazi se razglasi za Bába (»vrata vere«) in ustanovi babizem, iz katerega kasneje vznikne bahajstvo. 24. maj - Samuel Morse pošlje prvi telegraf na liniji iz Washintona v Baltimore. 15. junij - Charles Goodyear prejme patent za vulkanizacijo. 27. junij - tolpa linča ustanovitelja gibanja svetih poslednjih dni Josepha Smitha in njegovega brata v ječi v kraju Carthage (Illinois). 3. julij - na Islandiji pobijejo zadnji znani par velike njorke. 28. avgust - v Parizu se prvič srečata Karl Marx in Friedrich Engels. 22. oktober - drugi predvideni datum Jezusovega drugega prihoda, v katerega so verovali pripadniki millerizma, vodi v »Veliko razočaranje«. 3. november - krstna uprizoritev Verdijeve opere Dva Foscarija v Rimu. november - France Prešeren napiše prvo različico »Zdravljice«. Rojstva 20. februar - Ludwig Edward Boltzmann, avstrijski fizik, filozof († 1906) 4. marec - Josip Jurčič, slovenski pisatelj, časnikar († 1881) 29. junij - Peter I. Karađorđević, kralj Jugoslavije († 1921) 5. avgust - Ilja Jefimovič Repin, ruski slikar, kipar († 1930) 17. avgust - Menelik II., etiopski neguš negasti († 1913) 15. oktober - Friedrich Wilhelm Nietzsche, nemški filozof, filolog, skladatelj († 1900) 22./23. oktober - Sarah Bernhardt, francoska igralka († 1923) 2. november - Mehmed V., osmanski sultan († 1918) 25. november - Carl Friedrich Benz, nemški inženir († 1929) Smrti 27. januar - Charles Nodier, francoski pisatelj (* 1780) 8. marec - Karel XIV. Janez Švedski, francoski maršal in kralj Švedske ter Norveške (* 1763) 27. julij - John Dalton, angleški kemik, fizik (* 1766) 11. avgust - Jernej Kopitar, slovenski jezikoslovec (* 1780) 30. avgust - Francis Baily, angleški ljubiteljski astronom (* 1774) 23. november - Thomas James Henderson, škotski astronom (* 1798)


text: 1843 (MDCCCXLIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 12. marec - Jean-Gabriel de Tarde, francoski sociolog, kriminolog († 1904) 21. maj - Louis Renault, francoski pravnik, učitelj, nobelovec († 1918) 21. maj - Charles Albert Gobat, švicarski pravnik, šolski politik, nobelovec († 1914) 9. junij - Bertha Sophie Felicitas von Suttner, avstrijska mirovnica, nobelovka 1905 († 1914) 12. junij - sir David Gill, škotski astronom († 1914) 15. junij - Edvard Hagerup Grieg, norveški skladatelj, pianist († 1907) 2. julij - Antonio Labriola, italijanski marksistični filozof († 1904) 30. avgust - Carl Theodor Albrecht, nemški astronom († 1915) 19. november - Richard Avenarius, nemško-švicarski filozof († 1896) Smrti 6. junij - Johann Christian Friedrich Hölderlin, nemški pesnik (* 1770) 10. avgust - Jakob Friedrich Fries, nemški filozof (* 1773) 19. september - Gaspard-Gustave Coriolis, francoski fizik, inženir, matematik (* 1792) 2. november - Hirata Acutane, japonski šintoistični učenjak (* 1776) 28. november - Jožef Ficko, hrvaški pisatelj slovenskega rodu (* 1772)


text: 1842 (MDCCCXLII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 30. marec - Crawford Long prvič uporabi eter kot anestetik Rojstva 11. januar - William James, ameriški psiholog in filozof († 1910) 26. februar - Nicolas Camille Flammarion, francoski astronom († 1925) 4. april - Édouard Lucas, francoski matematik († 1891) 29. april - Karl Millöcker, avstrijski skladatelj († 1899) 12. maj - Jules Massenet, francoski skladatelj († 1912) 13. maj - sir Arthur Sullivan, britanski skladatelj († 1900) 17. maj - August Thyssen, nemški industrialec († 1926) 4. julij - Hermann Cohen, nemški filozof, († 1918) 23. avgust - Osborne Reynolds, angleški inženir, fizik († 1912) 8. december - Alphonse Louis Nicolas Borrelly, francoski astronom († 1926) 9. december - Peter Aleksejevič Kropotkin, ruski intelektualec, anarhist, geograf, raziskovalec († 1921) 17. december - Marius Sophus Lie, norveški matematik († 1899) Smrti 8. maj - Jules Dumont d'Urville, francoski kontraadmiral, raziskovalec (* 1790)


text: 1841 (MDCCCXLI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Rojstva 30. januar - Samuel Loyd, ameriški problemist, ugankar, razvedrilni matematik († 1911) 18. februar - Gergel Lutar, slovenski posestnik in pisatelj na Ogrskem († 1925) 16. maj - Ivan Franke, slovenski slikar, ribiški strokovnjak († 1927) 8. september - Antonín Leopold Dvořák, češki skladatelj († 1904) 31. december - Josip Križan, slovenski matematik, fizik, filozof († 1921) Smrti 10. februar - Ferenc Xaver Berke Slovenski duhovnik in pisatelj na Ogrskem (* 1764) 23. maj - Franz Xaver von Baader, nemški teolog, filozof (* 1765) 1. junij - Nicolas Appert, francoski kuhar, slaščičar (* 1749) 11. avgust - Johann Friedrich Herbart, nemški filozof in pedagog (* 1776)