text: Dimitrij Ivanovič Mendelejev [dimítrij ivánovič mendeléjev] (), ruski kemik in akademik, * 8. februar 1834, Tobolsk, Tobolska gubernija, Sibirija, Ruski imperij (sedaj Rusija), † 2. februar 1907, Sankt Peterburg. Znan je po tem, da je formuliral zakon periodike lastnosti kemičnih elementov, na podlagi katerega je sestavil periodni sistem elementov in napovedal lastnosti še neodkritih elementov ter popravil podatke o obstoječih znanih. Življenje in delo Mendelejev se je rodil v družini očeta Ivana Pavloviča Mendelejeva in matere Marije Dimitrijevne Korniljeve. Najverjetneje je bil Mendelejev najmlajši od 11, 13, 14 ali 17 bratov in sester (točno število ni znano). Njegov oče Ivan je bil učitelj. Čez nekaj časa je oslepel in tako izgubil službo, zato je bila njegova mati primorana znova zagnati opuščeno družinsko steklarno. S trinajstimi leti je postal dijak gimnazije v Tobolsku. Steklarna je kmalu po tistem pogorela, umrl mu je tudi oče. Mati je z obubožano družino odšla najprej v Moskvo in od tam v Sankt Peterburg, kjer je bil Mendelejev sprejet na pedagoški inštitut tamkajšnje državne univerze. Po diplomi je zbolel za tuberkulozo, zaradi česar se je moral preseliti na polotok Krim. Zaljubil se je v Ano Ivanovo Popovo, čeprav je bil prej že v zakonu. Kasneje jo je zaprosil in ji dejal, da bo naredil samomor, če ga bo zavrnila. Mesec po poroki s Popovo se je zaključila ločitev od dotedanje žene Leščeve. V življenju je imel šest otrok. Zelo veliko je potoval po svetu in se udeleževal številnih prireditev za kemike. Kasneje je postal profesor na univerzi v Sankt Petersburgu. Napisal je knjigo Organska kemija in učbenik Osnove kemije. Ob pisanju učbenika je ugotovil, da v organski kemiji manjka sistem oz. red. Kmalu je začel iskati sistem, po katerem bi najbolje uredil elemente, njihove spojine ter lastnosti. Sestavil je periodni sistem elementov, ki v Rusiji nosi njegovo ime. Ker je ugotovil, da so lastnosti elementov v ponavljajoči/periodni odvisnosti od njihove atomske teže in valence, je 56 takrat znanih elementov razporedil po naraščajoči atomski teži. Napovedal je tudi tri elemente in njihove značilnosti, ki so jih po odkritju poimenovali po deželah, kjer so jih odkrili: germanij (Ge), skandij (Sc) in galij (Ga). Periodni sistem elementov je formalno predstavil 6. marca 1869 Ruskemu kemijskemu društvu pod naslovom Odvisnost med lastnostmi atomskih tež elementov, pri čemer je opisal atomsko težo (zdaj pravilno imenovano relativna atomska masa) in valenco. Bil je pobudnik uvedbe metričnega sistema enot v Ruskem imperiju. Na njegovo pobudo so leta 1893 ustanovili Glavni urad za mere in uteži. Letu 1893 je bil izvoljen za direktorja urada in to delo opravljal do svoje smrti. Izjavil je: »V naravi so mere in uteži glavna orožja spoznanja in nič ni tako majhno, da od tega ne bi bilo odvisno največje.« Umrl je 2. februarja 1907 v Sankt Peterburgu v Rusiji zaradi gripe. Priznanja Za njegove dosežke mu je britanska Kraljeva družba leta 1882 podelila Davyjevo medaljo in leta 1905, kot prvemu Rusu, tudi prestižno Copleyjevo medaljo. Leta 1892 ga je sprejela za tujega člana. Podobnih časti je bil deležen od več evropskih združenj učenjakov, za člana Ruske akademije znanosti pa ni bil izvoljen zaradi kontroverznosti glede zakonskih zvez – po merilih ruske pravoslavne Cerkve je bil namreč bigamist še več let po ločitvi od Leščeve. Leta 1906 je Nobelov komite predlagal Kraljevi švedski akademiji znanosti, da Mendelejevu podeli Nobelovo nagrado za kemijo. Vendar pa je eden od članov komiteja, Peter Klason, namesto tega predlagal Henrija Moissana, za katerega se je zavzel tudi vplivni kemik Svante Arrhenius (čeprav ni bil član komiteja). Sledila je burna razprava, po kateri je komite na glasovanju izbral Moissana z enim glasom razlike. Po mnenju sodobnikov naj bi Arrhenius preprečeval podelitev nagrade Mendelejevu zato, ker je ta kritiziral njegovo teorijo disociacije. Arrhenius je oviral tudi nominacijo Mendelejeva leta 1907. Poimenovanja V Rusiji je še zdaj razširjeno poimenovanje »Mendelejeva tabela« za periodni sistem elementov. Formalno je po njem poimenovanih več stvari, med drugim: mesto Mendelejevsk v Tatarstanu, kjer je vzpostavil proizvodnjo brezdimnega smodnika 101. kemični element, radioaktivna kovina mendelevij s simbolom Md udarni krater Mendelejev na Luni mineral mendelejevit Ruska akademija znanosti od leta 1965 občasno podeljuje zlato medaljo Mendelejeva za doseže na področju kemije Sklici Zunanje povezave Eugene V. Babaev, Dmitriy Mendeleev Online Repinov portret Mendelejeva (1885) Slika Mendelejeva - Edgar Fahs Smithova zbirka, Univerza Pennsylvanie Izvirna periodna preglednica elementov Prvi osnutek Mendelejeva periodne preglednice - 17. februar 1869 Leta 1889 so Mendelejeva povabili na letno Faradayevo predavanje. Ob tej priliki je prikazal svoje nove poglede: Faradayevo predavanje - 4. julij 1889 Ruski kemiki Ruski akademiki Diplomiranci Državne univerze v Sankt Peterburgu Člani Pruske akademije znanosti Člani Kraljeve švedske akademije znanosti Tuji člani Kraljeve družbe Prejemniki Copleyjeve medalje Prejemniki Davyjeve medalje Demidovi nagrajenci Ljudje, po katerih so poimenovali kemijski element


source: wikipedia

text: 1850. je šesto desetletje v 19. stoletju med letoma 1850 in 1859. D-01850. 1850. leta


text: 1860. je sedmo desetletje v 19. stoletju med letoma 1860 in 1869. D-01860. 1860. leta


text: 1870. je osmo desetletje v 19. stoletju med letoma 1870 in 1879. D-01870. 1870. leta


text: 1880. je deveto desetletje v 19. stoletju med letoma 1880 in 1889. D-01880. 1880. leta


text: 1890. je deseto desetletje v 19. stoletju med letoma 1890 in 1899. D-01890. 1890. leta


text: Entropíja je termodinamična količina, ki si jo telesa izmenjujejo, ko izmenjujejo toploto. Pri reverzibilnih spremembah se entropija ne spremeni, pri ireverzibilnih spremembah pa se poveča. Entropija je mera za količino energije, ki se ne more pretvoriti v delo, ter tudi merilo za neurejenost sistema. Entropijo navadno označujemo s S. S stališča živih bitij je to neurejenost, s stališča materije in energije pa je to urejenost. Termodinamična določitev entropije Pojem entropije je leta 1865 uvedel nemški matematik in fizik Rudolf Clausius. Spremembo entropije termodinamskega sestava pri reverzibilni spremembi, opravljeni pri stalni temperaturi, je določil kot količnik med izmenjano toploto in temperaturo: Clausius je tako določeno količino poimenoval entropija, po grškem izrazu τρoπή, pretvorba. Takšna določitev določa le spremembo entropije, sama entropija pa ostaja nedoločena do aditivne konstante. Statistična določitev entropije V statistični mehaniki je entropija S sistema določena z naravnim logaritmom Ω, pri čemer je Ω število mikroskopskih stanj, ki ustrezajo makroskopskemu stanju sistema, določenem z makroskopskimi omejitvami (npr. skupno energijo W): Sorazmernostni faktor je Boltzmannova konstanta kB. Ta enačba, ki povezuje mikroskopsko (Ω) z makroskopskim stanjem snovi (določeno z entropijo S), predstavlja osrednjo zamisel statistične mehanike. Zunanje povezave Fizikalne količine Izposojenke iz grščine Termodinamika


text: 2020 je zadnje leto drugega desetletja v 21. stoletju; prvo desetletje tega stoletja je trajalo od 1. 1. 2001 do 31. 12. 2010, drugo desetletje med 1. 1. 2011 in 31. 12. 2020 itd. D-02020. 2020. leta


text: 2030. je četrto desetletje v 21. stoletju med letoma 2030 in 2039. D-02030.


text: 2040. je peto desetletje v 21. stoletju med letoma 2040 in 2049. D-02040.


text: 2050. je šesto desetletje v 21. stoletju med letoma 2050 in 2059. D-02050.


text: 2060. je sedmo desetletje v 21. stoletju med letoma 2060 in 2069. D-02060.


text: 2070. je osmo desetletje v 21. stoletju med letoma 2070 in 2079. D-02070.


text: 2080. je deveto desetletje v 21. stoletju med letoma 2080 in 2089. D-02080.


text: 2090. je deseto desetletje v 21. stoletju med letoma 2090 in 2099. D-02090.


text: 2100. je prvo desetletje v 22. stoletju med letoma 2100 in 2109. D-02100.


text: 2110. je drugo desetletje v 22. stoletju med letoma 2110 in 2119. D-02110.


text: 1900 (MCM) je bilo izjemoma navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. To je bilo zadnje leto 19. stoletja. Dogodki 14. januar – V Rimu je potekala premiera opere Tosca. 24. januar – Druga burska vojna: Buri so v bitki za Spion Kop premagali britanske sile. 13. marec – Britanski arheolog Sir Arthur Evans je kupil zemljišče na Kreti z ostanki palače v Knososu in jo pričel odkopavati. 30. april – Havaji so uradno postali ameriško ozemlje. 14. maj – V Parizu so se pričele druge olimpijske igre moderne dobe. 21. maj – Rusija je zasedla Mandžurijo. 20. junij – Boksarska vstaja: kitajski uporniki so zbrali 20.000 ljudi in pobili na stotine Evropejcev, vključno z nemškim ambasadorjem. 29. junij – S potrditvijo švedskega kralja Oskarja II. je bil v Stockholmu ustanovljen Nobelov sklad. 2. julij – Prvi polet cepelina nad Bodenskim jezerom v Nemčiji. 9. julij – Kraljica Viktorija je dala kraljevo privolitev avstralski ustavi, kar velja za ustanovitev Avstralije. 7. december – Max Planck je objavil zakon o sevanju črnega telesa, kar štejemo za rojstvo kvantne fizike. Rojstva 12. januar – Roman Tominec, slovenski frančiškan, duhovnik, teolog, umetnostni zgodovinar in profesor († 1991) 28. januar – Karel Levičnik, slovenski general († 1968) 11. februar – Hans-Georg Gadamer, nemški filozof († 2002) 22. februar – Luis Buñuel Portolés, španski filmski režiser († 1983) 7. marec – Fritz London, nemško-ameriški fizik († 1954) 19. marec – Frédéric Joliot-Curie, francoski fizik († 1958) 23. marec – Erich Fromm, nemško-ameriški psiholog, filozof († 1980) 29. marec – Jiří Wolker, češki pesnik, († 1924) 1. april – Tone Seliškar, slovenski pesnik in pisatelj († 1969) 3. april – Anica Černej, slovenska učiteljica, pesnica in pisateljica († 1944) Franz Carl Weiskopf, češki pisatelj († 1955) 11. april – Sonja Sever, slovenska pisateljica in prevajalka († 1995) 19. april – Dora Gruden, slovenska pesnica († 1986) 25. april – Stanko Cajnkar, slovenski duhovnik, dramatik , pisatelj in esejist († 1977) 28. april – Jan Hendrik Oort, nizozemski astronom († 1992) 17. maj – ajatola Ruholah Musavi Homeini, iranski voditelj († 1989) 19. maj – Anton Vovk, slovenski nadškof († 1963) 12. junij – Erik Eiselt, slovenski agronom († 1975) 5. julij – Miran Jarc, slovenski pesnik, pisatelj in prevajalec († 1942) 4. avgust - Elizabeth Angela Marguerite Bowes-Lyon, kraljica mati Združenega kraljestva († 2002) 19. avgust – Gilbert Ryle, britanski analitični filozof († 1976) 17. september – Albin Čebular, slovenski pesnik, pisatelj in etnograf († 1952) 7. oktober – Heinrich Himmler, nemški častnik in vojni zločinec († 1945) 22. december – John Clarke Slater, ameriški fizik in kemik († 1976) Smrti 20. januar – John Ruskin, angleški socialni filozof, slikar, umetnostni kritik in zgodovinar umetnosti (* 1819) 6. februar – Elija Benamozegh, italijanski judovski rabin in kabalist (* 1823) 5. april – Joseph Louis François Bertrand, francoski matematik (* 1822) 5. maj – Ivan Konstantinovič Ajvazovski, armensko-ruski slikar (* 1817) 11. maj – Anton Mežnarc, slovenski nabožni pisatelj in prevajalec (* 1833) 12. junij – Jean Frédéric Frenet, francoski matematik, astronom, meteorolog (* 1816) 4. julij – Jožef Iskrač, slovenski pesnik in pisatelj (* 1836) 29. julij – Sigbjørn Obstfelder, norveški pesnik in pisatelj (* 1866) 12. avgust – James Edward Keeler, ameriški astronom, astrofizik (* 1857) 13. avgust – Vladimir Sergejevič Solovjov, ruski filozof in pesnik (* 1853) 25. avgust – Friedrich Wilhelm Nietzsche, nemški filozof (* 1844) 24. september – Frančišek Lampe, slovenski duhovnik, filozof, teolog in pisatelj (* 1859) 22. november – Arthur Sullivan, britanski skladatelj (* 1842) 30. november – Oscar Wilde, irski pisatelj ter umetnostni in literarni kritik (* 1854)


text: 1960 (MCMLX) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Zaradi vsesplošnega osamosvajanja afriških držav izpod kolonialne oblasti je postalo leto znano kot »leto Afrike«. Dogodki 1. januar - Kamerun postane neodvisna država. 9. januar - v Egiptu začnejo z gradnjo Asuanskega visokega jezu. 23. januar - Jacques Piccard in Don Walsh se z batiskafom Trieste spustita v Marianski jarek in dosežeta globino 10.916 m 24. januar - v Alžiru potekajo množične demonstracije proti francoski upravi v Alžiriji. 5. februar - v Ženevi (Švica) prične z obratovanjem prvi Cernov pospeševalnik delcev. 8. februar - uradno je odprta Hollywoodska aleja slavnih, spomenik dosežkom v zabavni industriji v Hollywoodu. 13. februar - Francija izvede prvi preskus atomske bombe v alžirski Sahari. 18. – 28. februar - VIII. zimske olimpijske igre v Squaw Valleyu, Kalifornija, ZDA. 29. februar - v potresu, ki popolnoma poruši mesto Agadir v Maroku, umre 15.000 ljudi, okrog 12.000 je ranjenih. 21. marec - t. i. »pokol v Sharpevillu«: policija strelja na črnske demonstrante med mirnim protestom proti rasni politiki v Južni Afriki in pri tem ubije 69 ter rani okoli 300 ljudi. 1. april - Združene države Amerike izstrelijo prvi meteorološki satelit, TIROS-1. 16. april - napadalec ustreli »arhitekta apartheida«, ministrskega predsednika Južne Afrike Hendrika Verwoerda, in ga huje rani. 21. april - novozgrajena Brasilia postane glavno mesto Brazilije. 27. april - Togo postane neodvisna država. 1. maj - sovjetske protiletalske rakete sestrelijo ameriško vohunsko letalo Lockheed U-2 nad ozemljem Sovjetske zveze; pilot preživi, vendar je zajet. 11. maj - Mosadovi agenti ugrabijo vojnega zločinca Adolfa Eichmanna v Argentini in ga skrivoma odpeljejo v Izrael na sojenje. 22. maj - »veliki čilski potres« z močjo 9,5 stopnje po Richterjevi lestvici, najmočnejši potres v zgodovini merjenja, prizadene jug Čila, cunamiji dosežejo tudi obale od Aljaske do Avstralije. 27. maj - v vojaškem državnem udaru v Turčiji pride na čelo države general Cemal Gürsel. 20. junij - kratkotrajna Malijska federacija, ki jo sestavljata današnja Mali in Senegal, se osamosvoji izpod francoske oblasti. 26. junij - Britanski Somaliland pridobi neodvisnost od Združenega kraljestva. Pet dni kasneje se združi s Somalijo (nekdanji Italijanski Somaliland) v današnjo Republiko Somalijo. Malgaška republika, danes Madagaskar, pridobi neodvisnost od Francije. 30. junij - Demokratična republika Kongo postane neodvisna država. 1. julij - Gana postane neodvisna država s Kwametom Nkrumahom kot predsednikom. 4. julij - leto dni po tistem, ko so postali Havaji 50. zvezna država ZDA, je prvič razgrnjena trenutna ameriška zastava s 50 zvezdicami. 1. avgust - Benin postane neodvisna država. 3. avgust - Niger postane neodvisna država. 5. avgust - Zgornja Volta (poznejša Burkina Faso) postane samostojna država. 7. avgust - Slonokoščena obala postane neodvisna država. 11. avgust - Čad postane neodvisna država. 13. avgust - francoski teritorij Ubangi-Šari se osamosvoji izpod francoske oblasti kot Srednjeafriška republika. 15. avgust - Francoski Kongo se osamosvoji izpod francoske oblasti kot Republika Kongo. 16. avgust - Ciper razglasi neodvisnost od Združenega kraljestva v skladu s sporazumom podpisanim leto prej. 17. avgust - Gabon postane neodvisna država. 20. avgust - Senegal se odcepi od Malijske federacije in razglasi neodvisnost. 25. avgust – 11. september - v Rimu potekajo poletne olimpijske igre. 14. september - Mobutu Sese Seko pride z državnim udarom na oblast v DR Kongu. Iran, Irak, Kuvajt, Saudova Arabija in Venezuela ustanovijo Organizacijo držav izvoznic nafte. 1. oktober - Nigerija in Kamerun razglasita neodvisnost od Združenega kraljestva. 12. oktober - Nikita Hruščov se med zasedanjem Generalne skupščine OZN zaradi komentarja o sovjetskem vplivu v Vzhodni Evropi tako razburi, da prične tolči s čevljem po klopi. 24. oktober - eksplozija rakete na sovjetskem kozmodromu Bajkonur zahteva 90 žrtev. 29. oktober - Cassius Clay (kasneje imenovan Muhammad Ali) prvič zmaga v profesionalnem boksarskem dvoboju. 8. november - John F. Kennedy tesno premaga Richarda Nixona na volitvah za predsednika ZDA. 25. november - Termoelektrarna Šoštanj v Šaleški dolini zažene tretji blok moči 75 MW, kar skupno moč elektrarne zaokroži na 135 MW in postane največja elektrarna v Jugoslaviji 28. november - Mavretanija postane neodvisna država. 9. december - med obiskom francoskega predsednika Charlesa de Gaulla v Alžiriji izbruhnejo nasilni protesti v večjih mestih, med katerimi umre več kot 100 ljudi. Svetovna populacija Svet skupaj - 3.021.475.000 Afrika - 277.398.000 Azija - 1.701,336,000 Evropa - 604.401.000 Južna Amerika - 218.300.000 Severna Amerika - 204.152.000 Oceanija - 15.888.000 Rojstva 4. januar - Michael Stipe, ameriški rock pevec 24. januar - Dragan Živadinov, slovenski gledališki režiser 7. februar - James Spader, ameriški igralec 9. februar - Bojan Šrot, slovenski politik, pravnik in alpinist, župan Mestne občine Celje 13. februar - Pierluigi Collina, italijanski nogometni sodnik 19. februar - Momčilo Bajagić - Bajaga, srbski glasbenik 7. marec - Ivan Lendl, češko-ameriški teniški igralec 19. marec - Sašo Hribar, slovenski komik, radijski in televizijski voditelj ter novinar 21. marec - Ayrton Senna da Silva, brazilski dirkač Formule 1 († 1994) 27. marec - Eka Mamaladze, gruzijska pevka in pianistka 4. april - Hugo Weaving, avstralski filmski igralec 15. april - Filip, belgijski kralj 4. maj - Werner Faymann, avstrijski politik 10. maj : Paul David Hewson (Bono), irski rock pevec Merlene Ottey, jamajško-slovenska atletinja 18. maj - Jari Kurri, finski hokejist 23. maj - Irena Varga, slovenska igralka 25. maj - Marcel Štefančič, slovenski filmski kritik, publicist in televizijski voditelj 6. junij - Steve Vai, ameriški kitarist 21. junij - Karl Erjavec, slovenski politik 18. julij - Borut Sajovic, slovenski politik 4. avgust - José Luis Rodríguez Zapatero, španski politik 10. avgust - Antonio Banderas, španski igralec 16. avgust: Franz Welser-Möst, avstrijski dirigent Leonid Toptunov, sovjetski inženir (* 1986) 17. avgust - Sean Penn, ameriški filmski igralec 31. avgust - Hasan Nasralah, libanonski politik 17. september - Damon Hill, britanski dirkač Formule 1 27. september - Miro Klinc, slovenski narodnozabavni glasbenik in skladatelj 18. oktober - Jean-Claude Van Damme, belgijski igralec in mojster borilnih veščin 23. oktober - Wayne Rainey, ameriški motociklistični dirkač 29. oktober - Agim Çeku, albanski general in politik 30. oktober - Diego Armando Maradona, argentinski nogometaš 10. november - Neil Gaiman, angleški pisatelj 26. november - Igor Žužek, slovenski dramski igralec 27. november - Julija Timošenko, ukrajinska političarka 1. december - Robert Polnar, slovenski politik 3. december - Igor Larionov, ruski hokejist Janez Škof, slovenski igralec in glasbenik 27. december - Anton Rop, slovenski ekonomist in politik Smrti 4. januar - Albert Camus, francoski pisatelj, filozof, nobelovec 1957 (* 1913) 21. januar - Ivan Pregelj,slovenski pisatelj, dramatik, pesnik in kritik (* 1883) 25. januar - Beno Gutenberg, nemški fizik in seizmolog (* 1898) 7. februar - Igor Vasiljevič Kurčatov, ruski fizik (* 1903) 8. februar - John Langshaw Austin, angleški filozof in jezikoslovec (* 1911) 10. februar - Alojzije Stepinac, hrvaški blaženec, nadškof in kardinal (* 1898) 11. marec - Roy Chapman Andrews, ameriški raziskovalec in prirodoslovec (* 1884) 24. april - Max von Laue, nemški fizik, nobelovec (* 1879) 6. maj - Paul Abraham, madžarski skladatelj in dirigent (* 1892) 30. maj - Boris Leonidovič Pasternak, ruski pisatelj in pesnik, nobelovec (* 1890) 13. junij - Carl Keenan Seyfert, ameriški astronom (* 1911) 19. junij - Ivan Napotnik, slovenski kipar (* 1888) 25. junij - Walter Baade, nemško-ameriški astronom (* 1893) 16. julij - Albert Kesselring, nemški vojaški pilot in častnik (* 1881) 20. september - Ida Rubinštajn, ruska baletka (* 1885) 24. september - Vladimir Dimitrov - Maistora, bolgarski slikar (* 1882) 5. oktober - Alfred Louis Kroeber, ameriški antropolog in arheolog (* 1876) 14. oktober - Abraham Fjodorovič Joffe, ruski fizik (* 1880) 3. november - sir Harold Spencer Jones, angleški astronom (* 1890) 6. november - Erich Raeder, nemški admiral (* 1876) 16. november - Clark Gable, ameriški filmski igralec (* 1901) 26. december - Tecuro Vacuji, japonski filozof in zen budist (* 1889) Nobelove nagrade Fizika - Donald Arthur Glaser Kemija - Willard Frank Libby Fiziologija ali medicina - Sir Frank Macfarlane Burnet, Peter Brian Medawar Književnost - Saint-John Perse Mir - Albert John Luthuli


text: 1950 (MCML) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. V znanosti, predvsem geologiji, arheologiji in paleontologiji, je 1950 leto nič oz. »sedanjost«, od katerega se meri starost, izmerjena z metodo radioaktivnega ogljika. Dogodki 6. januar - Združeno kraljestvo formalno prizna Ljudsko republiko Kitajsko; Republika Kitajska v odgovor prekine diplomatske stike z Združenim kraljestvom. 26. januar - Indija postane republika. 31. januar - ameriški predsednik Harry S. Truman ukaže razvoj vodikove bombe v odgovor na sovjetski jedrski poskus leto pred tem. na Kitajskem se predajo zadnje sile Kuomintanga. 12. februar - ustanovljena je Evropska radiodifuzna zveza. 17. marec - raziskovalci z Univerze Kalifornije, Berkeley oznanijo, da so ustvarili nov element z vrstnim številom 98 in ga poimenovali kalifornij. 27. april - v Južni Afriki je sprejet »zakon o skupinskih območjih«, s katerim je formalno uvedena rasna segregacija. 13. maj - Prva dirka v zgodovini Formule 1 za Veliko nagrado Velike Britanije, zmagovalec Nino Farina z Alfo Romeo. 3. junij - Maurice Herzog in Louis Lachenal kot prva plezalca osvojita Anapurno I in ob tem postaneta prva človeka na svetu, ki osvojita goro višjo od 8000 m. 25. junij - pričetek Korejske vojne: severnokorejske sile vkorakajo v Južno Korejo. 28. junij - severnokorejske sile zasedejo Seul. 5. julij - v Črnomlju zabeležijo najvišjo do danes izmerjeno temperaturo na območju Slovenije, 40,6 °C. 16. julij - Svetovno prvenstvo v nogometu 1950 se konča z zmago nogometne reprezentance Urugvaja. 12. avgust - papež Pij XII. v encikliki Humani generis oznani, da evolucijski nauk ne nasprotuje katoliškim načelom. 19. september - v Zahodni Nemčiji je sprejeta odločitev o čistki komunističnih uradnikov. 26. september - Indonezija je sprejeta v Organizacijo združenih narodov. 7. oktober - kitajske sile vdrejo v Tibet. 19. oktober - Ljudska republika Kitajska vstopi v korejsko vojno. 1. november - papež Pij XII. proglasi dogmo o Marijinem vnebovzetju 3. december - izbruh ognjenika Etna na Siciliji. 6. december - v Celju ustanovijo Slovensko ljudsko gledališče Rojstva 10. januar - Polona Vetrih, slovenska igralka 18. januar - Gilles Villeneuve, kanadski dirkač († 1982) 26. januar - Jörg Haider, avstrijski politik († 2008) 30. januar - Andrej Andrejevič Bolibruh, ruski matematik († 2003) 10. februar - Mark Spitz, ameriški plavalec 14. februar - Josipa Lisac, hrvaška pevka 11. marec - Bobby McFerrin, ameriški pevec 12. marec - Javier Clemente, španski nogometaš in nogometni trener 21. marec - Sergej Lavrov, ruski politik in diplomat 5. april - Agnetha Fältskog, švedska glasbenica 16. april - David Graf, ameriški igralec († 2001) 28. april - Jay Leno, ameriški komik in televizijski voditelj 13. maj - Stevie Wonder, ameriški pevec, glasbenik 17. maj - Janez Drnovšek, slovenski politik, državnik († 2008) 3. junij - Viki Grošelj, slovenski alpinist 4. junij - Clifford Stoll, ameriški astronom, računalnikar, izumitelj in pisatelj 9. julij - Viktor Janukovič, ukrajinski politik 15. avgust - Anne, britanska princesa 20. avgust - Igor Omerza, mag., slovenski politik, publicist in ekonomist 24. avgust - Marc Aaronson, ameriški astronom († 1987) 6. september - Mileva Sovdat, slovenska igralka 17. september - Narendra Modi, indijski politik in predsednik vlade 21. september - Bill Murray, ameriški komik in igralec 22. oktober - Metka Ravnjak Jauk, slovenska besedilopiska 29. oktober - Abdullah Gül, turški politik 1. november - Robert Betts Laughlin, ameriški fizik, nobelovec 28. november - Russell Alan Hulse, ameriški fizik, nobelovec 13. december - Marija Lucija Stupica, slovenska († 2002) Smrti 15. januar - Alma Karlin, slovenska popotnica, pisateljica, pesnica, zbirateljica (* 1889) 17. januar - Hatano Seiči, japonski filozof in religiolog (* 1877) 21. januar - George Orwell, britanski novinar in pisatelj (* 1903) 2. februar - Constantin Carathéodory, grško-nemški matematik (* 1873) 10. februar - Marcel Mauss, francoski sociolog, antropolog (* 1872) 18. februar - Prežihov Voranc, slovenski pisatelj in politik (* 1893) 5. marec - Albert Lebrun, francoski politik (* 1871) 11. marec - Heinrich Mann, nemški pisatelj (* 1871) 19. marec - Edgar Rice Burroughs, ameriški pisatelj (* 1875) 14. april - Ramana Maharši, indijski filozof vedantin (* 1879) 11. september - Jan Christiaan Smuts, južnoafriški politik (* 1870) 21. september - Edward Arthur Milne, angleški astrofizik, matematik, kozmolog (* 1896) 9. oktober - Nicolai Hartmann, nemški filozof (* 1882) 2. november - George Bernard Shaw, irski dramatik in pisatelj, nobelovec (* 1856) 5. december - Aurobindo Ghose, indijski nacionalist, učenjak, filozof (* 1872) 11. december - Leslie John Comrie, novozelandski astronom, računalnikar (* 1893) Nobelove nagrade Fizika - Cecil Frank Powell Kemija - Otto Paul Hermann Diels, Kurt Alder Fiziologija ali medicina - Edward Calvin Kendall, Tadeus Reichstein, Philip Showalter Hench Književnost - Bertrand Russell Mir - Ralph Bunche


text: 1940 (MCMXL) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki Januar - marec 4. januar - general Luftwaffe Hermann Göring dobi nadzor nad celotno nemško vojno industrijo. 10. januar - incident pri Mechelenu-sur-Meusu: v Belgiji zasilno pristane letalo s skrivnimi nemškimi načrti za napad na Zahodno Evropo (Fall Gelb), kar vodi do nagle mobilizacije zavezniških sil na tem območju. 19. januar - francoski parlament odstavi komunistične poslance. 5. marec - Katinski pokol: člani sovjetskega politbiroja podpišejo ukaz za množično usmrtitev poljskih vojnih ujetnikov. 12. marec - ZSSR in Finska podpišeta mirovno pogodbo; konec zimske vojne. 28. marec - Francija in Združeno kraljestvo podpišeta sporazum, da nobena stran ne bo podpisala ločene mirovne pogodbe ali premirja. 30. marec - v Nankingu je vzpostavljena projaponska vlada April - junij 9. april - Tretji rajh napade Dansko in Norveško (operacija Weserübung) 12. april - britanske sile okupirajo Ferske otoke da bi preprečile njihovo zavzetje s strani Tretjega rajha, kar bi močno poslabšalo zavezniški položaj v bitki za Atlantik. 10. maj - Tretji rajh napade Nizozemsko, Belgijo in Luksemburg (Fall Gelb) Švica razglasi splošno vojaško mobilizacijo. Winston Churchill postane predsednik vlade Združenega kraljestva. 14. maj - nizozemska kraljica Wilhelmina s svojo vlado pobegne v London. v letalskem napadu Luftwaffe na Rotterdam je ubitih 980 ljudi in porušenih 20.000 stavb. 15. maj - nizozemska vojska kapitulira. 17. maj - nemške sile zavzamejo Bruselj, belgijska vlada pobegne v Ostend. 18. maj - Tretji rajh priključi Eupen, Malmedy in Moresnet k svojem ozemlju. 19. maj - Arthur Seyss-Inquart postane komisar rajha za Nizozemsko. 20. maj - nemške sile pod poveljstvom Erwina Rommla prodrejo do francoskega mesta Abbeville ob Rokavskem prelivu. 21. maj - Britanski ekspedicijski korpus izvede protinapad v Arrasu. 26. maj - pričetek operacije dinamo - evakuacije britanskih sil pri Dunkerqueu. 28. maj - belgijski kralj Leopold III. ukaže vdajo belgijske vojske in se razglasi za vojnega ujetnika. britansko-francosko-poljske enote zasedejo Narvik. 3. junij - Luftwaffe prvič bombardira Pariz. 9. junij - norveška vojska opolnoči kapitulira. 10. junij - Wehrmacht prodre čez Seno. francoska vlada zapusti Pariz in pobegne v Tours. Italija napove vojno Franciji in Združenemu kraljestvu. Norveška se vda nemškim silam, zavezniške enote zapustijo državo. 12. junij - Japonska in Tajska podpišeta pakt o prijateljstvu. 14. junij - nemške enote zavzamejo Pariz; francoska vlada pobegne v Bordeaux. koncentracijsko taborišče Auschwitz sprejme prve taboriščnike, skupino 728 poljskih političnih zapornikov. 15. junij - Sovjetske enote vkorakajo v Litvo, Latvijo in Estonijo. nemške sile zavzamejo Verdun. 16. junij - Henri Pétain postane predsednik vlade Francije in takoj prične pogajanja z Nemci za premirje. 18. junij - Charles de Gaulle iz Londona pozove Francoze naj nadaljujejo boj. 22. junij - Tretji rajh in Francija podpišeta premirje v mestu Compiègne. 26. junij - ZSSR zahteva od Romunije vrnitev Besarabije in Bukovine. 28. junij - Združeno kraljestvo prizna Charlesa de Gaulla kot voditelja Francoskih svobodnih sil Julij - september 1. julij - francoska vlada se preseli v Vichy. 2. julij - ZSSR zasede Besarabijo in Bukovino. 3. julij - britanska vojna mornarica premaga francosko floto pri Mers el-Kébiru; Vichyjska Francija naslednji dan pretrga diplomatske odnose z Združenim kraljestvom. 4. julij - Italija napade Sudan. 10. julij - začetek bitke za Anglijo. s sprejetjem ustave je ustanovljena Vichyjska Francija. 11. julij - Henri Pétain postane predsednik Vichyjske Francije. 16. julij - Adolf Hitler ukaže pripravo invazije na Združeno kraljestvo (operacija Seelöwe). 21. julij - Švica sprejme pobudo o graditvi sistema utrdb. 22. julij - Novi Hebridi se priključijo Svobodni Franciji. 26. julij - Slonokoščena obala se priključi Svobodni Franciji. 4. avgust - Italija zasede britansko Somalijo. 7. avgust - Tretji rajh priključi Alzacijo in Loreno k svojemu ozemlju. 8. avgust - Wilhelm Keitel izda direktivo o mobilizaciji nemških sil v pripravi na napad na Sovjetsko zvezo. 20. avgust - sovjetski agent v Mehiki umori Leva Trockega. 26. avgust - Čad se pridruži Svodobni Franciji. 27. avgust - Kamerun se pridruži Svobodni Franciji. 28. avgust - prevrat v Brazzaville-u; FEA se pridruži Svobodni Franciji 30. avgust - dunajska arbitraža med Romunijo in Madžarsko glede Transilvanije. 2. september - francoska pacifiška ozemlja se pridružijo Svobodni Franciji. 3. september - ZDA odstopijo Združenemu kraljestvu 50 rušilcev v zameno za uporabo vojaških baz na britanskem ozemlju v Atlantskem oceanu. 7. september - Luftwaffe prične z nočnimi bombardiranji Anglije. 9. september - Francoska Indija je priključena Svobodni Franciji. 13. september - Italija napade Egipt. 15. avgust - vzpostavi se nemška zasedbena oblast za Beneluks in severno Francijo. 16. september - ZDA sprejmejo zakon o obvezni vojaški službi. 17. september - Adolf Hitler preloži operacijo Seelöwe. 23. september - Japonska napade Indokino. 23. september - začetek britansko-golističnih operacij v Dakarju. 24. september - Nova Kaledonija se pridruži Svobodni Franciji. 26. september - Japonska zasede Tonking. 27. september - podpis trojnega pakta med Tretjim rajhom, Italijo in Japonsko. Oktober - december 3. oktober - v Londonu se vzpostavi belgijska vlada v izgnanstvu. 7. oktober - Wehrmacht sporazumno vkoraka v Romunijo. 12. oktober - Japonska uvede enostrankarski režim. 18. oktober - Vichyjska Francija objavi Statut Židov. 27. oktober - Charles de Gaulle ustanovi Svet za obrambo imperija. 28. oktober - Italija napade Grčijo; pričetek balkanske kampanje. nemška oblast v Belgiji izda prvo odredbo proti Judom. 29. oktober - britanske enote se izkrcajo v Grčiji. 4. november - Britanci se izkrcajo na Kreti 5. november - Franklin Delano Roosevelt je tretjič izvoljen za predsednika ZDA. 10. november - Gabon se priključi Svobodni Franciji. 11. november - Kraljeva vojna mornarica premaga italijansko vojno mornarico pri Tarantu. 14. november - Luftwaffe poruši Coventry. 15. november - nemški okupator loči varšavski geto od ostalega mesta. 20. november - Madžarska pristopi k trojnemu paktu. 23. november - Romunija pristopi k trojnemu paktu. 24. november - Slovaška pristopi k trojnemu paktu. 30. november - Japonska in Kitajska podpišeta pakt o sodelovanju. 9. december - začetek britanske ofenzive v Egiptu in Libiji. 13. december - Pétain odstavi Lavala in ga da aretirati. 18. december - Hitler ukaže pripravo operacije Barbarossa. 23. december - Čang Kaj-Šek razpusti kitajsko KP. 29. december - Luftwaffe silovito napade londonski City. Rojstva 7. februar - Tošihide Maskava, japonski fizik, nobelovec 9. februar - John Maxwell Coetzee, južnoafriški pisatelj 19. februar - David Jonathan Gross, ameriški fizik, nobelovec 19. februar - Saparmurat Nijazov, turkmenski politik, predsednik Turkmenistana († 2006) 2. april - Mike Hailwood, britanski avtomobilski in motociklistični dirkač († 1981) 8. april - John J. »Hondo« Havlicek, ameriški košarkar 25. april - Al Pacino, ameriški filmski igralec 1. junij - René Auberjonois, ameriški filmski igralec 27. junij - Ervin Fritz, slovenski pesnik, dramatik in prevajalec 6. julij - Viktor Kuzkin, ruski hokejist († 2006) 26. julij - Jean-Luc Nancy, francoski filozof 27. julij - Pina Bausch, nemška koreografinja († 2009) 5. avgust - Tone Partljič, slovenski politik, pisatelj in dramatik 9. oktober - John Lennon, angleški glasbenik († 1980) 23. oktober - Pelé, brazilski nogometaš 13. november - Saul Kripke, ameriški filozof in logik 26. november - Andrej Kirn, slovenski filozof 27. november - Bruce Lee, kitajsko-ameriški mojster borilnih veščin, igralec, režiser in filozof († 1973) 5. december - Niko Grafenauer, slovenski pesnik, kritik, esejist, literarni zgodovinar in prevajalec 18. december - Lei Feng, kitajski vojak, vzornik († 1962) 21. december - Frank Zappa, ameriški skladatelj, kitarist in filmski režiser († 1993) Smrti 10. marec - Mihail Afanasjevič Bulgakov, ruski pisatelj, dramatik in prevajalec (* 1891) 10. junij - Marcus Mosiah Garvey, afro-jamajški založnik, novinar, podjetnik, prerok, mednarodni križar črnskega nacionalizma (* 1887) 26. april - Carl Bosch, nemški kemik in inženir, nobelovec (* 1874) 24. junij - Alfred Fowler, angleški astronom (* 1868) 28. junij - Italo Balbo, italijanski maršal, politik (* 1896) 21. avgust - Lev Trocki, ruski revolucionar (* 1879) 30. avgust - sir Joseph John Thomson, angleški fizik škotskega rodu, nobelovec (* 1856) 27. september - Walter Benjamin, nemški literarni kritik in filozof judovskega rodu (* 1892) 26. oktober - Michael John O'Brien, kanadski industrialec, filantrop in politik (* 1851) 9. november - Neville Chamberlain, britanski politik (* 1869) 14. december - Anton Korošec, slovenski politik (* 1872) Nobelove nagrade Nobelovih nagrad zaradi vojne niso podelili.


text: 1930 (MCMXXX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Dogodki 3. januar - pričetek druge konference o nemških vojnih reparacijah v Haagu. 13. januar - izide prvi strip z Miki Miško. 18. februar - Clyde William Tombaugh odkrije Pluton. 12. marec - Mahatma Gandi začne svoj pohod proti morju v protestu proti britanskemu monopolu nad pridelavo soli. 28. marec - Konstantinopel se preimenuje v Istanbul, Angora pa v Ankaro. 5. april - Gandi prispe do morja in kot dejanje državljanske nepokorščine prične pridelovati sol. 7. julij - pričetek gradnje Hooverjevega jezu. 13. – 30. julij - Urugvaj gosti prvo svetovno prvenstvo v nogometu. 12. avgust - turške sile prispejo v Perzijo v boj proti kurdskim upornikom. 27. avgust - vojaška hunta prevzame oblast v Peruju. 2. december - velika gospodarska kriza: ameriški predsednik Herbert Hoover prosi ameriški kongres za odobritev programa javnih del v vrednosti 150 milijonov dolarjev, ki bi pomagal ustvarjati delovna mesta in stimulirati gospodarstvo. 19. december - izbruh ognjenika Merapi na Javi (Indonezija) zahteva 1.300 življenj. Rojstva 11. januar - Rod Taylor, avstralski filmski igralec († 2015) 30. januar - Gene Hackman, ameriški filmski igralec 15. marec - Žores Ivanovič Alfjorov, ruski fizik, nobelovec († 2019) 24. marec - Steve McQueen, ameriški filmski igralec († 1980) 13. april - Taras Kermauner, slovenski filozof, literarni zgodovinar, esejist, dramaturg, akademik († 2008) 5. maj - Michael James Adams, ameriški vojaški pilot, astronavt († 1967) 11. maj - Edsger Wybe Dijkstra, nizozemski računalnikar († 2002) 2. junij - Lojze Rozman, slovenski gledališki, filmski in TV igralec († 1997) 3. julij - Carlos Kleiber, avstrijski dirigent († 2004) 11. julij - Mojmir Sepe, slovenski skladatelj zabavne glasbe in dirigent († 2020) 15. julij - Jacques Derrida, francoski filozof († 2004) Stephen Smale, ameriški matematik 1. avgust - Pierre Bourdieu, francoski filozof in sociolog († 2002) 5. avgust - Neil Armstrong, ameriški astronavt († 2012) 24. avgust - Rajko Koritnik, slovenski operni pevec, tenorist († 2007) 23. september - Ray Charles Robinson, ameriški pevec soula († 2004) 16. oktober - John Polkinghorne, angleški fizik in teolog († 2021) 27. november - Vladimir Andrejevič Uspenski, ruski matematik († 2018) 7. december - Sergej Pahor, slovenski fizik († 2006) Smrti 19. januar - Frank Plumpton Ramsey, britanski matematik (* 1903) 2. april - Zavditu, etiopska nigiste negasti (* 1876) 3. maj - Simon Ogrin, slovenski slikar (* 1851) 13. maj - Fridtjof Nansen, norveški polarni raziskovalec, zoolog in diplomat, nobelovec (* 1861) 16. junij - Elmer Ambrose Sperry, ameriški izumitelj, podjetnik (* 1860) 7. julij - sir Arthur Conan Doyle, škotski pisatelj (* 1859) 20. avgust - Herbert Hall Turner, angleški astronom in seizmolog (* 1861) 22. september - Jožef Sakovič, madžarsko-slovenski pisatelj (* 1874) 29. september - Ilja Jefimovič Repin, ruski slikar, kipar (* 1844) november - Alfred Lothar Wegener, nemški geolog, astronom, meteorolog, klimatolog in raziskovalec (* 1880) 13. december - Friderik Pregl, slovensko-avstrijski zdravnik in kemik, nobelovec (* 1869) Nobelove nagrade Fizika - Sir Chandrasekhara Venkata Raman Kemija - Hans Fischer Fiziologija ali medicina - Karl Landsteiner Književnost - Sinclair Lewis Mir - Lars Olof Nathan Söderblom


text: 1920 (MCMXX) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 3. januar - zadnje ameriške oborožene sile zapustijo Francijo. 7. januar - belogardistične sile pod vodstvom admirala Kolčaka se vdajo v Krasnojarsku in pričnejo umik čez zamrznjeno Bajkalsko jezero. 16. januar - z amandmajem k ustavi Združenih držav Amerike se uradno prične prohibicija v ZDA. 23. januar - Nizozemska zavrne zahtevo antante po izročitvi bivšega nemškega cesarja Viljema II. 28. januar - Turčija se odpove Osmanskemu imperiju in večini ne-turških ozemelj. 3. februar - Antanta zahteva sojenje 890 nemškim vojaškim osebam. 24. februar - Adolf Hitler v Münchnu predstavi svoj nacionalsocialistični program. 19. marec - Senat ZDA drugič zavrne versajsko pogodbo. 23. april - Mustafa Kemal Atatürk ustanovi turško ljudsko skupščino, ki zavrne vlado Mehmeda VI. in razglasi začasno ustavo. 16. maj - Rimskokatoliška cerkev razglasi Ivano Orleansko za svetnico. 17. maj - francoske in belgijske sile zapustijo okupirana nemška mesta. 4. junij - podpisana je trianonska mirovna pogodba. 13. julij - fašisti požgejo slovenski Narodni dom v Trstu. 10. avgust - predstavniki Mehmeda VI. podpišejo mirovno pogodbo iz Sèvresa 26. avgust - z amandmajem k ameriški ustavi je ženskam priznana volilna pravica. 10. oktober - izveden je koroški plebiscit, na katerem se prebivalci večjega dela Koroške odločijo za priključitev Avstriji. 29. september - Adolf Hitler ima v Avstriji prvi javni politični govor. 15. september - prvo zasedanje Društva narodov v Ženevi. 20. november - podpisana Rapalska pogodba med Italijo in Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev. 28. november - v Kraljevini Srbov, Hrvatov in Slovencev potekajo volitve v ustavodajno skupščino. Neznan datum Ukinjen Hivski kanat, ustanovljen 1511 Rojstva 2. januar - Isaac Asimov, rusko-ameriški biokemik in pisatelj († 1992) 8. januar - Ciril Cvetko, slovenski skladatelj, dirigent, glasbeni pedagog in publicist († 1999) 20. januar - Federico Fellini, italijanski filmski režiser († 1993) 7. februar - An Wang, kitajsko-ameriški računalniški inženir, izumitelj († 1990) 5. februar - Andreas Papandreou, grški politik († 1996) 17. marec - Nat King Cole, ameriški pevec († 1965) 28. marec - Rudolf Pušenjak, slovenski partizan, politik in pisatelj († ?) 22. maj - Thomas Gold, avstrijsko-ameriški astronom, astrofizik in kozmolog († 2004) 25. julij - Rosalind Franklin, angleška biofizičarka († 1958) 8. avgust - Dino De Laurentiis, italijanski filmski režiser († 2010) 10. september - France Vreg, slovenski komunikolog († 2007) 10. november - Ernest Mayer, slovenski botanik († 2009) Mihail Kalašnikov, ruski izumitelj († 2013) 17. december - Kenneth Eugene Iverson, kanadski matematik in računalnikar († 2004) 30. november - Franc Šebjanič, slovenski pedagog, zgodovinar, novinar, raziskovalec († 1984) 20. december - Bruni Löbel, nemška igralka († 2006) Smrti 6. januar - Theodore Roosevelt, 26. predsednik ZDA (* 1858) 24. januar - Amedeo Modigliani, italijanski umetnik (* 1884) 1. februar - Pavel Karlovič Šternberg, ruski astronom, revolucionar, boljševik in državnik (* 1865) 20. februar - Robert Edwin Peary, ameriški polarni raziskovalec (* 1856) 22. april - Srinivasa Ajangar Ramanudžan, indijski matematik tamilskega rodu (* 1887) 1. maj - Princesa Margareta Connaughtska, prva žena švedskega kralja Gustava VI. Adolfa (* 1882) 14. junij - Max Weber, nemški ekonomist in sociolog (* 1864) 31. avgust - Wilhelm Max Wundt, nemški psiholog in filozof (* 1832) 27. november - Alexius Meinong, avstrijski filozof (* 1853) 14. december - Anton Mahnič, slovenski teolog, škof, pesnik, pisatelj, urednik in kritik (* 1850) Nobelove nagrade Fizika - Charles Édouard Guillaume Kemija - Walther Nernst Fiziologija ali medicina - Schack August Steenberg Krogh Književnost - Knut Hamsun Mir - Thomas Woodrow Wilson


text: 1910 (MCMX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto. Dogodki 8. januar - Butan postane britanski protektorat. 21. januar - zaradi dolgotrajnega deževja Sena prestopi bregove in poplavi Pariz. 20. februar - v atentatu je ubit egiptovski premier Butros Gali. 8. marec - v Københavnu poteka druga konferenca socialističnih žena, na pobudo Clare Zetkin je 19. marec razglašen za dan žena (kasneje premaknjen na 8. marec). 10. marec - na Kitajskem je z zakonom prepovedano suženjstvo, ki je tam obstajalo že 3000 let. 18. marec - izide prva filmska predelava romana Frankenstein, ki velja za prvo filmsko grozljivko. 20. april - Halleyjev komet je na točki najbližje Soncu in viden s prostim očesom z Zemlje. 6. maj - Jurij V. postane kralj Združenega kraljestva po smrti svojega očeta Edvarda VII. 31. maj - ustanovljena je Južnoafriška zveza, predhodnica današnje Republike Južne Afrike. 25. junij - premiera baleta Ognjeni ptič v Parizu prinese skladatelju Igorju Stravinskemu mednarodno slavo. 24. julij - osmanske sile med poskusom zatrtja albanskega upora vkorakajo v Skadar. 22. avgust - podpisan je sporazum, s katerim Japonska priključi Korejo. 28. avgust - Nikola I. Petrović Njegoš proglasi Črno goro za samostojno kraljestvo. 5. september - Marie Curie oznani postopek za učinkovito pridobivanje čistega radija. 12. september - krstna izvedba Mahlerjeve »Simfonije tisočev« v Münchnu. 5. oktober - v revoluciji je odstavljen portugalski kralj Manuel II. in vzpostavljena Prva portugalska republika. 20. oktober - v Belfastu je splovljen RMS Olympic 20. november - mehiška revolucija: Francisco I. Madero razglasi volitve za neveljavne in pozove k oboroženemu uporu proti režimu Porfiria Díaza. pozni december - v Mandžuriji izbruhne epidemija pljučne kuge, ki bo povzročila smrt 40.000 ljudi. Rojstva 23. januar - Django Reinhardt, belgijski kitarist in skladatelj († 1953) 27. januar - Edvard Kardelj, slovenski politik († 1979) 10. februar - Douglas Bader, britanski vojaški pilot, letalski as in častnik († 1982) 24. februar - Karl Hugo Strunz, nemški mineralog († 2006) 27. februar - Clarence Leonard Johnson, ameriški letalski inženir in konstruktor († 1990) 1. marec - Archer John Porter Martin, britanski kemik, nobelovec († 2002) 23. marec - Akira Kurosava, japonski filmski režiser († 1998) 12. maj - Dorothy Crowfoot Hodgkin, angleška kemičarka, nobelovka († 1994) 4. junij - Anton Dermota, slovenski operni pevec († 1989) 11. junij - Jacques-Yves Cousteau, francoski oceanograf, raziskovalec, iznajditelj in režiser († 1997) 19. junij - Paul Flory, ameriški kemik, nobelovec († 1985) 22. junij - Konrad Zuse, nemški inženir in izumitelj († 1995) 14. julij - William Hanna, ameriški animator († 2001) 12. avgust - Heinrich Sutermeister, švicarski skladatelj († 1995) 27. avgust - Agnes Gonxhe Bojaxhiu - mati Tereza, albansko-indijska redovnica, nobelovka († 1997) 28. avgust - Tjalling Koopmans, nizozemski ekonomist, nobelovec († 1985) 28. september - Ciril Kosmač, slovenski pisatelj († 1980) 6. oktober - France Avčin, slovenski elektroinženir († 1984) 19. oktober - Subrahmanyan Chandrasekhar, ameriško-indijski fizik, astrofizik in matematik, nobelovec († 1995) 29. oktober - Alfred Jules Ayer, britanski filozof († 1989) 7. november - Edmund Leach, britanski socialni antropolog († 1989) 9. november - Georg Meier, nemški motociklistični in avtomobilistični dirkač († 1999) 19. november - Alojzij Vadnal slovenski matematik († 1987) 10. december - Ivan Štalec, slovenski matematik († 1994) 19. december - Jean Genet, francoski pisatelj († 1986) 29. december - Ronald Coase, britanski ekonomist, nobelovec († 2013) Smrti 4. januar - Léon Delagrange, francoski letalec (* 1873) 5. januar - Léon Walras, francoski ekonomist (* 1834) 20. februar - Butros Gali, egipčanski politik (* 1846) 21. marec - Nadar, francoski fotograf (* 1820) 1. april - Borden Parker Bowne, ameriški filozof (* 1847) 3. april - Richard Abegg, nemški fizikalni kemik (* 1869) 21. april - Mark Twain, ameriški pisatelj (* 1835) 26. april - Bjørnstjerne Bjørnson, norveški pisatelj, nobelovec (* 1832) 6. maj - Edvard VII., britanski kralj (* 1841) 10. maj - Stanislao Cannizzaro, italijanski kemik (* 1826) 12. maj - William Huggins, angleški učenjak, astronom (* 1824) 27. maj - Robert Koch, nemški zdravnik in mikrobiolog, nobelovec (* 1843) 29. maj - Milij Aleksejevič Balakirjev, ruski skladatelj, dirigent, pianist (* 1836) 4. julij - Giovanni Schiaparelli, italijanski astronom (* 1835 19. julij - Johann Gottfried Galle, nemški astronom (* 1812) 13. avgust - Florence Nightingale, angleška bolničarka in humanistka (* 1820) 26. avgust - William James, ameriški psiholog in filozof (* 1842) 2. september - Henri Rousseau, francoski slikar (* 1844) 30. september - Maurice Lévy, francoski inženir, matematik in fizik (* 1838) 30. oktober - Jean Henri Dunant, švicarski človekoljub, nobelovec (* 1828) 15. november - Wilhelm Raabe, nemški pisatelj (* 1931) 20. november - Lev Nikolajevič Tolstoj, ruski pisatelj, politik in publicist (* 1828) 19. december - Alois Alzheimer, nemški psihiater in nevropatolog (* 1864) Nobelove nagrade Fizika - Johannes Diderik van der Waals Kemija - Otto Wallach Fiziologija ali medicina - Albrecht Kossel Književnost - Paul Heyse Mir - Stalni mednarodni mirovni biro


text: 1968 (MCMLXVII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki Januar – junij 5. januar - Aleksander Dubček postane generalni sekretar KP Češkoslovaške; začetek Praške pomladi. 8. januar - prične se bitka za Khe Sanh, ena zloglasnejših bitk vietnamske vojne. 30. januar - vietnamska vojna: sile Vietkonga izvedejo serijo nepričakovanih napadov po Južnem Vietnamu - začetek ofenzive Tet. 31. januar - Nauru razglasi neodvisnost od Avstralije. 1. februar - ameriški fotograf Eddie Adams posname znamenito fotografijo ko šef južnovietnamske policije Nguyen Ngoc Loan usmrti oficirja Vietkonga, kar dokončno obrne ameriško javno mnenje proti vojni, Adamsu pa kasneje prinese Pulitzerjevo nagrado. 6. – 18. februar - v francoskem Grenoblu potekajo X. zimske olimpijske igre. 12. marec - Mavricij postane neodvisna država. 16. marec - vietnamska vojna: pripadniki 11. pehotne brigade divizije Americal izvedejo t. i. »pokol v My Laiju«, množični pomor vietnamskih civilistov; dogodek pride v javnost novembra 1969 in povzroči vsesplošno ogorčenje. 4. april - atentat na Martina Luthra Kinga ml. v Memphisu povzroči val rasnih nemirov v Združenih državah Amerike, ki trajajo več dni 15. april - RTV Ljubljana prvič oddaja večerna poročila v slovenskem jeziku. 6. maj - sindikata študentov in profesorjev v Franciji skličeta proteste zaradi konfliktov na eni od pariških univerz, ki v nekaj tednih prerastejo v vsesplošen upor, ki ohromi francosko gospodarstvo. 29. maj - Manchester United FC kot prvi angleški klub zmaga v evropski Ligi prvakov. 2. junij - v Beogradu izbruhnejo množične študentske demonstracije, ki se kasneje razširijo tudi na druga mesta po Jugoslaviji. 5. junij - ameriški predsedniški kandidat Robert F. Kennedy pade pod streli atentatorja v hotelu v Los Angelesu in umre naslednji dan. 10. junij - italijanska nogometna reprezentanca na ponovitvi finalne tekme premaga jugoslovansko in osvoji Evropsko prvenstvo v nogometu 1968. Julij – december 1. julij - predstavljena je Pogodba o neširjenju jedrskega orožja in odprta za podpisnice. 17. julij - Sadam Husein postane podpredsednik iraškega revolucionarnega sveta po uspešnem državnem udaru. 18. julij - ustanovljen je Intel, danes največje podjetje za izdelavo polprevodnikov. 25. julij - papež Pavel VI. izda okrožnico Humanae vitae o nadzoru rojstev. 29. julij - po več stoletjih mirovanja izbruhne ognjenik Arenal v Kostariki. 21. avgust - po reformah Aleksandra Dubčka čete Varšavskega pakta vdrejo na Češkoslovaško in zadušijo Praško pomlad. 6. september - Svazi postane neodvisna država. 30. september - podjetje Boeing javnosti prvič predstavi novo potniško letalo Boeing 747. 2. oktober - pokol v Tlatelolcu: mehiška vojska strelja na študentske demonstrante v Ciudad de Méxicu, po pričevanjih očividcev je več sto žrtev. 3. oktober - general Juan Velasco Alvarado prevzame oblast v Peruju v nenasilnem vojaškem državnem udaru. 5. oktober - policisti napadejo in pretepejo udeležence demonstracij za državljanske pravice v mestu Derry na Severnem Irskem, kar nekateri štejejo za začetek nasilnih nemirov imenovanih »The Troubles«. 11. oktober - NASA izstreli prvo odpravo programa Apollo s človeško posadko, Apollo 7. častnika Boris Martinez in Omar Torrijos strmoglavita vlado predsednika Arnulfa Ariasa v Panami. 12. – 27. oktober - v Ciudad de Méxicu potekajo XIX. olimpijske igre moderne dobe. 12. oktober - Ekvatorialna Gvineja postane neodvisna država. 31. oktober - vietnamska vojna: ameriški predsednik Lyndon B. Johnson oznani, da je ukazal popolno prekinitev bombardiranja Severnega Vietnama. 5. november - republikanski kandidat Richard Nixon zmaga na volitvah za predsednika Združenih držav Amerike. 10. december - neznanec med prevozom denarja oropa uslužbence banke Nihon Šintaku Ginko v Tokiu in odnese 300 milijonov jenov, kar je največji rop v zgodovini Japonske, ki ostaja nerazrešen še danes. 24. december - program Apollo: ameriško vesoljsko plovilo Apollo 8 vstopi v tir okrog Lune; astronavti Frank Borman, Jim Lovell in William A. Anders kot prvi ljudje ugledajo oddaljeno stran Lune. Rojstva 1. januar - Davor Šuker, hrvaški nogometaš 17. januar - Svetlana Masterkova, ruska atletinja 20. januar - Jože Potrebuješ, slovenski glasbenik in skladatelj 30. januar - Filip VI., španski kralj 1. februar - Lisa Marie Presley, ameriška pevka 2. februar - Espen Bredesen, norveški smučarski skakalec 3. februar - Vlade Divac, srbski košarkar 22. februar - Jeri Ryan, ameriška filmska igralka 3. marec - Alan Hranitelj, hrvaški modni oblikovalec 4. marec: Patsy Kensit, angleška manekenka in igralka Kyriakos Mitsotakis, grški politik 6. marec – Moira Kelly, ameriška igralka 30. marec - Celine Dion, kanadska pevka 2. april - Ignacija Fridl Jarc, slovenska filozofinja, komparativistka in kritičarka 7. april - Jože Možina, slovenski zgodovinar, avtor dokumentarnih filmov, sociolog, novinar 23. april - Timothy McVeigh, ameriški terorist († 2001) 7. maj – Traci Lords, ameriška igralka in manekenka 9. maj: Masahiko Harada, japonski smučarski skakalec Hardy Krüger mlajši, nemški filmski in televizijski igralec Nataša Pirc Musar, slovenska pravnica in novinarka 12. maj - Tony Hawk, ameriški rolkar 13. maj - Scott Morrison, avstralski politik 28. maj - Kylie Minogue, avstralska pevka, tekstopiska, modna oblikovalka in igralka 1. junij - Jason Donovan, avstralski igralec in pevec 9. junij - Peter Misja, slovenski politik in strojevodja 26. junij - Paolo Maldini, italijanski nogometaš 28. junij - Tanja Ribič, slovenska pevka in igralka 2. julij - Urban Kordeš, slovenski fizik in kognitivni znanstvenik 9. julij - Paolo Di Canio, italijanski nogometaš 10. julij - Hassiba Boulmerka, alžirska atletinja 18. julij - Nani Poljanec, slovenski imitator in zbiratelj 5. avgust - Marine Le Pen, francoska pravnica in političarka 13. avgust - Gibonni, hrvaški glasbenik 16. avgust - Mateja Svet, slovenska alpska smučarka 7. september - Anastacia, ameriška pevka 10. september - Guy Ritchie, angleški filmski režiser 18. september - Toni Kukoč, hrvaški košarkar 25. september - Will Smith, ameriški igralec in raper 12. oktober - Hugh Jackman, avstralski igralec 17. oktober - Ziggy Marley, jamajški glasbenik 6. november - Jerry Yang, tajvansko-ameriški programer 30. november - Des'ree, barbadoška glasbenica 4. december - Britta Bilač, nemško-slovenska atletinja 12. december - Sašo Udovič, slovenski nogometaš 23. december: Manuel Rivera-Ortiz, ameriški fotograf Jernej Šugman, slovenski igralec († 2017) Smrti 11. februar - Pitrim Sorokin, rusko-ameriški sociolog (* 1889) 21. februar - Howard Walter Florey, avstralsko-britanski patolog, nobelovec (* 1898) 25. marec - Karel Levičnik, slovenski general (* 1900) 27. marec - Jurij Aleksejevič Gagarin, ruski kozmonavt (* 1934) 4. april - častiti Martin Luther King mlajši, ameriški baptistični duhovnik, borec za državljanske pravice, nobelovec (* 1929) 7. april - Jim Clark, škotski dirkač Formule 1 (* 1936) 8. april - Harold Delos Babcock, ameriški astronom (* 1882) 1. junij - Hellen Keller, ameriška aktivistka za pravice gluhonemih (* 1880) 4. junij - Alexandre Kojève, francoski filozof ruskega rodu (* 1902) 6. junij - Robert F. Kennedy, ameriški politik (* 1925) 11. junij - Ivan Ribar, hrvaški pravnik in politik (* 1881) 14. junij - Salvatore Quasimodo, italijanski pesnik in prevajalec, nobelovec (* 1901) 29. junij - Štefan Michieli, slovenski entomolog (* 1933) 18. julij - Corneille Heymans, flamski fiziolog in farmakolog, nobelovec (* 1892) 22. julij - Giovanni Guareschi, italijanski novinar in pisatelj (* 1908) 28. julij - Otto Hahn, nemški kemik, nobelovec (* 1879) 3. avgust - Konstantin Konstantinovič Rokosovski, poljsko-ruski maršal (* 1896) 19. avgust - George Gamow, rusko-ameriški fizik, astrofizik in kozmolog (* 1904) 18. september - Franchot Tone, ameriški igralec (* 1905) 2. oktober - Marcel Duchamp, francosko-ameriški slikar (* 1887) 27. oktober - Lise Meitner, avstrijsko-švedska fizičarka (* 1878) 7. november - Henry Hallett Dale, angleški farmakolog, nobelovec (* 1875) 24. november - István Dobi, madžarski politik (* 1898) 28. november - Enid Blyton, angleška pisateljica (* 1897) 10. december - Karl Barth, švicarski teolog (* 1886) 19. december - Giovanni Messe, italijanski maršal (* 1883) 20. december - Max Brod, avstrijski pisatelj judovskega rodu (* 1884) John Steinbeck, ameriški pisatelj, nobelovec (* 1902) 30. december - Trygve Lie, norveški pravnik in politik (* 1896) Nobelove nagrade Fizika - Luis Walter Alvarez Kemija - Lars Onsager Fiziologija ali medicina - Robert W. Holley, Har Gobind Khorana, Marshall W. Nirenberg Književnost - Jasunari Kavabata Mir - René Cassin


text: 1967 (MCMLXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 1. januar - v Kanadi se prične celoletna proslava stote obletnice sprejetja ustavnega akta, ki jo spremlja svetovna razstava Expo 67 v Montréalu. 4. januar - rock skupina The Doors izda svoj prvi album. 8. januar - Vietnamska vojna: ameriške sile pričnejo z obsežno akcijo »išči in uniči« proti silam Viet Konga, Operacijo Cedar Falls. 26. januar - Parlament Združenega kraljestva sprejme sklep o nacionalizaciji 90 % državne jeklarske industrije. 27. januar - v požaru komandnega modula med preskusi za odpravo Apollo 1 umrejo astronavti Gus Grissom, Edward Higgins White in Roger Chaffee. 22. februar - general Suharto prevzame oblast v Indoneziji od Sukarna z vojaškim državnim udarom. 24. februar - Sovjetska zveza prepove svojim satelitskim državam vzpostavljanje diplomatskih odnosov z Zahodno Nemčijo. 1. marec - v Braziliji je aretiran Franz Stangl, nekdanji esesovski poveljnik uničevalnih taborišč Treblinka in Sobibor. 9. marec - Stalinova hči Svetlana Allilujeva prebegne v Združene države Amerike preko veleposlaništva v New Delhiju. 14. marec - devet članov vodstva nemškega farmacevtskega podjetja Grünenthal je obsojenih zaradi prodajanja talidomida kljub znanim teratogenim učinkom. 9. april - krstni polet novega potniškega letala Boeing 737. 14. april - v San Franciscu poteka sprevod 10.000 protestnikov proti vietnamski vojni. 24. april - zaradi okvare med pristankom kapsule Sojuz 1 umre prvi sovjetski kozmonavt, Vladimir Mihajlovič Komarov. 30. april - v Moskvi je končan 540 m visok televizijski stolp Ostankino, takrat najvišja prosto stoječa zgradba na svetu. 6. maj - Zakir Husein postane prvi muslimanski predsednik Indije. 8. maj - med množičnimi demonstracijami proti britanski oblasti v Hong Kongu se vnamejo spopadi med protestniki in policijo, ki zahtevajo 51 življenj, več sto ljudi je ranjenih. 17. maj - v Siriji se prične mobilizacija za boj proti Izraelu. 19. maj - Jurij Andropov prevzame vodstvo sovjetske varnostno-obveščevalne službe KGB. 23. maj - Egipt zapre morski dostop v Rdeče morje za izraelske ladje. 27. maj - avstralski volivci na referendumu z veliko večino potrdijo prvi korak k priznavanju pravic staroselcev. 30. maj - Republika Biafra razglasi odcepitev od Nigerije. 2. junij - v protestih v zahodnem Berlinu proti obisku iranskega šaha umre Benno Ohnesorg, njegova smrt spodbudi nastanek teroristične skupine Gibanje 2. junij. 5. – 10. junij - šestdnevna vojna med Arabci in Izraelci: Izrael osvoji Zahodni breg, Gazo, Sinaj in Golansko planoto. Egiptovski predsednik Naser zaradi poraza oznani svoj odstop, ki ga naslednji dan prekliče. 12. junij - Sovjetska zveza izstreli sondo Venera 4 proti Veneri. 14. junij - Združene države Amerike izstrelijo sondo Mariner 5 proti Veneri. 25. junij - ocenjeno 400 milijonov gledalcev spremlja prvo satelitsko televizijsko oddajo v živo, ki jo konča nastop The Beatles s posebej v ta namen napisano skladbo »All You Need is Love«. 26. junij - papež Pavel VI. umesti 27 novih kardinalov, med njimi bodočega papeža Janeza Pavla II. 28. junij - Izrael priključi vzhodni Jeruzalem. 23. julij - v Detroitu (Michigan, ZDA) potekajo eni najhujših rasnih izgredov v zgodovini države, v katerih je 43 ljudi ubitih in 342 ranjenih ter požganih 1.400 zgradb. 24. julij - francoski predsednik Charles de Gaulle med obiskom Kanade vzklikne »Vive le Québec libre!« (Naj živi svobodni Quebec) pred stotisočglavo množico, kar mnogi interpretirajo kot podporo osamosvojitvi Quebeca. 5. avgust - rock skupina Pink Floyd izda svoj debitantski album, The Piper at the Gates of Dawn. 8. avgust - v Bangkoku (Tajska) je ustanovljena Zveza držav Jugovzhodne Azije. 3. september - »dan H« na Švedskem: ob 5. uri zjutraj po lokalnem času se v vsej državi spremenijo pravila cestnega prometa, Švedska uzakoni vožnjo po desnem pasu namesto po levem. 10. september - gibraltarski volivci na referendumu skoraj soglasno zavrnejo priključitev Španiji. 27. september - RMS Queen Mary konča svojo zadnjo čezoceansko plovbo. 8. oktober - Che Guevara in njegovi možje so zajeti v Boliviji ter dan kasneje usmrčeni. 19. oktober - sonda Mariner 5 leti mimo Venere. 26. oktober - Mohamed Reza Pahlavi je okronan kot iranski šah. 9. november - program Apollo: NASA poskusno izstreli plovilo Apollo 4 brez posadke, z novo nosilno raketo Saturn V. 29. november - ameriški obrambni sekretar Robert McNamara oznani svoj odstop zaradi nestrinjanja predsednika Lyndona B. Johnsona z njegovimi predlogi za zmanjšanje ameriških vojaških akcij v vietnamski vojni. 3. december - Christiaan Barnard z 31-člansko ekipo bolnišnice v Cape Townu opravi prvo uspešno presaditev srca v zgodovini. 9. december - Nicolae Ceaușescu postane predsednik državnega sveta Romunije in s tem de facto vodja države. 11. december - v francoskem Toulousu je javnosti prvič predstavljeno nadzvočno potniško letalo Concorde. 13. december - Konstantin II. Grški po neuspelem poskusu državnega udara uide iz Grčije. Rojstva 2. januar - Tia Carrere, ameriška igralka, pevka in fotomodel 14. februar - Mark Rutte, nizozemski politik 18. februar - Roberto Baggio, italijanski nogometaš 19. februar - Benicio del Toro, portoriško-španski igralec 20. februar - Kurt Cobain, ameriški glasbenik († 1994) 13. marec - Andrés Escobar, kolumbijski nogometaš († 1994) 8. maj - Andrej Razinger, slovenski hokejist 9. maj - Nataša Bokal, slovenska alpska smučarka 15. maj - Simen Agdestein, norveški nogometaš in trener ter šahovski velemojster 16. maj - Virgil Widrich, avstrijski filmski režiser 27. maj - Paul Gascoigne, angleški nogometaš 29. maj - Noel Gallagher, angleški pevec 20. junij - Nicole Kidman, ameriška igralka, fotomodel in pevka 24. junij - Janez Lapajne, slovenski filmski režiser 1. julij - Pamela Anderson, ameriška igralka in fotomodel 30. julij - Gregor Majdič, slovenski endokrinolog, embriolog in pisatelj 12. avgust - Emil Kostadinov, bolgarski nogometaš 21. avgust - Carrie-Anne Moss, kanadska igralka 13. september - Michael Johnson, ameriški atlet 19. september - Aleksander Aleksandrovič Karelin, ruski rokoborec in politik 29. september - Igor Podpečan, slovenski harmonikar in baritonist 28. oktober - Julia Roberts, ameriška igralka in fotomodel 3. november - Antonio Pettigrew, ameriški atlet († 2010) 6. november Igor Evgen Bergant, slovenski novinar in šporni komentator Janez Lenarčič, slovenski pravnik, politik in evropski komisar 7. november - David Guetta, francoski house producent in DJ 22. november - Boris Becker, nemški tenisač 20. december - Mihail Sakašvili, gruzijski politik Smrti 3. januar - Jack Ruby, ameriški lastnik nočnega kluba Dallas (* 1911) 4. januar - Boris Kraigher, slovenski partizan, general in komunistični politik (* 1914) 27. januar - Edward Higgins White, ameriški astronavt (* 1930) Gus Grissom, ameriški astronavt (* 1926) Roger Chaffee, ameriški astronavt (* 1935) 18. februar - Julius Robert Oppenheimer, ameriški fizik (* 1904) 4. marec - Mohamed Mosadek, iranski politik (* 1882) 18. marec - Marij Pregelj, slovenski slikar (* 1913) 5. april - Hermann Joseph Muller, ameriški genetik, nobelovec (* 1890) 19. april - Konrad Adenauer, nemški pravnik in politik (* 1876) 21. april - André-Louis Danjon, francoski astronom (* 1890) 24. april - Vladimir Mihajlovič Komarov, ruski kozmonavt (* 1927) 30. april - Franjo Baš, slovenski muzealec, zgodovinar in etnolog (* 1899) 14. maj - Osvaldo Moles, brazilski novinar (* 1913) 15. maj - Edward Hopper, ameriški slikar in ilustrator (* 1882) 4. junij - Lloyd Viel Berkner, ameriški fizik in inženir (* 1905) 10. junij - Spencer Tracy, ameriški igralec (* 1900) 8. julij - Vivien Leigh, angleška igralka (* 1913) 14. julij - Alojz Gradnik, slovenski pesnik, prevajalec in sodnik (* 1882) 20. julij - Morris Swadesh, ameriški jezikoslovec in antropolog (* 1909) 21. julij - Basil Rathbone, angleški igralec (* 1892) 1. avgust - Richard Kuhn, avstrijsko-nemški biokemik, nobelovec (* 1900) 9. avgust - Joe Orton, angleški dramatik (* 1933) 14. avgust - Bob Anderson, britanski dirkač Formule 1 (* 1931) 15. avgust - René Magritte, belgijski slikar (* 1898) 19. avgust - Isaac Deutscher, britanski zgodovinar marksizma (* 1907) 1. september - Ilse Koch, nemška nacistka in vojna zločinka (* 1906) 12. september - Vladimir Bartol, slovenski pisatelj in dramatik (* 1903) 18. september - John Douglas Cockcroft, angleški fizik, nobelovec (* 1897) 25. september - Stanislaw Sosabowski, poljski general (* 1892) 9. oktober - Che Guevara, argentinski revolucionar (* 1928) Cyril Norman Hinshelwood, britanski fizikalni kemik, nobelovec (* 1897) 21. oktober - Ejnar Hertzsprung, danski astronom in kemik (* 1873) 15. november - Michael James Adams, ameriški vojaški pilot in astronavt (* 1930) 20. november - Kazimierz Funk, poljski biokemik (* 1884) 10. december - Otis Redding, ameriški pevec in producent (* 1941) 28. december - Katharine McCormick, ameriška feministka in politična aktivistka (* 1875) Nobelove nagrade Fizika - Hans Albrecht Bethe Kemija - Manfred Eigen, Ronald George Wreyford Norrish, George Porter Fiziologija ali medicina - Ragnar Granit, Haldan Keffer Hartline, George Wald Književnost - Miguel Ángel Asturias Mir - ni bila podeljena


text: 1966 (MCMLXVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto. Dogodki 1. januar - Jean-Bedel Bokassa prevzame oblast v Srednjeafriški republiki z državnim udarom. 10. januar - s podpisom mirovnega sporazuma v Taškentu se konča druga kašmirska vojna med Indijo in Pakistanom. 11. januar - v operativno uporabo pride ameriško izvidniško letalo Lockheed SR-71 »Blackbird«. 15. januar - v državnem udaru v Nigeriji pride na oblast vojaška hunta. 17. januar - po trčenju ameriškega strateškega bombnika B-52 in letečega tankerja padejo tri vodikove bombe blizu vasi Palomares v Španiji in še ena v morje. 19. januar - Indira Gandhi postane ministrska predsednica Indije. 3. februar - sovjetsko vesoljsko plovilo Luna 9 opravi prvi kontroliran pristanek na Luni. 14. februar - Avstralski dolar zamenja Avstralski funt kot avstralska valuta 1. marec - sovjetska vesoljska sonda Venera 3 pade na Venero in postane prvi predmet človeške izdelave, ki je pristal na drugem planetu. 11. marec - indonezijski predsednik Sukarno preda vso izvršno oblast generalu Suhartu. 27. marec - 20.000 budistov v Južnem Vietnamu protestira proti politiki vojaške vlade. 21. april - Haile Selassie I. prvič obišče Jamajko in se sreča z voditelji rastafarijanstva. 30. april - Anton LaVey ustanovi Satanovo Cerkev v San Franciscu. 16. maj - z razglasom Komunistične partije Kitajske se prične kulturna revolucija na Kitajskem. 26. maj - Gvajana postane neodvisna država. 28. junij - vojaška hunta v državnem udaru v Argentini odstavi predsednika Artura Umberta Illio in nastavi generala Juana Carlosa Onganío na oblast. 29. junij - vietnamska vojna: ameriška letala pričnejo bombardirati Hanoj in Hajfong. 30. junij - Francija izstopi iz zveze NATO. 11. – 30. julij - v Angliji poteka Svetovno prvenstvo v nogometu. 5. avgust - v New Yorku je položen temeljni kamen za World Trade Center. 13. avgust - v potresu v kraju Varto, provinca Muş, Turčija, umre preko 2000 ljudi, 10.000 je ranjenih. 24. avgust - ameriška rock skupina The Doors izda svoj prvi album. 1. september - potniško letalo na letu 105 družbe Britannia Airways strmoglavi med približevanjem brniškemu letališču, pri čemer umre 98 ljudi na krovu, najhujša letalska nesreča na ozemlju današnje Slovenije. 30. september - Bocvana postane neodvisna država Baldur von Schirach in Albert Speer sta izpuščena iz zapora Spandau. 4. oktober - britanska kolonija Basutoland se osamosvoji in prevzame ime Lesoto. 5. oktober - UNESCO sprejme dokument Priporočila o položaju učiteljev, kar danes obeležujemo kot svetovni dan učiteljev. 30. november - Barbados postane neodvisna država 1. december - Kurt Georg Kiesinger postane zahodnonemški kancler. neznan datum - na Združenem inštitutu za jedrske raziskave v Dubni (SSSR) prvič sintetizirajo kemijski element raderfordij Rojstva 1. januar - Ivica Dačić, srbski politik 8. januar - Romana Jordan, slovenska fizičarka in političarka, nekdanja evropska poslanka 29. januar - Romário, brazilski nogometaš 5. februar - Rok Petrovič, slovenski alpski smučar († 1993) 6. februar - Rick Astley, britanski glasbenik, pevec in tekstopisec 11. februar - Roman Kejžar, slovenski atlet 19. marec - Anja Rupel, slovenska pop pevka, radijska napovedovalka in novinarka 4. april - Finn Christian Jagge, norveški alpski smučar 7. april - Béla Mavrák, madžarski tenorist 11. april - Lisa Stansfield, angleška pevka 13. maj - Uroš Seljak, slovenski astrofizik in kozmolog 15. maj - Jiří Němec, češki nogometaš 16. maj - Janet Jackson, ameriška pevka 24. maj - Eric Cantona, francoski nogometaš, filmski igralec in trener 26. maj - Helena Bonham Carter, angleška igralka 13. junij - Grigorij Jakovljevič Perelman, ruski matematik 28. junij - John Cusack, ameriški igralec 7. avgust - Jimmy Wales, ameriški poslovnež 17. avgust - Rodney Mullen, ameriški rolkar 2. september - Olivier Panis, francoski dirkač Formule 1 27. september - Matjaž Zupan, slovenski smučarski skakalec in trener 9. oktober - David Cameron, britanski politik 20. oktober - Abu Musab al-Zarkavi, jordanski islamist in terorist († 2006) 24. oktober - Roman Abramovič, ruski poslovnež 8. november - Gordon Ramsay, škotski kuharski mojster in televizijski voditelj 11. november - Benedicta Boccoli, italijanska gledališka in filmska igralka 8. december - Sinéad O'Connor, irska pevka 13. december - Jure Zdovc, slovenski košarkar in trener 19. december - Alberto Tomba, italijanski alpski smučar 30. december - Lučka Počkaj, slovenska gledališka in filmska igralka Smrti 1. januar - Vincent Auriol, francoski politik (* 1884) 6. januar - Slavko Pengov, slovenski slikar (* 1908) 14. januar - Sergej Pavlovič Koroljov, ruski raketni inženir (* 1907) 31. januar - Dirk Brouwer, nizozemsko-ameriški astronom, geofizik (* 1902) 1. februar - Buster Keaton, ameriški igralec in režiser (* 1895) 20. februar - Chester William Nimitz, ameriški admiral (* 1885) 5. marec - Ana Andrejevna Ahmatova, ruska pesnica, pisateljica, literarna zgodovinarka, literarna kritičarka in prevajalka (* 1889) 10. marec - Frits Zernike, nizozemski fizik, nobelovec (* 1888) 11. marec - Josip Korošec, slovenski arheolog (* 1909) 10. april - Evelyn Waugh, angleški pisatelj (* 1903) 13. april - Abdul El Salem Mohamed Aref, iraški maršal in politik (* 1921) 8. junij - Anton Melik, slovenski geograf (* 1890) 20. junij - Marjan Kozina, slovenski skladatelj (* 1907) Georges Lemaître, belgijski teolog, astronom, matematik (* 1894) 30. junij - Giuseppe Farina, italijanski dirkač Formule 1 (* 1906) 12. julij - Daisecu Teitaro Suzuki, japonski budistični filozof (* 1870) 23. julij - Montgomery Clift, ameriški igralec (* 1920) 5. avgust - Mihajlo Rostohar, slovenski psiholog in politik (* 1878) 6. september - Hendrik Frensch Verwoerd, južnoafriški politik (* 1901) 21. september - Paul Reynaud, francoski politik (* 1878) 18. oktober - Elizabeth Arden, kanadsko-ameriška poslovnica (* 1884) 2. november - Peter Joseph William Debye, nizozemsko-ameriški fizik in kemik, nobelovec (* 1884) 2. december - L. E. J. Brouwer, nizozemski matematik in filozof (* 1881) 15. december - Walt Disney, ameriški producent, režiser, scenarist, igralec, animator, podjetnik in filantrop (* 1901) 27. december - Ernest Watson Burgess, ameriški sociolog (* 1886) Nobelove nagrade Fizika - Alfred Kastler Kemija - Robert Sanderson Mulliken Fiziologija ali medicina - Peyton Rous, Charles Brenton Huggins Književnost - Shmuel Yosef Agnon, Nelly Sachs Mir - ni bila podeljena


text: 1965 (MCMLXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki 20. januar - Lyndon B. Johnson zapriseže kot 36. predsednik Združenih držav Amerike 30. januar - na pogrebu Sir Winstona Churchilla se zbere največje število državnikov z vsega sveta vse do leta 2005, ko pokopljejo papeža Janeza Pavla II. 15. februar - Kanada prevzame novo zastavo 18. februar - Gambija postane neodvisna država 8. marec - Vietnamska vojna: prve ameriške oborožene sile prispejo v Južni Vietnam. 18. marec - kozmonavt Aleksej Arhipovič Leonov zapusti kapsulo plovila Voshod 2 in opravi prvi sprehod po odprtem vesolju v zgodovini. 20. marec - začetek druge kašmirske vojne med Indijo in Pakistanom za nadzor nad sporno regijo Kašmir. 22. marec - Nicolae Ceaușescu postane generalni sekretar Komunistične partije Romunije. 14. julij - sonda Mariner 4 pošlje na Zemljo prve bližnje posnetke Marsa. 16. julij - predsednika Giuseppe Saragat in Charles de Gaulle uradno otvorita predor pod Mont Blancom. 26. julij - Maldivi postanejo neodvisna država. 9. avgust - Singapur postane neodvisna država z izključitvijo iz Malezijske federacije 15. avgust - The Beatles izvedejo prvi rock koncert na stadionu. 2. september - druga kašmirska vojna: pakistanske sile vkorakajo v indijski del Kašmirja 18. september - japonski astronomi odkrijejo komet Ikeja-Seki. 30. september - indonezijska vojska pod vodstvom generala Suharta zatre domneven poskus komunističnega državnega udara, ki ga kasneje uporabi kot povod za pogrome proti komunistom. 3. oktober - Fidel Castro razglasi, da je Che Guevara odstopil in zapustil državo. 5. november - v Rodeziji so razglašene izredne razmere zaradi političnih nemirov. Generalna skupščina OZN odobri Združenemu kraljestvu uporabo sile v primeru da bi kolonija enostransko razglasila neodvisnost. 11. november - manjšinska vlada Iana Smitha enostransko razglasi neodvisnost Rodezije. 16. november - Sovjetska zveza izstreli sondo Venera 3 proti Veneri. 8. december - konec drugega vatikanskega koncila. Svetovna populacija Rojstva 12. januar - Nikolaj Borščevski, ruski hokejist 29. januar - Dominik Hašek, češki hokejist 31. januar - Guido Marini, italijanski rimskokatoliški duhovnik 13. februar - Tomaž Čižman, slovenski alpski smučar 17. februar - Michael Bay, ameriški filmski režiser 18. februar - Dr. Dre, ameriški raper 23. februar - Helena Suková, češka tenisačica 3. marec - Dragan Stojković, srbski nogometaš in nogometni trener 4. april - Robert Downey, Jr., ameriški filmski igralec 10. april - Jure Robič, slovenski kolesar († 2010) 4. maj - Andrej Marušič, slovenski psihiater († 2008) 16. maj - Danijel Krivec, slovenski politik in inženir elektrotehnike 12. junij - Peter Musevski, slovenski igralec († 2020) 8. julij - Franc Kangler, slovenski politik 23. julij - Saul Hudson - Slash, angleški kitarist 31. julij - J. K. Rowling, angleška pisateljica 16. avgust - Abdirahman Omar Osman, somalijski politik († 2019) 21. avgust - Igor Grdina, slovenski zgodovinar, literarni zgodovinar in libretist 22. avgust - Igor Jurič, slovenski novinar 24. avgust - Reggie Miller, ameriški košarkar 28. avgust - Shania Twain, avstralska pevka 7. september - Angela Gheorghiu, romunska sopranistka 13. september - Alojz Kovšca, slovenski obramboslovec, politik in urar 14. september - Dimitrij Medvedjev, ruski politik 19. september - Branko Cestnik, slovenski duhovnik in filozof, pater klaretinec Sunita Williams, ameriška astronavtka indijsko-slovenskega rodu 6. oktober - Jürgen Kohler, nemški nogometaš 18. oktober - Vita Mavrič, slovenska igralka in šansonjerka 21. november - Björk, islandska glasbenica Edi Pucer, slovenski televizijski voditelj 1. december - Robert Pešut - Magnifico, slovenski glasbenik 25. december - Dimitrij Olegovič Mironov, ruski hokejist Smrti 4. januar - Thomas Stearns Eliot, angleško-ameriški pesnik, nobelovec (* 1888) 10. januar - Antonín Bečvář, češki astronom (* 1901) 24. januar - Sir Winston Churchill, britanski državnik, politik in nobelovec (* 1874) 15. februar - Nat King Cole, ameriški glasbenik (* 1919) 21. februar - Malcolm X, ameriški aktivist (* 1925) 23. februar - Stan Laurel, angleški komik in igralec (* 1890) 14. marec - Stanko Premrl, slovenski skladatelj in glasbeni pedagog, (* 1880) 18. marec - Faruk, egiptovski kralj (* 1920) 21. april - Sir Edward Victor Appleton, angleški fizik, nobelovec (* 1892) 18. maj - Eli Cohen, izraelski vohun (* 1924) 13. junij - Martin Buber, avstrijsko-judovski filozof (* 1878) 14. junij - Venčeslav Arko, slovenski kirurg (* 1902) 14. julij - Hasan Brkić, bosanskohercegovski pravnik in politik (* 1913) 27. avgust - Le Corbusier, švicarsko-francoski arhitekt (* 1887) 4. september - Albert Schweitzer, nemško-alzaški zdravnik, človekoljub, filozof, nobelovec (* 1875) 8. september - Hermann Staudinger, nemški kemik, nobelovec (* 1881) 11. oktober - Dorothea Lange, ameriška fotografinja (* 1895) 12. oktober - Paul Hermann Müller, švicarski kemik, nobelovec (* 1899) 22. oktober - Paul Tillich, nemško-ameriški teolog in filozof (* 1886) 10. november - Aldo Nadi, italijanski sabljač (* 1899) 5. december - Janez Lipušček, slovenski operni pevec (* 1914) 16. december - William Somerset Maugham, angleški pisatelj in dramatik (* 1874) Nobelove nagrade Fizika - Sin-Itiro Tomonaga, Julian Schwinger, Richard Phillips Feynman Kemija - Robert Burns Woodward Fiziologija ali medicina - François Jacob, André Lwoff, Jacques Monod Književnost - Mihail Aleksandrovič Šolohov Mir - UNICEF


text: 1964 (MCMLXIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Dogodki 5. januar - v Jeruzalemu se srečata Papež Pavel VI. in patriarh Atenagoras I., kar je prvo srečanje voditeljev rimskokatoliške in pravoslavnih cerkva po 15. stoletju. 9. januar - izbruhne upor za suverenost nad Panamskim prekopom; v večdnevnih spopadih med ameriškimi vojaki in panamskimi civilisti je ubitih 24 ljudi. 29. januar – 9. februar - v Innsbrucku (Avstrija) potekajo IX. olimpijske zimske igre. 7. februar - The Beatles ob prihodu v Združene države Amerike doživijo bučen sprejem in sprožijo pravo »beatlemanijo«. 25. februar - Muhammad Ali postane svetovni boksarski prvak v težki kategoriji. 27. – 28. februar - na Pohorju se odvija prva Zlata lisica. 20. marec - ustanovljena je Evropska organizacija za raziskave vesolja, predhodnica Evropske vesoljske agencije. 31. marec - v državnem udaru je strmoglavljen brazilski predsednik João Goulart, s čimer se začne 21-letna diktatura vojaške hunte. 20. april - ameriški predsednik Lyndon B. Johnson in sovjetski premier Nikita Hruščov hkrati oznanita zmanjšanje proizvodnje materialov za izdelavo jedrskega orožja. 26. april - Tanganjika in Zanzibar se združita v Tanzanijo. 2. maj - v New Yorku in San Franciscu potekajo prvi študentski protesti proti vietnamski vojni. Kitajci osvojijo zadnji neosvojeni osemtisočak Šišo Pangmo. 24. – 25. maj - v neredih, ki izbruhnejo zaradi sodnikove odločitve na nogometni tekmi v Limi (Peru), umre 319 ljudi, 500 je ranjenih. 12. junij - Nelson Mandela je še s sedmimi soobtoženci v Južni Afriki obsojen na dosmrtno ječo in premeščen v zapor na otok Robben. 2. julij - z zakonom je ukinjena rasna segregacija v Združenih državah Amerike. 6. julij - Malavi razglasi neodvisnost od Združenega kraljestva. 16. avgust - general Nguyen Khanh prevzame oblast v Južnem Vietnamu in uvede novo ustavo, ki so jo pomagali napisati na ameriški ambasadi. 21. september - Malta postane neodvisna država. 1. oktober - na Japonskem je odprt prvi odsek hitre železnice Šinkansen med Tokiem in Osako. 10. – 24. oktober - v Tokiu potekajo XVIII. olimpijske igre. 12. oktober - Sovjetska zveza izstreli Voshod 1, prvo vesoljsko plovilo z veččlansko posadko in brez skafandrov. 14. – 15. oktober - Nikita Hruščov je odstavljen s položaja voditelja Sovjetske zveze, na oblast prideta Leonid Brežnjev in Aleksej Kosigin. 19. oktober - nekaj minut pred pristankom na beograjskem letališču strmoglavi letalo Iljušin Il-18 s sovjetsko državno delegacijo, ki bi morala sodelovati na proslavi osvoboditve mesta. 24. oktober - Zambija postane neodvisna država. 28. november - proti Marsu je izstreljena medplanetarna vesoljska sonda Mariner 4. 30. december - Konferenca združenih narodov o trgovini in razvoju postane stalen organ Generalne skupščine OZN. Rojstva 15. februar - Chris Farley, ameriški filmski igralec, komik († 1997) 22. februar - Dan Brown, ameriški pisatelj 9. marec - Juliette Binoche, francoska igralka 21. marec - Hitoši Murajama, japonski fizik 30. marec - Tracy Chapman, afroameriška glasbenica, pevka, avtorica besedil 4. april - Ivan Korčok, slovaški politik in diplomat 26. maj - Lenny Kravitz, ameriški glasbenik, pevec judovskega rodu 19. junij - Boris Johnson, britanski politik, novinar in publicist 26. junij - Sandra Bullock, ameriška filmska igralka 16. julij - Miguel Indurain, španski kolesar 30. julij - Jürgen Klinsmann, nemški nogometaš 1. avgust - Miran Stanovnik, slovenski motociklist in politik 2. avgust - Vlasta Jeseničnik, slovenska novinarka 15. avgust - Melinda Gates, ameriška filantropinja 10. september - Igor Fjodorovič Letov, ruski rock glasbenik, pesnik 12. oktober - Martin Balluch, avstrijski filozof in aktivist za pravice živali 20. oktober – Kamala Harris, ameriška političarka 22. oktober - Dražen Petrović, hrvaški košarkar († 1993) 31. oktober - Marco van Basten, nizozemski nogometaš in trener 5. november - Alenka Godec, slovenska pevka 6. november - Nenad Firšt, slovenski skladatelj, dirigent in organizator 20. november - Jaša Jamnik, slovenski igralec in režiser 26. november - Vreni Schneider, švicarska smučarka 13. december - Arturs Krišjānis Kariņš, latvijski politik, evroposlanec in jezikoslovec 23. december - Eddie Vedder, ameriški glasbenik, pevec, kitarist 27.december - Zoran Rožič, slovenski slikar, pesnik in fotograf Smrti 11. januar - Franc Ksaver Meško, slovenski rimskokatoliški duhovnik in pisatelj (* 1874) 3. februar - Clarence Irving Lewis, ameriški filozof (* 1883) 18. marec - Norbert Wiener, ameriški matematik (* 1894) 5. april - Douglas MacArthur, ameriški general (* 1880) 12. april - Evert Willem Beth, nizozemski logik, filozof in matematik (* 1908) 14. april - Rachel Carson, ameriška biologinja in okoljevarstvenica (* 1907) 24. april - Gerhard Domagk, nemški bakteriolog, nobelovec (* 1895) 28. april - Alexandre Koyré, francosko-ruski filozof in zgodovinar (* 1892) 20. maj - James Franck, nemški fizik, nobelovec (* 1882) 27. maj - Džavaharlal Nehru, indijski politik (* 1889) 30. maj - Leó Szilárd, madžarsko-ameriški fizik (* 1898) 1. julij - Maks Samec, slovenski kemik (* 1881) 7. avgust - Earl Charles Slipher, ameriški astronom (* 1883) 12. avgust - Ian Fleming, britanski pisatelj (* 1908) 29. avgust - Juš Kozak, slovenski pisatelj (* 1892) 28. september - Harpo Marx, ameriški komik (* 1888) 20. oktober - Herbert Hoover, ameriški politik (* 1874) 17. december - Victor Franz Hess, avstrijsko-ameriški fizik, nobelovec (* 1883) 29. december - Ivan Grafenauer, slovenski literarni zgodovinar in etnolog (* 1880) Nobelove nagrade Fizika - Charles Hard Townes, Nikolaj Genadijevič Basov, Aleksander Mihajlovič Prohorov Kemija - Dorothy Crowfoot Hodgkin Fiziologija ali medicina - Konrad Emil Bloch, Feodor Lynen Književnost - Jean-Paul Sartre Mir - Martin Luther King Jr.


text: 1963 (MCMLXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 22. januar - Francija in Zahodna Nemčija se s podpisom elizejske pogodbe zavežeta k spravi in tesnejšemu sodelovanju. 21. februar - potres uniči večino mesta Marj v Libiji in zahteva okrog 300 žrtev. 17. marec - po več dneh ognjeniške aktivnosti izbruhne gora Agung na Baliju; piroklastični tokovi uničijo več vasi in povzročijo smrt okrog 2000 ljudi. 21. marec - ameriške zvezne oblasti dokončno zaprejo kaznilnico Alcatraz, preostalih 27 jetnikov je premeščenih drugam. 22. marec - Please Please Me, debitanski album skupine The Beatles, izide pri založbi Parlophone. 7. april - razglašena je nova jugoslovanska ustava, država uradno spremeni ime v Socialistična federativna republika Jugoslavija in Josip Broz - Tito dobi položaj dosmrtnega predsednika. 12. april - policija v Alabami aretira Martina Luthra Kinga ml., Ralpha Abernathyja in Freda Shuttleswortha zaradi »prirejanja parade brez dovoljenja«. 28. april - na parlamentarnih volitvah v Italiji zmaga Krščanska demokracija z Aldom Morom na čelu. 15. maj - na zadnjo misijo ameriškega programa vesoljskih poletov Mercury z oznako Mercury-Atlas 9 je izstreljena kapsula Faith 7 z astronavtom Gordonom Cooperjem. 25. maj - v Adis Abebi je ustanovljena Organizacija afriške enotnosti. 5. junij - v Montréalu se odvija prvi nabor lige NHL. 16. junij - s sovjetsko odpravo Vostok 6 poleti v vesolje prva ženska, kozmonavtka Valentina Tereškova. 21. junij - Papež Pavel VI. je izvoljen za 262. papeža Rimskokatoliške cerkve. 26. junij - ameriški predsednik John F. Kennedy ima v Berlinu svoj znameniti govor »Ich bin ein Berliner«. 10. julij - Velenje postane upravno središče Šaleške doline. 26. julij - močan potres v Skopju (Makedonija) uniči večino mesta in zahteva več kot 1000 žrtev. NASA izstreli Syncom 2, prvi geostacionarni (geosinhroni) satelit. 5. avgust - Sovjetska zveza, Združene države in Združeno kraljestvo podpišejo sporazum o delni prekinitvi jedrskih preskusov. 15. avgust - po več dneh nemirov je strmoglavljen prvi predsednik Republike Kongo Fulbert Youlou. 28. avgust - Martin Luther King ml. ima med pohodom na Washington za službe in svobodo svoj znameniti govor »I have a dream«. 16. september - z združitvijo Malajske federacije, Singapurja, Severnega Bornea in Sarawaka nastane država Malezija. 29. september - s papeževim nagovorom se prične drugi del Drugega vatikanskega koncila. 1. oktober - Nigerija dobi svojo prvo ustavo in postane republika. 4. oktober - hurikan Flora, eden najsmrtonosnejših atlantskih ciklonov, doseže Hispaniolo in Kubo ter zahteva skoraj 7000 žrtev. 9. oktober - voda zaradi plazu preplavi jez Vajont v severovzhodni Italiji in povzroči smrt okrog 2000 ljudi. 1. november - z obratovanjem prične astronomski Observatorij Arecibo v Portoriku. 2. november - v vojaškem državnem udaru v Južnem Vietnamu je ubit predsednik Ngo Dinh Diem. 22. november - med procesijo v mestu Dallas, Teksas, je ustreljen in smrtno ranjen ameriški predsednik John F. Kennedy, na njegovo mesto pride dotakratni podpredsednik Lyndon Baines Johnson. 23. november - BBC predvaja prvo epizodo znanstvenofantastične serije Doctor Who. 24. november - Lastnik nočnega kluba v Dallasu Jack Ruby ustreli in smrtno rani Lee Harveya Oswalda, atentaorja, ki je dva dni pred tem ubil ameriškega predsednika Kennedyja. Dogodek v živo predvaja na stotine televizij. 9. november - v eksploziji v premogovniku na Japonskem umre 458 rudarjev, dodatnih 839 mora na zdravljenje zaradi zastrupitve z ogljikovim monoksidom. 12. december - Kenija postane neodvisna država. 24. december - odprt je Aerodrom Ljubljana, danes Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana. Rojstva 1. januar - Srđan Dragojević, srbski režiser in scenarist 4. januar - Till Lindemann, nemški glasbenik 14. januar - Steven Soderbergh, ameriški filmski režiser 20. januar - Leon Novak, slovenski evangeličanski duhovnik in škof 21. januar - Hakeem Abdul Olajuwon, ameriški košarkar nigerijskega rodu 26. januar - José Mourinho, portugalski nogometni menedžer 2. feburar - Franc Bogovič, slovenski podjetnik, agronom in politik 7. februar - Karel Turner, slovenski pesnik, kantavtor 17. februar - Michael Jordan, ameriški košarkar 19. februar - Seal, angleški pevec 27. marec - Quentin Tarantino, ameriški filmski režiser 29. marec - Rajmond Debevec, slovenski športni strelec 6. april - Rafael Correa, ekvadorski politik 13. april - Gari Kasparov, ruski šahist 26. april - Jet Li, kitajski mojster borilnih veščin in igralec 29. april - Simona Weiss, slovenska pevka († 2015) 8. maj - Helena Blagne Zaman, slovenska pevka 24. maj - Joe Dumars, ameriški košarkar 25. maj - Mike Myers, kanadski igralec in komik 3. junij - Tošiaki Karasava, japonski gledališki in filmski igralec 6. junij - Vladimír Růžička, češki hokejist 9. junij - Johnny Depp, ameriški igralec scenarist, režiser, producent in glasbenik 15. junij - Helen Hunt, ameriška filmska igralka 24. junij - Anatolij Borisovič Jurkin, ruski pisatelj znanstvene fantastike 25. junij - George Michael, angleški pevec 29. junij - Anne-Sophie Mutter, nemška violinistka 16. julij - Srečko Katanec, slovenski nogometaš in nogometni trener 17. julij - Matti Nykänen, finski smučarski skakalec 3. avgust - James Hetfield, ameriški glasbenik 13. avgust - Roman Vodeb, slovenski (teoretski) psihoanalitik 22. avgust - Tori Amos, ameriška pevka 25. avgust - Miro Cerar (pravnik), slovenski pravnik in politik 4. september - Renato Jenček, slovenski dramski igralec 13. september - Sophie in 't Veld, nizozemska političarka 12. oktober - Satoši Kon, japonski režiser in stripar († 2010) 2. november - Borut Pahor, slovenski politik 20. november - William Timothy Gowers, angleški matematik 4. december - Sergej Bubka, ukrajinski atlet 18. december - Brad Pitt, ameriški igralec in producent Smrti 12. januar - Ramón Gómez de la Serna, španski pisatelj (* 1888) 14. januar - Julij Betetto, slovenski pevec, basist, skladatelj (* 1885) 28. januar - Jean-Felix Picard, švicarski znanstvenik, balonar (* 1884) 6. februar - Abd El Krim, maroški politik (* 1882/83) 28. februar - Radžendra Prasad, indijski politik (* 1884) 16. marec - William Henry Beveridge, britanski politik in ekonomist (* 1879) 27. marec - Bogomir Magajna, slovenski pisatelj, zdravnik in urednik (* 1904) 31. marec - Alfonz Gspan, slovenski entomolog, botanik in geometer (* 1878) 12. april - Kazimierz Ajdukiewicz, poljski logik in filozof (* 1890) 1. maj - Veza Canetti, avstrijska pisateljica in prevajalka (* 1897) Anton Sovre, slovenski filolog in prevajalec (* 1885) 6. maj - Theodore von Kármán, ameriški letalski inženir, matematik, fizik (* 1881) 11. maj - Herbert Spencer Gasser, ameriški fiziolog, nobelovec (* 1888) 3. junij - Papež Janez XXIII. (* 1881) 12. junij - Andrew Browne Cunningham, britanski admiral (* 1883) 17. junij - Alan Francis Brooke, britanski maršal (* 1883) 2. julij - Seth Barnes Nicholson, ameriški astronom (* 1891) 7. julij - Anton Vovk, slovenski rimsko-katoliški duhovnik, prvi ljubljanski nadškof (* 1900) 15. avgust - Vsevolod Vjačeslavovič Ivanov, ruski pisatelj (* 1895) 27. avgust - Garrett Morgan, ameriški izumitelj (* 1877) 31. avgust - Georges Braque, francoski slikar, kipar (* 1882) 25. september - Georg Lindemann, nemški general (* 1884) 11. oktober - Jean Cocteau, francoski pisatelj, dramatik, oblikovalec in režiser (* 1889) Edith Piaf, francoska pevka (* 1915) 14. oktober - Pavel Flere, slovenski publicist, organizator šolstva in kritik (* 1883) 2. november - Ngo Dinh Diem, vietnamski politik (* 1901) 22. november - Aldous Huxley, angleški pisatelj, kritik in filozof (* 1894) John F. Kennedy, ameriški politik (* 1917) J. D. Tippit, ameriški policist (* 1924) Clive Staples Lewis, britanski zgodovinar, pisatelj, kritik in radijski voditelj (* 1898) 24. november - Lee Harvey Oswald, ameriški marinec in atentator (*1939) 12. december - Theodor Heuss, nemški politik (* 1884) 14. december - Dinah Washington, ameriška pevka (* 1924) Nobelove nagrade Fizika - Eugene Paul Wigner, Maria Goeppert-Mayer, J. Hans D. Jensen Kemija - Karl Ziegler, Giulio Natta Fiziologija ali medicina - John Carew Eccles, Alan Lloyd Hodgkin, Andrew Fielding Huxley Književnost - Giorgos Seferis Mir - Mednarodni komite Rdečega križa, Liga skupnosti Rdečega križa


text: 1962 (MCMLXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki 1. januar - Zahodna Samoa (danes Samoa) pridobi neodvisnost od Nove Zelandije. 3. januar - papež Janez XXIII. izobči Fidela Castra. 9. januar - Kuba in Sovjetska zveza podpišeta trgovinski dogovor. 10. januar - plaz s perujske gore Huascarán pod seboj pokoplje več naselij in po oceni zahteva 4000 žrtev. 24. januar - Organisation de l'armée secrete izvede bombni napad na francosko veleposlaništvo v Alžiriji. 3. februar - Združene države Amerike razglasijo trgovinski embargo nad Kubo, kasneje spremenjen v skoraj popolnega, v odziv na kubansko nacionalizacijo lastnine ameriških državljanov. 4. – 5. februar - vêlika konjunkcija: med Sončevim mrkom je vseh pet s prostih očesom vidnih planetov in Luna poravnanih znotraj 16° ekliptike. 7. februar - v eksploziji premogovnika v Posarju (Zahodna Nemčija) umre 299 rudarjev. 20. februar - projekt Mercury: astronavt John Glenn v kapsuli Friendship 7 kot prvi Američan obkroži Zemljo. 2. marec - general Ne Win pride z vojaškim državnim udarom na oblast v Burmi. 18. marec - s podpisom sporazuma v francoskem kraju Évian-les-Bains se konča alžirska osamosvojitvena vojna. 3. april - Džavaharlal Nehru je izvoljen za de facto ministrskega predsednika Indije. 7. april - pisatelj Milovan Đilas je ponovno aretiran v Jugoslaviji, tokrat zaradi izida knjige Pogovori s Stalinom. 6. maj - Antonio Segni je izvoljen za predsednika Italije. 14. maj - španski kralj Juan Carlos I. se poroči s princeso Sofijo. 30. maj – 17. junij - v Čilu poteka Svetovno prvenstvo v nogometu, konča se z zmago brazilske reprezentance. 31. maj - v Izraelu obesijo častnika SS Adolfa Eichmanna, njegovo truplo kasneje kremirajo in pepel raztrosijo na morju. 11. junij - trije zaporniki pobegnejo iz zapora Alcatraz in izginejo brez sledu, kar ni uspelo nikomur drugemu. 20. junij - objavljena je prva številka revije Ekran. 30. junij - zadnji pripadniki Francoske tujske legije zapustijo Alžirijo. 1. julij - Burundi in Ruanda postaneta neodvisni državi. 5. julij - Alžirija postane neodvisna država, za prvega predsednika je izvoljen Ahmed Ben Bella. 12. julij - The Rolling Stones imajo prvi nastop v Londonu. 5. avgust - Nelson Mandela je aretiran v Južni Afriki pod obtožbo hujskanja k uporu. 6. avgust - Jamajka postane neodvisna država. 15. avgust - Nizozemska prepusti Zahodno Novo Gvinejo Indoneziji. 22. avgust - neuspešen poskus atentata na francoskega predsednika Charlesa de Gaulla. 27. avgust - proti Veneri izstrelijo medplanetarno vesoljsko sondo Mariner 2. 31. avgust - Trinidad in Tobago postane neodvisna država. 27. september - z izidom knjige Silent Spring avtorice Rachel Carson se prične okoljevarstveno gibanje. 29. september - izstreljen je kanadski Alouette 1, prvi satelit, izdelan izven Sovjetske zveze in ZDA. 10. oktober - mejni spor med Indijo in Kitajsko preraste v oborožen spopad. 11. oktober - pričetek drugega vatikanskega koncila. 14. oktober - kubanska raketna kriza: ameriško vohunsko letalo U-2 fotografira nameščanje sovjetskih balističnih izstrelkov na Kubi. 28. oktober - Nikita Hruščov oznani, da je ukazal odstranitev raket s Kube. Drugi del skrivnega dogovora z ameriškim predsednikom Kennedyjem - odstranitev ameriških raket iz Turčije - ostane skrivnost, zato dobi javnost vtis, da je Sovjetska zveza popustila. 6. november - Generalna skupščina OZN z resolucijo obsodi politiko apartheida v Južni Afriki in pozove članice naj prekinejo vojaške ter gospodarske zveze z državo. 30. november - burmanski politik U Tant je izvoljen za novega generalnega sekretarja OZN. 14. december - Mariner 2 leti mimo Venere in pošlje na Zemljo prve podatke o planetu. 24. december - kubanske oblasti izpustijo zadnjih 1113 ljudi zajetih med spodletelo invazijo v Prašičjem zalivu leto prej, v zameno za hrano v vrednosti 53 milijonov USD. Rojstva 13. januar - Brane Završan, slovenski igralec in šansonjer 17. januar - Jim Carrey, kanadski komik in igralec 23. januar - Jože Bavcon, slovenski botanik 30. januar - Abdulah bin Al-Hussein, jordanski kralj Jonas Žnidaršič, slovenski igralec in radijski ter televizijski voditelj 25. januar - Chris Chelios, ameriški hokejist grškega rodu 4. februar - Žiga Turk, slovenski informatik, politik in kolumnist 5. februar - Sandi Klavžar, slovenski matematik 6. februar - Axl Rose, ameriški glasbenik 10. februar - Cliff Burton, ameriški kitarist († 1986) 22. februar - Steve Irwin, avstralski zoolog in televizijski voditelj († 2006) 2. marec - Jon Bon Jovi, ameriški glasbenik in igralec 28. marec - Jure Franko, slovenski alpski smučar 28. april - Branko Jovanović Vunjak – Brendi, slovenski pevec († 2011) 10. maj - David Fincher, ameriški filmski režiser, scenarist in igralec 25. maj - Milan Zver, slovenski družboslovec in politik 28. maj - Branko Đurić, bosanski igralec in režiser 16. junij - Veronica Thörnroos, finska političarka in premierka Ålanda 3. julij - Tom Cruise, ameriški igralec 20. julij - Primož Ulaga, slovenski smučarski skakalec 30. avgust - Aleksander Litvinenko, ruski častnik († 2006) 4. september - Šinja Jamanaka, japonski zdravnik in biotehnolog, nobelovec 23. september - Zvonko Černač, slovenski politik in pravnik 12. oktober - Franc But, slovenski agronom, ekonomist, politik in diplomat Branko Crvenkovski, makedonski politik 16. oktober - Manute Bol, sudansko-ameriški košarkar († 2010) 19. oktober - Evander Holyfield, ameriški boksar 26. oktober - Davo Karničar, slovenski alpinist in ekstremni smučar 3. november - Anti Rinne, finski politik in predsednik vlade 11. november - Demi Moore, ameriška igralka in producentka 18. november - Kirk Hammett, ameriški kitarist 19. november - Jodie Foster, ameriška filmska igralka 9. december - Mia Žnidarič, slovenska pevka 15. december - Marko Pavliha, slovenski politik, poslanec, pravnik 27. december - Tomaž Toporišič, slovenski dramaturg, publicist in prevajalec Smrti 16. januar - Ivan Meštrović, hrvaški kipar in arhitekt (* 1883) 29. januar - Fritz Kreisler, avstrijsko-ameriški skladatelj in violinist (* 1875) 17. februar - Bruno Walter, nemški dirigent (* 1876) 19. februar - Georgios Papanikolaou, grško-ameriški karcinolog (* 1883) 11. marec - Vladimir Lamut, slovenski slikar, grafik (* 1915) 15. marec - Arthur Holly Compton, ameriški fizik, nobelovec (* 1892) 20. marec - Charles Wright Mills, ameriški sociolog (* 1916) 24. marec - Auguste Picard, švicarski izumitelj (* 1884) 29. april - Tanabe Hadžime, japonski sodobni filozof (* 1885) 6. maj - Edison Pettit, ameriški astronom (* 1889) 31. maj - Adolf Eichmann, nemški častnik SS in vojni zločinec (* 1906) 2. junij - Fran Saleški Finžgar, slovenski pisatelj, dramatik in prevajalec (* 1871) 6. julij - John Anderson, škotsko-avstralski filozof (* 1893) William Faulkner, ameriški pisatelj, nobelovec (* 1897) 8. julij - Georges Bataille, francoski knjižničar, pisatelj, filozof (* 1897) 5. avgust - Marilyn Monroe, ameriška igralka (* 1926) 9. avgust - Hermann Hesse, nemški pesnik in pisatelj, nobelovec (* 1977) 15. avgust - Lei Feng, kitajski vojak (* 1940) 18. avgust - Maks Fabiani, slovensko-italijanski arhitekt (* 1965) 15. september - William Weber Coblentz, ameriški fizik, astronom (* 1873) 9. oktober - Milan Vidmar, slovenski elektrotehnik, šahist, filozof in pisatelj (* 1885) 16. oktober - Gaston Bachelard, francoski filozof (* 1884) 31. oktober - Louis Massignon, francoski rimokatoliški duhovnik, orientalist in raziskovalec islama (* 1883) 7. november - Eleanor Roosevelt, ameriška borka za človekove pravice, prva dama ZDA (* 1887) 18. november - Niels Henrik David Bohr, danski fizik, nobelovec (* 1885) 15. december - Charles Laughton, angleški igralec, scenarist, producent in režiser (* 1899) 24. december - Wilhelm Ackermann, nemški matematik (* 1896) Nobelove nagrade Fizika - Lev Davidovič Landau Kemija - Max Ferdinand Perutz, John Cowdery Kendrew Fiziologija ali medicina - Francis Harry Compton Crick, James Dewey Watson, Maurice Hugh Frederick Wilkins Književnost - John Steinbeck Mir - Linus Carl Pauling