text: Po nekaj več kot treh mesecih na čelu Mercatorja predsednik uprave Toni Balažič ugotavlja, da bo treba sprejeti nekaj hitrih odločitev, ki bodo prekinile večletni negativni trend poslovanja najboljšega soseda. Za dolgoročnejšo stabilnost pa bodo morali izpeljati nekatere strukturne spremembe. In šele potem bo naš največji trgovec pripravljen za prodajo in bodo lastniki zanj iztržili maksimalen izkupiček. Na vrhu Mercatorja ste tri mesece. Kako globoko v drobovje družbe vam je uspelo pogledati? Spustili smo se kar globoko, saj razmere v družbi in okolju zahtevajo, da se podrobno seznanimo s stanjem v podjetju in takoj ukrepamo. Le tako smo lahko sprejeli kratkoročne ukrepe, s katerimi bomo lahko obrnili negativne trende. S srednje- in dolgoročnimi ukrepi pa želimo povečati vrednost Mercatorja in omogočiti lastnikom maksimizacijo vrednosti, kupcem pa kakovostno ponudbo cen. Nekateri analitiki so ob menjavi vodstva napovedovali, da se bo nova uprava soočila s padcem dobičkonosnosti in prihodkov. Kakšne so napovedi poslovnega rezultata za drugo četrtletje? S padanjem dobičkonosnosti se ni srečala samo ta uprava, ampak že prejšnja. Če malo analiziramo, vidimo, da Mercator že od leta 2008 izgublja relativno dobičkonosnost. Mercator je bil v zadnjem desetletju usmerjen predvsem v rast, kar je seveda dobro. Le tako je lahko dejansko postal največji trgovec v regiji. Slaba stran pa je, da je bila zaradi tega nekoliko zapostavljena dobičkonosnost podjetja, ki za lastnike ustvarja vrednost. Tudi s tem se zdaj intenzivno ukvarjamo. Lahko bolj konkretno opišete, v kakšni kondiciji je Mercator? Poslovnega rezultata prvega polletja še ne morem razkriti, ker smo kot delniška družba zavezani k predpisanemu načinu komuniciranja zaradi borze in delničarjev. Lahko pa povem, da bo načrte, ki jih je prejšnja uprava postavila za letos, težko doseči. Razlog lahko iščemo tudi v še slabših makroekonomskih trendih. Verjamemo pa, da bo z izvajanjem zastavljenih ukrepov druga polovica boljša kot prva. Kako nezavidljivo makroekonomsko stanje v Sloveniji vpliva na poslovanje podjetja? Makroekonomsko stanje je, tako v Sloveniji kot tudi v regiji, družbe postavila pred zelo zahtevne izzive. Vse države v regiji se ubadajo z enakimi problemi, to je visoko stopnjo zadolženosti, nizko stopnjo gospodarske rasti ali celo recesijo. Na Hrvaškem so zato dvignili stopnjo DDV, kar je povzročilo, da potrošniki kupujejo manj in cenejše izdelke. To vpliva na dobičkonosnost vseh v panogi. Srečujemo se z občutnim padcem povpraševanja. Poleg potrošniškega krča pa čutimo kreditni krč. Povsod v regiji je problem likvidnosti bančnega sistema, zato je dostop do denarja bistveno težji in ne zagotavlja nekega normalnega poslovanja. Denar pa je tudi vse dražji. Tretji dejavnik, ki se ga lahko še najbolj bojimo, pa je dvigovanje cen kmetijskih izdelkov in hrane. Že lani so bile cene kmetijskih surovin zelo visoke, letos pa se je ta trend še okrepil. Pšenica, koruza, soja imajo vpliv na pekovske in mesne izdelke. Vse to negativno vpliva na naše poslovanje. V Mercatorju bomo naredili vse, da se bomo z dobavitelji pogajali v korist potrošnika, vendar bo posledica dviga teh cen vidna tudi v strukturi povpraševanja. Poleg tega se dviguje cena nafte, kar povečuje še transportne stroške. Absolutno. Smo v zelo zahtevni situaciji. Glavne surovine se že nekaj let dražijo, kar negativno vpliva na višanje stroškov poslovanja podjetij in na povpraševanje na trgu. Ali zaradi teh razmer opažate kakšen zasuk pri potrošnikih? Ali so kupci pripravljeni plačati nekoliko več za izdelke slovenskega porekla ali se selijo v diskontne prodajalne, v katerih je teh izdelkov manj? Zanimivo je, da se oba trenda krepita. Zadnja potrošniška raziskava je pokazala, da se delež Slovencev, ki želi kupovati domačo hrano, malenkostno povečuje. Dejstvo je, da je kriza privedla do padca kupne moči. Zato čedalje več Slovencev kupuje cenejše izdelke v diskontih, v katerih je delež slovenske prehrane bistveno manjši. Cena postaja pomembnejša kot kakovost. Normalno je, da se potrošnik vede vedno bolj racionalno, zato se bo Mercator v prihodnje še bolj potrudil, da bo njegova ponudba konkurenčna vsem drugim ponudnikom in da bo ponudil več kot diskont. Mnoge izdelke, ki jih kupci lahko dobijo drugod, jih lahko tudi pri nas, vendar je v Mercatorju ponudba mnogo širša. Mercator ostaja zvest tudi lokalnim izdelkom, ki do polic nimajo dolge transportne poti. Kako boste utrdili položaj Mercatorja na domačem trgu? Katere bodo nujne poteze pri ustavitvi padanja tržnega deleža Mercatorja na domačem trgu v primerjavi z drugimi trgovci oziroma kako bo Mercator še vedno ostal najboljši sosed? Če poenostavim, mislim, da se moramo v Mercatorju znova naučiti vsak dan razveseljevati kupce. Poleg tega moramo našim zaposlenim vrniti nasmeh na obraz in jih vzpodbuditi k vsakodnevnemu boju za potrošnika. To je odgovornost slehernega zaposlenega v Mercatorju. V praksi to pomeni, da moramo nadaljevati ukrepe, ki smo jih že začeli izvajati. Dvigniti moramo kakovost storitve v naših trgovinah, to mora ostati pomembna prednost pred drugimi trgovci. Skrbeti moramo, da delež slovenskega blaga v naših trgovinah, ki je daleč največji v Sloveniji, takšen tudi ostane. Še bolj se bomo osredotočili na sveži program. Zavedamo se, da mora biti Mercator cenovno konkurenčen, zato bomo poenostavili razumevanje vrednosti, ki jo potrošnik dobi v Mercatorju. Kaj to pomeni? Potrošniku veliko dajemo skozi torkove in četrtkove popuste, skozi kartične bonitete in podobno. Dejstvo pa je, da naš kupec preslabo prepozna vse, kar mu Mercator vrne. To moramo v prihodnjih mesecih spremeniti. Poleg tega moramo jasno opredeliti in bolje upravljati različne formate naših trgovin. Če gledamo razvoj trgovin v zadnjih dvajsetih letih, vidimo, da so se razvijali predvsem hipermarketi. Zanimivo je, da je posledica krize tudi to, da potrošniki manj zahajajo v hipermarkete, v ospredje pa ponovno prihaja mala oziroma srednje velika sosedska trgovina. To je Mercatorjeva pomembna konkurenčna prednost, saj ima več kot petsto trgovin. To je dvakrat več, kot jih imajo vsi drugi trgovci skupaj. S tega vidika smo še vedno najboljši sosed. Več pozornosti pa moramo nameniti prenovi tako ponudbe kot tudi videza teh malih sosedskih trgovin. Kako vladni varčevalni ukrepi vplivajo na trgovino? Ali je viden upad potrošnje oziroma ali ga pričakujete? Kakšni so trendi v potrošnji in kupni moči prebivalcev? Statistični urad je ugotovil, da potrošnja v trgovini upada že tretje leto zapored. To občutimo tudi v Mercatorju. Kriza se kaže tako v količini kot tudi strukturi nakupov. Dejstvo je, da vsi varčevalni ukrepi vplivajo na potrošnjo. Na to je vplival tudi dvig DDV na Hrvaškem. Ta ukrep je povzročil več kot petodstoten padec potrošnje. Za državo je zelo pomembno varčevanje za krpanje proračunske luknje in zunanje zadolžitve, po drugi strani pa se je treba zavedati, da je zagon gospodarstva zelo odvisen od potrošnje in da vsi ti ukrepi negativno vplivajo nanjo. Pomembno je, da se tega zaveda vsaka vlada. Mislim, da se slovenska tega zaveda, zato pričakujem ukrepe, ki bodo ponovno zagnali potrošnjo. Med njimi bi poudaril zagon infrastrukturnih projektov in davčne razbremenitve družb in posameznikov. Samo tako bomo lahko zagnali novi gospodarski ciklus. Sicer bomo obstali na začetku spirale. Signali iz vladne palače so ravno nasprotni. Mislim, da zavedanje obstaja, upam pa, da bo šla tudi akcija v to smer. Kakšna je vaša vizija razvoja Mercatorja in zakaj prav takšna? Mercator je ena najboljših slovenskih družb in lahko predstavlja veliko vrednost za lastnike, poleg tega je lahko hrbtenica razvoja za povezane panoge, saj ima s svojo velikostjo tudi ogromne multiplikativne učinke na celotno gospodarstvo, družbo, zaposlovanje ... Naša vizija je, da bi ostal številka ena v regiji, da bi dejansko postal najboljši trgovec v smislu storitve in ponudbe za potrošnike ter dobičkonosnosti za lastnike. Potencial imamo, vendar je to lažje reči kot doseči. Prve korake do tega cilja pa smo že naredili. Dejstvo je, da tržni delež Mercatorja na ključnem, domačem trgu pada že nekaj let. To moramo ustaviti z ukrepi, ki sem jih prej naštel in smo jih že začeli izvajati. Želimo si povrnitev zaupanja naših kupcev, hkrati lahko tudi drugim deležnikom zagotovimo, da lahko skupaj v kriznih časih dosežemo več. Ta pada predvsem zaradi diskontnih trgovin? Za to sta ključna dva razloga. Prvi so gotovo diskonti, spremenjene navade potrošnikov in padanje kupne moči zaradi recesije. Drugi pa je to, da je Mercator v nove prodajne površine investiral manj kot konkurenca. Drugi so odpirali nove površine, Mercator pa ni bil tako agresiven, zato je izgubljal tržni položaj. Naše prepričanje je tudi, da se moramo lotiti sanacije hrvaškega dela Mercatorja, zato smo že sprejeli nekatere ukrepe, da ustavimo trende. V Srbiji, Črni gori in BiH pa želimo nadaljevati rast prometa in dobičkonosnosti. Še naprej želimo vlagati in na omenjenih ključnih trgih rasti s prevzemi. Za to imamo pripravljene projekte, da bomo dobro zastavljeno pozicijo še okrepili. To so trgi, na katere se želi Mercator v prihodnje osredotočiti. Družba ima dokaj visoko stopnjo zadolženosti, zato smo sprejeli nekaj kratkoročnih ukrepov. Nekoliko smo spremenili projekt monetizacije, to je odprodaje nepremičnin, in predvidevamo, da se bo lahko Mercator že letos bistveno razdolžil in s tem pomembno pomagal bančnemu sistemu. Ta projekt je tik pred implementacijo. Računamo na to, da bomo v mesecu ali dveh začeli izvedbo. Letošnja monetizacija predvideva dve tranši v skupni vrednosti 250 milijonov evrov, kar predstavlja četrtino zadolžitve Mercatorja in več kot polovico današnje vrednosti družbe na borzi. Kako je to, glede na nepremičninski trg, mogoče? Mnogi so bili skeptični, ali je ta projekt v tem času izvedljiv. Ob prihodu v Mercator smo se zavedali, da je monetizacija nujna, predvsem zaradi razmer v bančnem sektorju. Hitro smo analizirali ta projekt in pospešili implementacijo. Predvideli smo več manjših tranš prodaje nepremičnin, katerih celotna vrednost znaša 1,7 milijarde evrov, s tem smo razširili krog potencialnih globalnih investitorjev. Zdaj so velike okoli sto milijonov evrov in moram reči, da se je v zadnjem mesecu kar precej investitorjev odzvalo na naš poziv za oddajo nezavezujočih ponudb. To kaže, da zaupanje v Mercator med tujimi vlagatelji še vedno obstaja in da verjamejo v njegovo prihodnost. Z resnimi projekti in njihovo dobro izpeljavo pa lahko v tujini dobiš nova sredstva za financiranje. Za kakšne vlagatelje gre? To so globalni nepremičninski skladi. Omenili ste prevzeme v Srbiji in BiH. Lahko navedete kakšne konkretne tarče? Ne še. Kakšno pa je stanje v Bolgariji in Albaniji? Je za Mercator še smiselno, da vztraja na teh trgih? Mercator na teh dveh trgih ne posluje pozitivno. V preteklosti se je odločil za strategijo vstopa po malih korakih, strategijo greenfielda. S tem ni dosegel resnega tržnega položaja in dovolj velike moči do lokalnih dobaviteljev. Zato na teh dveh trgih resno proučujemo alternativne možnosti. Vsak dan lahko beremo, da se Mercator prodaja. Kakšen je odnos uprave do prodaje najboljšega soseda? Vsi v upravi verjamemo, da je stabilen lastnik nujen za razvoj družbe. Eden od razlogov slabšega poslovanja Mercatorja v zadnjih letih je verjetno to, da sta se družba in menedžment ukvarjala z nenehnimi prodajnimi procesi in zato manj z upravljanjem podjetja. Sam menim, da je stabilno in dolgoročno lastništvo nujno. Dejstvo pa je, da je trenutek za prodajo težak, ker so makroekonomske razmere v regiji zelo slabe in ker Mercator danes preprosto ni pripravljen za prodajo, saj se ubada s težavami na trgu, z visoko zadolžitvijo in neosredotočenostjo. Če želijo lastniki maksimizirati vrednost podjetja, mora menedžment pripraviti Mercator za prodajo. V praksi to pomeni, da Mercator danes ni osredotočeno in učinkovito podjetje, ampak je konglomerat nekih dejavnosti. Od prodaje tehničnih, gradbenih izdelkov, dnevne potrošnje, turističnih dejavnosti do tekstila in po novem goriva, hkrati pa je največje nepremičninsko podjetje v regiji. Poleg vsega je še delno vertikalno integriran v pekarsko industrijo, delno v konditorstvo. Vse to vpliva na visoko stopnjo zadolžitve podjetja in zmanjšuje njegovo vrednost. Prepričani smo, da lahko v prihodnjih dveh ali treh letih najdemo in izvedemo rešitve za vsakega od teh izzivov. Preprosto rečeno, Mercator se mora pripraviti za prodajo in biti pred tem v dobri kondiciji. Torej, želite vrednost delnice dvigniti nad 221 evrov, kolikor je bila zadnja ponudba? Mislim, da cena na borzi trenutno ne izraža realne vrednosti Mercatorja. Prepričan sem, da je potencial vrednosti mnogo večji, kar nakazujejo javnosti znane ponujene cene iz bližnje preteklosti. Drugih elementov ponudbe ne poznam in danes, ko še ni novega prodajnega postopka, bi bilo prenagljeno karkoli komentirati. Prejšnja uprava je med vrsticami dala vedeti, da bi bil Agrokorjev prevzem dejansko sovražni prevzem. Se strinjate s tem mnenjem? Tako jasnega mnenja prejšnjega vodstva do ponudbe Agrokorja nisem zasledil. Mislim, da je bila v tistem trenutku, cenovno gledano, ponudba Agrokorja korektna. V konzorciju prodajalcev je veliko bank. Ali pri poslovanju čutite njihovo dvojno vlogo. Na eni strani so lastniki in zahtevajo dividende, na drugi pa vaše kreditodajalke. Situacija je morda nekoliko nenavadna. Mislim, da so se banke znašle v položaju, ki si ga niso želele. Lastništvo podjetij je odmik od njihove osnovne dejavnosti, zato ga želijo, kljub neugodnemu trenutku, odprodati. Čutimo pa krizo na finančnem trgu, ker so finančni viri vedno dražji in čedalje težje dostopni. Prej ste dejali, da želite biti prvi v regiji. Verjetno podobno želi tudi Agrokor. Da. V regiji bo v prihodnosti dinamika konkuriranja drugačna kot danes. Obstajajo trije veliki igralci. Na eni strani je belgijski Delhaize, na drugi pa Agrokor in Mercator. Konkurenčen boj med nami bo zanimiv in pomemben. Poleg tega bodo novi in obstoječi lokalni trgovci spremenili dinamiko konkuriranja. Kot vidimo, nekateri diskonti šele agresivneje vstopajo na trge jugovzhodne Evrope. Z vstopom Hrvaške v EU bodo nekateri trgovci pospešili svoje dejavnosti na njihovem trgu, kar bo vplivalo na panogo v celotni regiji. Pravite, da Mercator šele čakajo priprave za prodajo. Med te najbrž sodi notranja stroškovna učinkovitost. Kaj konkretno nameravate storiti? Uprava verjame, da je v prihodnjih dveh do treh letih mogoče prihraniti med 60 in 80 milijoni evrov na leto na račun kratko- in dolgoročnih ukrepov. Vsekakor moramo postati bolj stroškovno učinkoviti, v smislu razmerja med administracijo in zaposlenimi v neposredni prodaji. Postati moramo uspešni pri nabavi, kar ne pomeni zgolj agresivnejših pogajanj, ampak tudi iskanje novih virov. Pri upravljanju naših objektov moramo postati stroškovno učinkovitejši, izboljšati moramo logistiko in upravljanje obratnega kapitala. Vseh teh pet dejavnikov bo prispevalo k temu, da bomo dosegli zastavljene stroškovne cilje. To bo imelo velik vpliv na dobičkonosnost družbe, na drugi strani pa moramo del te dodane vrednosti vrniti kupcem tako, da bodo to znali prepoznati. Nekatere kratkoročne ukrepe smo že začeli. Res pa je, da bomo večje strukturne spremembe začeli izvajati postopoma v prihodnjih mesecih. Omenili ste Mercatorjevo razpršenost na različne dejavnost (bela tehnika, tekstil, bencinski servisi ...). Nameravate kakšne dejavnosti opustiti oziroma kakšne intenzivneje razvijati? Mercator je najboljši v svoji osrednji dejavnosti. Vsem drugim moramo najti ali izboljšati vsebino. S tem se dejansko ukvarjamo in se bomo do konca leta še ukvarjali. Primer Mercatorja Tehnike je gotovo velik izziv. Podobno kot mama je tudi Mercator Tehnika zelo neosredotočena družba. Pokriva vse, od prodaje avdiovizualnih aparatov do gradbenega materiala in pohištva. Želimo, da Mercator Tehnika najde novo vsebino in kategorijo, na katero se bo znala osredotočiti. Ko bo to storjeno, verjamem, da lahko dobi tudi regijsko dimenzijo. Enako velja za Modiano, ki je regijsko sicer bolj prisotna. Prizadevamo si izboljšali ponudbo, ki bo uspešneje konkurirala vsem prisotnim tekstilnim multinacionalkam. Vzor Modiani je lahko naš Intersport, ki je poslovno in regijsko še uspešnejši. Bencinski servisi so za nas velik izziv. Kupljeni so bili lani. Ideja, da imaš bencinski servis zraven hipermarketa, je smiselna. Dejstvo pa je, da teh osemnajst lokacij, ki smo jih kupili, ni zraven naših nakupovalnih centrov. V bistvu moramo to ponudbo razširiti in testirati, ali daje slovenskemu potrošniku kakšno dodano vrednost. Primeri iz tujine, denimo angleški Tesco ali Carrefour v Franciji, kažejo, da bi ta ponudba lahko bila zanimiva. Je pa trgovina z naftnimi derivati izrazito zahtevna. Skratka, enako kot matična družba se bodo morale tudi hčerinske družbe bistveno bolj osredotočiti na svojo dejavnost in biti bistveno bolj agresivne in učinkovite. Mercator ima v Sloveniji največ prodajnih površin, od majhnih do velikih. Kakšne so želje z upravljanjem teh trgovin? Kakšno je vaše stališče do franšiznih prodajaln? Želja in cilj je, da dvignemo prepoznavnost in kakovost ponudbe. Ne glede na to, ali je trgovina v naši lasti ali pa je franšiza. Franšizni sistem je vsekakor zanimiv in s tem lahko dopolnjujemo našo razvejanost. Vsekakor pa je v prihodnosti naša želja franšize še bolj povezati s cilji Mercatorja in še bolje upravljati te prodajne površine. Franšiza, kot sistem upravljanja, bo obstala in jo bomo tudi naprej razvijali. Kar zadeva lastništvo nepremičnin, pa iz tujih zgledov vidimo, da večina trgovin nima lastnih nepremičnin, ampak jih najemajo. To je tudi model, ki mu želimo slediti, zato smo se lotili projekta monetizacije. Kakšen bo vaš odnos do dobaviteljev, predvsem v luči smiselnosti in možnosti samopreskrbe Slovenije in seveda cenovne konkurenčnosti slovenskih izdelkov? Mercator je izredno pomemben za obstoj slovenske prehrambne industrije. Sam sem v tej industriji delal [Fructal, Žito] in videl, da je Mercator ključen tako za razvoj kot tudi dobičkonosnost teh podjetij. Kar se bo v prihodnje dogajalo z Mercatorjem, bo imelo vpliv tudi na dobavitelje, vendar se morajo oni prav tako zavedati, da morajo biti primerljivi z najuspešnejšimi prehrambnimi multinacionalkami, s katerimi si dejansko konkurirajo. Mislim, da se bo v Sloveniji živilskopredelovalna industrije nadalje konsolidirala. Če pogledamo bilance teh podjetij, vidimo, da mnogo že nekaj let niso dobičkonosne. Zato verjamem, da se bodo konsolidirale in postale bolj konkurenčne. Samopreskrba ni samo politični pojem, ampak bo imela tudi ekonomski smisel. Slovenija ima trenutno nizko samopreskrbo, v povprečju nekje okoli 40 odstotkov. Tako smo ranljivi in odvisni od dogajanja na tujih trgih. Zaradi odvisnosti od uvoza je slovenska prehrambna industrija zelo občutljiva za hipna gibanja na borzi. Samo z dolgoročno postavitvijo prehranske verige in odnosa med živilskopredelovalno industrijo in kmetovalci se je tem deviacijam mogoče izogniti. Ne gre pa samo za občutljivost za cene, ampak dejanskega dostopa do surovin. Slovenija je bila v zadnjem letu kar precej tednov brez dostopa do sladkorja, kar je bil velik problem. To daje vedeti, da je preskrba s prehrano strateškega pomena za vsako državo. Kakšne pa so možnosti, da se lokalno pridelana hrana prodaja v 500 Mercatorjevih trgovinah? Že v ponedeljek bomo odprli prvo Mercatorjevo tržnico. S tem se želimo izogniti vsem vmesnim členom in lokalno pridelano hrano neposredno pripeljati v lokalno trgovino. Prvo takšno tržnico odpiramo v hipermarketu Šiška v Ljubljani, podobno bomo naredili v vseh naših nakupovalnih centrih v Sloveniji. Ti izdelki bodo posebej označeni, standardizirali smo le embalažo, na katero bodo vsi naši lokalni dobavitelji odtisnili poreklo. Tako bo potrošnik zelo hitro izvedel, kje je bilo kaj pridelano. To bo eden od dokazov dobrega sodelovanja med lokalnimi pridelovalci in trgovino. S tem se bomo izognili dolgim transportnim potem, ki negativno vplivajo na ekologijo in kakovost blaga. V prvem koraku bomo zagotavljali sveže sezonsko sadje in zelenjavo. Mercator lahko postane pomembna hrbtenica razvoja slovenske zelenjavne in sadjarske verige. Kaj bo to pomenilo s cenovnega vidika? Zelo različno, na to ni enostavnega odgovora. Ni nujno, da bo lokalno pridelana hrana vedno tudi cenovno najugodnejša. Poskrbeli bomo, da bo potrošnik vedno imel izbiro med cenovno konkurenčnimi izdelki in lokalnimi, bolj ekološko pridelanimi izdelki. Tuji primeri kažejo, da je potrošnik pripravljen plačati več za lokalno pridelano hrano. Ta ima prednosti, ker prinaša ekonomske učinke lokalnim pridelovalcem in je bolj ekološka. V Sloveniji imamo zelo stroge predpise, predvsem za integrirano pridelano hrano. Tam je dovoljena manjša uporaba fitofarmacevtskih preparatov in gnojil, zato so izdelki bolj zdravi. Delal sem v dveh velikih prehrambnih podjetjih in povedati moram, da absolutno zaupam slovenski prehrambni industriji. V njej obstaja visoka stopnja zavesti o pomenu kakovosti hrane. Prav lepo je videti oddelke, pristojne za kakovost in razvoj, kako so s tem obsedeni. Prej ste sedeli na drugi strani pogajalske mize, ko ste se s trgovci borili za višje odkupne cene. Ali zdaj ta pogajanja razumete drugače? Razumem jih popolnoma enako. Ne glede na to, na kateri strani mize si, moraš skrbeti za poslovno bilanco svojega podjetja. Prej sem se boril za uspešnost prehrambne industrije, zdaj se bom za uspešnost trgovine. Izkušnja iz prehrambne industrije pa mi bo koristila, da bomo z njimi še bolj tesno sodelovali. Prepričan sem, da tesno sodelovanje med dobavitelji in trgovcem lahko pripelje do boljših poslovnih rezultatov pri obeh in večjih koristi za potrošnika. Do konca leta bomo dobavitelje še bolj vključili v naše trženjske aktivnosti. Bili ste na čelu Fructala. Tega so prodali srbskemu Nektarju, ki je v nekaj mesecih napovedal, da bo v Ajdovščini ostala le proizvodnja za slovenski trg, preostalo bodo preselili v Srbijo in Makedonijo. Zamenjali so nekaj dobaviteljev sadja, obdržali pa dobavitelja tetrapaka, ker je imel Fructal ugodnejše pogoje. Ali za Fructal res ni bilo drugega poslovnega modela kot prodaja? To je zelo kompleksno vprašanje. Vsekakor ima lastnik legitimno pravico, da optimizira svoje premoženje. Nektar je bil v regiji dejansko Fructalov največji konkurent in med temi je praviloma največja stopnja prekrivanja, a hkrati veliko možnosti za optimizacijo poslovanja. V primeru kakšnega drugega lastnika, ki ne bi bil iz regije, bi bil rezultat verjetno drugačen. To najbrž velja še za prodajo kakšnega drugega podjetja? Lastnik vedno maksimizira svoje premoženje.


source: fineweb

text: 06.09.2010 - 10.09.2010 Hokejsko društvo Mladi Jesenice in Drsalni klub Jesenice v sodelovanju z Zavodom za šport Jesenice vabijo v začetni tečaj drsanja. Tečaj bo potekal v dvorani Podmežakla od ponedeljka 06.09.2010 do petka 10.09.2010 vsak dan od 17:00 do 18:00 ure. Udeleženci morajo imeti: Z začetniki bodo na ledu tudi starši, zato naj bodo tudi oni primerno oblečeni in obuti. Če obvladajo drsanje, naj pridejo z drsalkami. Cena tečaja: 20 € Udeležence po zaključenem tečaju vabimo na redno tedensko vadbo. HD Mladi Jesenice DK Jesenice Zavod za šport Jesenice


text: Balada Balada je krajša lirsko-epska pesem, ki po navadi obravnava kak nenavaden dogodek. Zapisana je v vezani besedi (poezija) in ima notranjo zgradbo v obliki dramskega trikotnika. Praviloma so balade dramatično napete, postopno ustvarjajo temačno ozračje, ki napoveduje nesrečen konec. Pomembno vlogo v baladah igra dvogovor. V tovrstnih pesmih neredko nastopajo tudi nadnaravne sile. V srednjem veku je bila balada v Franciji in Italiji ljudska plesna pesem, ljudske balade pa poznajo vsa ljudstva. Do danes se je ohranilo največ srednjeveških balad, ki zajemajo snov iz ljudskih bajk in pripovedk. Ljudske balade delimo na več pod balad (ženska , klačanska , novelistična...). Razvoj balade[uredi | uredi kodo] Balada v prevodu pomeni plesati, korenine tovrstnega pesništva pa so v Provansi. Balada je bila namreč v srednjem veku v Franciji in Italiji lirska ljudska plesna pesem v stalni obliki. Iz Francije se je razširila naprej na Škotsko, kasneje pa se je začela širiti tudi po drugih deželah. Umetni baladi je postavil temelj nemški pesnik Gottfried August Bürger s svojo »Lenoro« leta 1773, za najboljšega pesnika francoske stare balade pa velja Francois Villon. Mnogo lepih balad prihaja tudi iz Poljske, Rusije, Češke, Hrvaške, Srbije in drugod. Slovenska balada[uredi | uredi kodo] Pri nas se je balada najprej razvila v ljudski poeziji. Snov je črpala iz domačih bajk in pripovedk, uporabljali pa so se tudi tuji motivi, prilagojeni domačim razmeram. Ženske balade obravnavajo različne tedanje probleme žena in deklet, kar je lepo videti v baladah kot sta »Desetnica« in »Lepa Vida«. Tlačanske balade prikazujejo trpljenje tlačanov, ki so živeli pod osovraženo gospodo. Novelistične balade obravnavajo različne ljubezenske teme, balada pa kmalu najde pot tudi v naše umetno pesništvo in zavzame v njem eno prvih mest. V vsaki dobi je balada dobila odlične predstavnike. Vrste balad[uredi | uredi kodo] - Romantična balada je lirsko-epsko-dramska pesnitev temačnega značaja. Konec je vedno tragičen, balada pa ima živo dramatsko zgradbo. Najprej pokaže položaj in ustvari občutje, nato napetost lagodno stopnjuje in se nazadnje presenetljivo konča. Pogosto uporablja napet dialog in številna pesniška sredstva: glasovno slikanje, ponavljanje vseh vrst in druge pesniške figure. France Prešeren je mojstrsko napisal nekaj romantičnih balad, med katerimi velja omeniti balade »Povodni mož«, »Ribič« in »Prekop«. - Realistična balada je izrazito epska pesnitev. Tukaj je zasnova kratka, sledi ji skop in nagel oris ter strm zaplet. Njen slog je zelo zgoščen. Izrazit tip realistične balade je pri nas ustvaril Anton Aškerc. Njegova »Ponočna pesem« je tipičen primer realistične balade. - Moderna balada je izrazito lirska pesnitev. Ne učinkuje več z dogajanjem, ampak le še z občutjem. Od nekdanje balade je poleg grozotnega občutja in dramatske zgodbe ostal samo še presenetljiv, tragičen konec. Tukaj je pripovedovanje še bolj zgoščeno kot pri realistični baladi in po obsegu so moderne balade prav kratke. Prvo moderno lirsko balado je pri nas napisal Fran Gestrin (»Pesem o prepelivi«).


text: Ročno izdelana vabila V zadnjem času je na slovenskem tržišču vse večja izbira poročnih vabil. Vendar poročna vabila, ki jih lahko kupimo so največkrat stiskana, saj bi bila unikatna poročna vabila precej dražja od tiskanih vabil. Čeprav neveste danes največkrat tiskajo vabila kar doma. To največkrat naredijo s laserskim tiskalnikom. Najlepša vabila še danes veljajo za tista, ki so napisana ročno. Vabila so osebni vtis, ki pokaže tudi karakter mladoporočencev. Kot smo napisali so najlepša poročna vabila tista, ki so izdelana in napisana ročno. Kot smo omenili že so ročno izdelana vabila najlepša, zato se vse več mladoporočencev odloča, da jih bodo kar sami izdelali in uporabljali svojo domišljijo.


text: V Hongkong je USA Hostel, ki je priljubljen pri poslovnih in tudi pri običajnih popotnikih, saj je to območje primerno za restavracije, nakupovanje, ogled znamenitosti. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Gostje hotela imajo možnost, da uživajo v ogledovanju zanimivih mestnih atrakcij: zgdradba Chungking Mansions, Mošeja in islamski center Kowloon, Konzulat Maldivov. V USA Hostel naredijo vse, da se bodo gostje počutili prijetno in udobno. To je zaradi tega, ker se hotel trudi ponuditi najboljše storitve. Trgovine, restavracija, Wi-Fi na javnih mestih, dvigalo, prostor za kajanje so samo nekatere od dodatnih storitev. V USA Hostel se nahaja 140 okusno opremljenih spalnic, ki nudijo z dostop do brezžičnega interneta (brezplačen), sprejemni pult, tuš, sobe za nekadilce, klimatska naprava maksimalno udobje. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Uživajte v enkratnih in resnično prestižnih storitvah v USA Hostel.


text: Minister za zdravje, gospod Gantar, kakšen bo vaš odziv?!? Dne 20. junija 2013 smo organizacije Eko krog, Društvo Focus, Greenpeace v Sloveniji ter Slovenska zveza za javno zdravje, okolje in tobačno kontrolo na ministrstvo za zdravje naslovili javni poziv. V njem zahtevamo, naj širšo javnost celovito seznani s tveganji, ki jih kurjenje premoga prinaša za zdravje ljudi in pozvali k pripravi načrta odprave teh tveganj. Rok, ki smo mu ga postavili, je 1. julij 2013. Da v pozivu nismo sami, pričata spodnji fotogaleriji. Na odziv ministrstva še čakamo. Premogovne elektrarne so med najhujšimi viri strupenih onesnaževalcev zraka tako v EU in Sloveniji kot globalno. Kisli plini, saje in prašne emisije iz premoga so največji industrijski viri mikroskopskega onesnaženja s prašnimi delci, ki se usidrajo globoko v pljuča in krvni obtok. To onesnaženje škoduje zdravju dojenčkov, otrok in odraslih, povzroča srčne napade, raka pljuč, povečuje pa tudi pogostost astmatičnih napadov ter drugih dihalnih problemov. Najpogostejša bolezenska stanja, povezana z onesnaženjem na račun sežiganja lignita in premoga, lahko uvrstimo v tri skupine: (1) respiratorna obolenja, kot so astma, kronična obstrukcijska pljučna bolezen, pljučni rak ... (2) kardiovaskularna obolenja, kot so srčna aritmija, koronarna srčna bolezen, srčna insuficienca ... ter (3) nevrološka obolenja, kot so ishemična kap in zaostanek v razvoju


text: Skupina petnajstih kitajskih fotografov je v enem letu Kitajsko prepotovala po dolgem in počez, ter fotografirala družine vseh kitajskih etničnih skupin. Fotografije so objavljene v knjigi “Harmonična Kitajska: Oris Kitajskih 56 etničnih skupin.” Od 5.7 milijona posnetih fotografij si lahko ogledate izbor 56-ih. Čeprav je določene fotografije potrebno gledati z nekoliko kritične distance, te vendarle prinašajo lep vpogled v kitajski etnični mozaik. Vir in ostale fotografije: ChinaHush — Harmonious China: A Sketch of China’s 56 Ethnicities


text: Posedite v prijetni senci dreves trga in uživajte ob pogledu na čudovito neorenesančno zgradbo Prve gimnazije, živahno dogajanje pred njo ter začutite utrip iz Trga svobode. Trg generala Maistra krasijo še fontana, spomenik generalu Maistru in spomenik časnikarju Antonu Tomšiču. Pot lahko nadaljujete do čudovitega Mestnega parka s tremi ribniki, ki je le minuto ali dve vstran. V neposredni bližini se nahajata še Mariborski grad na eni in zgradba Mestne občine Maribor na drugi strani trga. Spomenik generala Rudolfa Maistra Na stiku parkovnega in tlakovanega dela trga so leta 1987 postavili spomenik generala Rudolfa Maistra in šest let zatem trg preimenovali v Trg generala Maistra. Ob spomeniku stoji lipa, zasajena ob razglasitvi samostojnosti Slovenije leta 1991, v zemljo pa je zakopana steklenica z listino, ki opisuje ta slovesni dogodek. Turistično informacijski center Maribor Partizanska cesta 6a 2000 Maribor Telefon : 02 234 66 11 Faks : 02 234 66 13 E-pošta : Spletna stran : www.maribor-pohorje.si GPS Northing (N) : 46,5616 GPS Easting (E) : 15,6481


text: Izvajalec : Turistično promocijski in informacijski center TržičNaslov : Trg svobode 18 4290 TržičTelefon : 04 59 71 536Faks : 04 59 71 513e-mail : www.trzic.si Ob vodnih rakah, zaradi katerih so Tržič imenovali tudi »gorenjske Benetke«, se bomo mimo nekdanjih fužin in kovaških delavnic sprehodili skozi staro mestno jedro do Tržiškega muzeja. Minimalno število udeležencev V Tržiškem muzeju je moč začutiti podjetnost starih tržiških rodbin. V razstavljenih zbirkah je na ogled celoten postopek od usnja do čevlja, skrivnostne recepture in postopki strojenja kož ter njegovo veličanstvo čevelj, ki je stoletja prihajal izpod rok spretnega tržiškega čevljarja. Kovinske polknice in vrata, sušilne odprtine na strehah, firb'c okno, zanimivi portali in opestniki so le nekatere izmed zanimivosti, ki jih bomo spoznali na poti do Galerije livarstva Kavar. Ob ogledu razstavljenih livarskih izdelkov se bomo seznanili z zgodovino kopanja rude in železarstva v Tržiču in okolici, z zgodovino livarstva in ulivanja v bron. Predstavili nam bodo tudi kovine in orodja, ki se uporabljajo v livarstvu, posamezne faze dveh livarskih postopkov ter proizvodnjo v livarski delavnici (ogled trenutnih postopkov). Ob Tržiški Bistrici, kjer so nekdaj stali mlini in žage, je ob prijetnem gostinskem lokalu nastal muzej na prostem, kjer je predstavljena kulturna in stavbna dediščina alpskega in karavanškega področja. Po kosilu se bomo seznanili še s starimi obrtmi (kovaštvo, čebelarstvo, medičarstvo, svečarstvo...) in izdelki ljudske umetnosti, kot so npr. panjske končnice. Z oblikovanjem predmetov kulturne dediščine iz lesa in poslikave le-teh se ukvarjajo tudi v Mojstrski delavnici Kosmač v Bistrici pri Tržiču. Predmeti predstavljajo most s preteklim časom in kažejo preprostost slovenskega človeka ter njegovo tesno povezanost z naravo. : 10 Največje število udeležencev : 40 Ogledivodeni Cena: 15,78 € na osebo (vključuje vodenje, nezgodno zavarovanje, vstopnine in kosilo)


text: Vela Luka |Vela Luka| |Država:||Hrvaška| |Število prebivalcev:||4380 (2001)| |Občina:||Vela Luka| |Županija:||Dubrovniško-neretvanska županija| |Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.| Vsebina Geografija[uredi | uredi kodo] Vela Luka, ki leži na koncu istoimenskega zaliva, je največje naselje na otoku. Največji del meta leži na blagih pobočjih 150 m visokega vrha Splinski Rat, in ravnico pod vrhom 183 m visokega Humić-a. Samo mesto je z okoliškimi griči dobro zaščiteno pred severnimi in južnimi vetrovi, medtem pa je poleti izpostavljeno osvežujočemu maestralu. Mesto se je pričelo intenzivneje naseljevati v prvih desetletjih 19. stoletja. V južnem kraku zaliva je ladjedelnica »Greben«, ki nudi usluge tudi navtičnim turistom. Pristaja se lahko ob pomolu, kjer morje doseže globino do 4 metre, ali ob 150 metrov dolgi pristaniški obali, kjer je morje globoko do 5 metrov. Zaliv je varen pred vetrovi, le kadar piha močan zahodnik so lahko valovi večji. Na obali v mestnem parku stoji spomenik padlim partizanom, delo kiparja Mirka Ostoje. Jugozahodno od mesta se nahaja manjše jezero Blato. Velo Luko trajekt povezuje s Splitom ter Ublijem na otoku Lastovo. Prebivalstvo[uredi | uredi kodo] V Veli Luki stalno živi 4380 prebivalcev (popis 2001). |Pregled števila prebivalcev po letih[1]| |1857||1869||1880||1890||1900||1910||1921||1931||1948||1953||1961||1971||1981||1991||2001| |1218||0||1940||2632||3563||4334||5026||4038||4091||4310||4297||4193||4398||4464||4380| Gospodarstvo[uredi | uredi kodo] Ob zalivu Kale, katerem so sloji »zdravilnega blata«, so zgradili moderen zraviliški kompleks »Kale«, v katerem nudijo medicinsko vodeno rehabilitacijo. Zgodovina[uredi | uredi kodo] Vela Luka je bila naseljena že v neolitiku, kar dokazujejo najdbe v Veloj Spilji in najdbe na lokaciji Benificij. Tu so pri arheoloških izkopavanjih našli ostanke iz rimskega obdobja, verjetno gre za vilo rustiko. V predelu Gradina se nahaja cerkev sv. Ivana, ki se prvič omenja leta 1415. Mestni muzej ima prostore v palači »Franulović-Repak«. Poleg navedenega, imamo tudi zbirko slik sodobne umetnosti, fotografij in skulptur domačih in svetovnih umetnikov, ki je bila v 70. letih podarjena mestu Vela Luka. V veliki razstavi privatne Galerije Anke Prizmić-Sege, ki je bila odprta leta 1983, se hranijo številne skulpture in slike te priznane umetnice, rojene v Veli Luki. Viri in opombe[uredi | uredi kodo] - - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. - Srečko Vilhar, Albert Klun: Prva in druga prekomorska brigada (Nova Gorica, 1967), 268. Glej tudi[uredi | uredi kodo] Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Vela Luka|


text: William Grover-Williams |William Grover-Williams| |Narodnost||Britanec| |Dirke za Veliko nagrado[1]| |Aktivne sezone||1926 - 1936| |Moštva||Automobiles Ettore Bugatti, Automobiles Talbot| |Dirke||29| |Zmage||5| |Osvojene stopničke||7| |Pole pozicije||0| |Najhitrejši krogi||6| |Prva dirka||Velika nagrada Provanse 1926| |Prva zmaga||Velika nagrada Francije 1928| |Zadnja zmaga||Velika nagrada Le Baule 1933| |Zadnja dirka||Velika nagrada Monaka 1936| William Grover-Williams je pokojni francosko-britanski dirkač, ki je pred drugo svetovno vojno dosegel več zmag na pomembnejših evropskih dirkah za Veliko nagrado. Leta 1943 je bil kot vohun s strani Nemcev zajet in spomladi leta 1945 usmrčen. Kariera[uredi | uredi kodo] William Grover-Williams se je rodil 16. januarja 1903 v Montrougu, predmestju Pariza, angleškemu očetu in francoski materi. Ob izbruhu prve svetovne vojne se je družina preselila v Monako, kjer se je William zaposlil kot šofer. Poučen kot mehanik in fasciniran nad motoriziranimi vozili, je Grover-Williams kupil motocikel in z njim začel dirkaško kariero. Po vrnitvi v Pariz leta 1919 je delal kot šofer znanem irskemu umetniku Williamu Orpenu. V sezoni 1926 se je začel z Bugattijem udeleževati francoskih dirk. Prvo zmago je dosegel v sezoni 1928, ko je zmagal na dirki za Veliko nagrado Francije. Zmago na dirki za Veliko nagrado Francije je ponovil tudi v naslednji sezoni 1929, ko je bila to edina evropska dirka najvišjega range Grandes Épreuves, ob tem pa še na prvi dirki za Veliko nagrado Monaka z dirkalnikom Bugatti 35B, kjer je premagal favoriziranega Rudolfa Caracciolo z Mecedesom. V sezoni 1931 je skupaj s Cabertom Conellijem zmagal na prvenstveni dirki za Veliko nagrado Belgije, ob tem pa še na dirki za Veliko nagrado La Baule, na kateri je zmagal še v letih 1932 in 1933. Nato se je udeleževal dirk le še občasno do izbruha druge svetovne vojne, kjer je sodeloval v francoskem odporniškem gibanju skupaj z dirkačema Robertom Benoistom in Jeanom-Pierrom Wimillom, bil zajet in s strani Nemcev leta 1945 usmrčen v Berlinu. - Velika nagrada Belgije 1931 - Velika nagrada Francije 1928, 1929 - Velika nagrada La Baule 1931, 1932, 1933 - Velika nagrada Monaka 1929 Viri in reference[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: William Grover-Williams|


text: Nove informacijsko komunikacijske tehnologije prinašajo tudi korenite spremembe v načine poučevanja in učenja. Danes govorimo o e-izobraževanju, na obzorju pa je, v skladu z idejo vsepovsodnega računalništva tako imenovano mobilno izobraževanje (m-izobraževanje). V didaktičnem smislu je potrebno poznati različne pristope oziroma modele izobraževanja, pri čemer pa sodobna tehnologija postavlja tako pred učitelja kot pred učenca nove izzive in nove možnosti. Nekatere tehnologije so že dobro znane in uveljavljene. Omenimo naj uporabo različnih spletnih učilnic in izobraževalnih portalov. Atraktivnost izobraževalnih gradiv lahko dosežemo z intenzivno uporabo multimedijskih in interaktivnih elementov, kot so različne računalniške simulacije in animacije. Kreativni učitelj, ki stalno posodablja svoje elektronsko učno gradivo, hitro spozna, da je pri pripravi takih gradiv potrebno mnogo vloženega truda, hkrati pa se sreča s problemi, ki jih predstavlja hiter razvoj računalniških tehnologij, ki postajajo po svoje neskladne, po drugi strani pa odpirajo dodatne možnosti. Odpre se vprašanje, kako ponovno uporabiti in prilagajati s trudom pripravljeno digitalno vsebino. Rešitev najdemo v tako imenovanih ponovno uporabljivih učnih objektih. Pojavljajo in uveljavljajo se digitalne knjižnice, ki naj bi omogočale tudi mednarodno souporabo didaktičnih gradnikov. Vendar se pred nami pojavi novo vprašanje: tehnologije, ki jih pri tem uporabljamo, med seboj niso skladne, čeprav govorimo o standardih, ki pa niso konsistentni in se spreminjajo. Predmet naj bi dal možne odgovore na takšna vprašanja. Hkrati naj bi nakazoval primere dobre prakse in možne računalniško podprte aplikacije, kot so elektronsko preverjanje znanja, elektronske spletne ankete, vrednotenje kakovosti e-izobraževalnih gradiv. Opomba: ***Predmet se izvaja v angleščini, če so na predmet vpisani tuji študenti. Izvajalciprof.dr. Saša Divjak Šifra predmeta63518 Kreditne točke 6


text: Vaš zadnji obisk: 21.april 2014 03:59 iskane besede Vsak izmed nas pozna to nadlogo. Ponavadi jih dobimo, ko obujemo nove čevlje, ko menjamo udobne superge za nove sandale, ali ko se na bližnji hrib odpravimo v novih in neuhojenih pohodnih čevljih. Objavljeno 28.3.2014 v Gibanje in športna prehrana Tegale sejma je vsako leto manj, ugotavljava z rimljanko - zato tudi tisti "kao" v naslovu. No, vseeno je ostalo še nekaj stalnih punktov, kjer se vsako leto obvezno ustaviva in kakšno rečeva z rastavljalci. Vsako leto pa se najde tudi kaj novega. Blanchy 15.3.2014 Nekaj besed o Veliki noči, pirhih in njihovi zgodovini, pisanicah ter idejah o okraševanju. Objavljeno 14.4.2014 v Članki Granatna jabolka izvirajo iz Perzije. Rastejo na 5-8 metrov visokem drevesu granatovcu. Na vejah rastejo nasproti rastoči listi ter cvetovi, iz katerih se razvijejo sadeži. Semena uživamo sveža. Najbolj okusen je želatinasti kislo sladek ovoj semen. Objavljeno 16.6.2012 v Začimbe


text: A se spomnite črnega Instant Nail Effect laka znamke Barry M? Da? Ali se vam je dopadel? Da? Super, ker je Black Magic dobil družbo. Namreč pri Barry M so dali na tržišče tri nove odtenke. Odtenki so roza, bela in modra. Vsi so perfektni za pomlad in poletje. Super novička je, da se vsi obnašajo enako dobro kot njihov črni bratec. Prepričana sem, da vas je kar nekaj takih, ki vas zanima, kakšni so novi Instant Nail Effects v primerjavi s China Glaze Crackle Glaze. Zaenkrat predlagam, da si pogledate fotografije spodaj, saj le-te govorijo zase. 316 White Frost je bel crackle lak. Na prstancu je za primerjavo China Glaze – Lightning Bolt. Oba sta nanesena čez Barry M – Spring Green. Pink Fizz je roza crackle lak. Odtenek je svetlejši od China Glaze – Broken Hearted, ki je nanesen na prstanec. Oba sta nanesena čez Barry M – Navy. Blue Print je moder crackle lak, ki je nanesen čez Barry M – Indigo. Sledi gasilska fotka Barry M in China Glaze crackle lakov. Cena: 5,85€ za 10ml. Kje jih lahko kupite? Na spletni strani Ličila.si. Za konec bi rada dodala še nekaj besed o razlikah/podobnostih med Barry M in China Glaze crackle laki. Gledano iz daljave so si podobni. Če pa pogledamo pobližje, je opaziti nekaj razlik. Za moj okus Barry M laki lepše razpokajo. Druga razlika je tudi finiš. Barry M laki imajo mat finiš, medtem ko imajo China Glaze laki nek plastičen finiš. Menim, da je lažje delati z Barry M laki, ker lažje in lepše razpokajo. Ampak kot sem že napisala, fotografije govorijo zase. Me pa resnično zanima, kateri efekt je vam lepši? Barry M-ove ali China Glaze razpoke? *Nekatere izdelke sem dobila v oceno.


text: Turizem Turízem je pojem, pod katerim običajno razumemo potovanje zaradi razvedrila, oddiha ter njegove spremljajoče dejavnosti. Turizem je splet pojavov in odnosov, povezanih z aktivnostjo oseb, ki potujejo in bivajo v krajih zunaj svojega stalnega bivališča, neprekinjeno do največ enega leta, zaradi preživljanja prostega časa, zabave in poslovnih zadev. Turizem se razvija tam, kjer je dobro razvita gospodarska dejavnost na nivoju gospodarstva in industrializacijskega razvoja po nastanku prvih cest, trgovin, odličnih razmer za preživetje... Obstaja več načinov potovanja. Prvi je individualni, drugi je preko turističnega centra oz. agencije ali službe potovanja s turizmom. Glej tudi[uredi | uredi kodo] Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Poglejte si besedo turizem ali Turizem v Wikislovarju, prostem slovarju.|


text: Dnevni Horoskop: Nekoliko nestrpno se boste lotevali svojih obveznosti in preizkušali najrazličnejše bližnjice, ki pa ne bodo vedno najhitrejša pot do cilja. Morda se boste morali naučiti nekaj, kar ste do zdaj vztrajno zavračali. Ovni: kariera in denar V kateremkoli poklicu se bodo znašli, bodo ovni vedno usmerjeni navzgor, torej proti vrhu, manj kot to jih ne zanima. Zato potrebujejo neprestane izzive, s katerimi se lahko polno in kreativno dokazujejo ter razvijajo svoje sposobnosti. Ni potrebno poudarjati, da jih mora njihova služba ali delo zanimati.So zdravo ambiciozni in radi tekmujejo, poraze slabo ali pa sploh ne prenašajo, zato se zelo potrudijo, da zmagajo. Pri tem ne skoparijo s svojo voljo in energijo, če ste si ovna izbrali za svojega nasprotnika, raje trikrat premislite, saj se lahko zelo opečete. Ljubijo položaj vodje, ki jim je nekako naravno namenjen, podpirajo ga s svojo vizionarsko in pionirsko naravo, s katero povedejo pred sodelavci. Ti jim radi sledijo, čeprav ovni niso vedno znani po svoji diplomatski naravi.Ovni radi vidijo, da njihovi uspehi in dejanja govorijo sami zase, zato njihovo delovno mesto ni razkazovanje razkošja in prestiža. Le redko se bodo sami hvalisali, zato pa jim pohvala drugih vedno dobro dene. Laskanja se ne branijo, hitro pa spregledajo prisklednike in jih že naslednji hip tudi hladno prezrejo.Vedno potrebujejo izzive, ali še raje nepredvidljive situacije, ki jim poženejo kri po žilah, saj tako dajejo še več in še bolje od sebe. Dolgočasne seje ali služba, ki spominja na predčasni penzion, bo ovna pognala v depresijo, hitro se bodo pobrali nekam, kjer bosta njihov entuziazem in kreativnost bolj cenjena, pa tudi bolje plačana. Denar je redko ovnovo gonilo, in čeprav so materialno navadno dobro podprti, je to zato, ker jih je do tja prignala želja po uspehu, ne po materialnih koristih. Z drugimi besedami - važna je pot, ne cilj.Ko ga enkrat imajo, lahko z denarjem ravnajo zelo nepremišljeno, sami bi rekli instinktivno. Ne znajo varčevati za hude čase, rajši uživajo v trenutku in denar jemljejo kot sredstvo, ki jim pomaga uresničiti njihove sanje. So najboljša palica za vsako računovodsko zadnjico, saj so pri izdatkih popolnoma nepredvidljivi, včasih kar hazarderski - mimogrede lahko svoj novi športni avto zastavijo za partijo kart, če so prepričani v svojo srečo.Idealni poklici: gasilec, kirurg, zobozdravnik, mehanik, poklicni športnik, strojni inženir, psihiater, trener, poklici vezani na kovino.Foto: iStockphoto


text: Horovo oko Horusovo oko (izvorno Rajevo oko) je staroegipčanski simbol zaščite in moči, bodisi s strani Horusa ali Raja. V egipčanskem jeziku se je za simbol uporabljala beseda »vedjat« (po Zgodovini umetnosti avtorja M. Stokstada). Horusovo oko, izvorno Rajevo oko, je simboliziralo kraljevsko moč. Egipčani so verjeli, da jim bo ta simbol neuničljivosti pomagal pri ponovnem rojstvu. Našli so ga tudi pod 12. plastjo povojev mumije Tutankamona. Horus je bil staroegipčanski bog neba; eno od njegovih oči je bilo Sonce in drugo Mesec. Oko ima podobo očesa (in oznak okrog njega) sokola selca, med drugimi včasih tudi oznako »solze«. NATANČNEJE Horusovo oko ima zelo specifičen pomen. Oko sestavlja šest figur. Ti šesti deli ustrezajo šestim čutilom. Ti so: dotik, okus, sluh, misel, vid in vonj. To so vsi deli očesa. Oko je sprejemnik vnosa. Oko ima šest vhodov, preko katerih prejema podatke. Konstrukcija očesa je narejena po zelo natančnih določilih oz. Zakonih. Čutila so razporejena po njihovem pomenu in po tem, koliko energije mora oko zaužiti individualno, da lahko prejme poseben občutek. Vsi senzorični vnosi podatkov je hrana.


text: Belerofont Belerofont je bil vnuk kralja Sizifa. Opravil je veliko drznih dejanj (npr. ubil je Himero, pri tem mu je pomagala Atena) in se tako prevzel, da je hotel poleteti s Pegazom na Olimp. Zevs je nad Pegaza poslal oso, ki ga je splašila; Belerofont je padel s konja, se pohabil in oslepel. Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Belerofont|


text: Dalmacija (rimska provinca) |Dalmatia Dalmacija |rimska provinca| Rimske province na Balkanu po razdelitvi Ilirika na Panonijo in Dalmacijo |Glavno mesto||Salona| |Jeziki||latinščina, ilirski jeziki| |Politična struktura||rimska provinca| |Zgodovinsko obdobje||antika| |-||nastala z razdelitvijo Ilirika na provinci Panonijo in Dalmacijo||8 pr. n. št.| |-||ukinjena z razpadom Zahodnega rimskega cesarstva in priključena k Bizantinskemu cesarstvu||476| |Danes del|| Hrvaška Bosna in Hercegovina Črna gora Dalmacija (latinsko Dalmatia), antična rimska provinca, ki je obsegala sedanjo Dalmacijo in Istro ter njuno zaledje. Ime je dobila verjetno po ilirskem plemenu Dalmatov, ki je v klasični antiki živelo na vzhodni obali Jadranskega morja. Zgodovina[uredi | uredi kodo] Ozemlje Dalmacije je bilo od 4. st. pr. n. št. do ilirskih vojn, ki so se začele v 220. letih pr. n. št., severni del Ilirskega kraljestva.[1] Leta 168 pr. n. št. je ozemlje južno od Neretve postalo protektorat Rimske republike. Ozemlje severno od Neretve je prehajalo v rimsko posest postopoma, dokler ni bila v letih 32-27 pr. n. št. uradno ustanovljena rimska provinca Ilirik. Dalmatinska regija je postala del Ilirika. Od leta 6 do 9 so se Dalmati, skupaj s Panonci, večkrat uprli rimski oblasti in bili leta 10 dokončno poraženi. Provinca Ilirik se je zatem razdelila na provinci Panonijo in Dalmacijo, ki se je razširila v notranjost in zajela celotno Dinarsko gorstvo in večino vzhodne jadranske obale. Zgodovinar Theodore Mommsen v svojem delu Province Rimskega cesarstva piše, da je bila Dalmacija do 4. stoletja popolnoma romanizirana z latinščino kot uradnim jezikom. Analize arheoloških odkritij iz tistega obdobja kažejo, da je bil proces romanizacije precej selektiven. Mestna središča, tako na obali kot v notranjosti, so bila skoraj popolnoma romanizirana, medtem ko je bilo stanje na podeželju popolnoma drugačno. Iliri so kljub močnemu procesu romanizacije govorili svoj jezik, častili svoje bogove in obdržali svoje običaje. Svojo socialno-politično plemensko organizacijo so prilagodili rimski upravni in politični strukturi samo na najbolj nujnih področjih.[2] Po razpadu Zahodnega rimskega cesarstva leta 476 in na začetku preseljevanja narodov so Dalmaciji do leta 535 vladali Goti, potem pa je Justinijan I. Dalmacijo priključil Bizantinskemu cesarstvu. Pomembne osebnosti[uredi | uredi kodo] Sklici[uredi | uredi kodo] - T.C. Cheyne, J. Sutherland, BlackEncyclopaedia Biblica: A Critical Dictionary. - A. Stipčević, Iliri, Školska knjiga Zagreb, 1974, str. 70. - C.M. Hogan, Diocletian's Palace, The Megalithic Portal, Andy Burnham, 6. oktober 2007


text: Deutsche Grammophon Deutsche Grammophon je nemška založniška hiša in proizvajalka glasbenih zgoščenk in LP plošč. Znana je po visokih avdiofilskih standardih in najboljših svetovnih glasbenih umetnikih, ki snemajo zanjo. Predvsem so merodajni posnetki klasične glasbe. Družba Deutsche Grammophon je bila lastnica prve plošče Beatlov (Polydor Records). Bila je tudi pionir na področju izdelovanja zgoščenk za široko potrošnjo in debitirala s posnetkom Straussove Alpske simfonije, v izvedbi Herberta von Karajana in Berlinskih filharmonikov. Leta 1987 je Siemens odprodal svoj delež Deutsche Grammophonu, Philips pa je ostal večinski delničar. Leta 1998 je kanadski Seagram Company Ltd. kupil Deutsche Grammophon in PolyGram. Od tega leta dalje je Deutsche Grammophon združen v skupini produkcijskih hiš Universal Music Group, ki je del giganta Vivendi Universal. Glej tudi[uredi | uredi kodo] Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Deutsche Grammophon|


text: O predstavi Neke noči, se sredi Blaževe sobe znajdeta dva škrata. Blaž se prestrašen prebudi. Škrata mu izdata skrivnost, da lovita mesečino, ki jima bo pomagala odrešiti Avgusto. Avgusta je vila, ki je uročila Habada in je zaprta na njenem gradu, tako da ne more več prišiti jutranjo roso po poljih in njivah. Zato je tako huda suša in žitje vene. Blaž se odloči, da jima bo pomagal. A ker ke premalo časa, morajo najprej zaustaviti požeruha Čas in tako pravočasno priti do Hadabinega gradu. V vrč uklovijo mesečino, zaustavijo požeruha Čas in pravočasno prispejo do avguste. Na gradu se zgodi končni obračun. Ko se mesečina razlije po sobanah je urok razklet, Hadaba izpuhti in Avgusta se iz zelene kače spremeni nazaj v vilo z zelenimi lasmi. Dobro premaga zlo. Svetloba premaga temo. V mladostni dobi je pri večini ljudi značilno postopno prebujenje,v katerem se začne posameznik počasi zavedati sveta in sebe. Otroštvo je obdobje velike čustvene intenzivnosti. Otrok med prilagajanjem zunanjemu svetu doživi nemalo psihičnih pretresov. Pravljice so prav gotovo prvi kontakt, kjer je dobro in zlo ubesedeno in kjer se etika začne vspostavljati na nezavedni ravni. Podobe in simboli pravljic so resnica nekega drugega sveta. To je svet otroške domišljije, kjer se bijejo prve psihične bitke, na poti do odraslega in dogovornega človeka. Če sta Trnuljčiča. in Sneguljčica praprispodobi za dušo evropejskega človeka, je Avgusta pravgotovo prapodoba notranje nature pogansko-slovanskega izročila in Hadaba njeno nasprotje, kot krvoločna, škodoželjna, in zlobna narava človeka, ki jo je treba ukrotiti. Zgodba o Avgusti morda govori o procesu individualizacije fanta Blaža, ki se je v noči odpravil v svoj čarobni svet in tam srečal deklico ali pa morda o deklici Avgusti, ki je s svojo željo po svobodi priklicala dečka, da jo odreši temačne ujetosti. Na nek način gre za zgodbo o ljubezni. Civiliziran svet v katerem živi Blaž se sreča z naravo v čisti obliki, ki jo ponazarja Avgusta.


text: Presihajoče Cerkniško jezero je ena od svetovnih znamenitosti slovenskega Krasa. Obilne jesenske padavine napolnijo dolino z vodo, ki ostaja v idealnih razmerah še do začetka poletja. Poplavljene travne livade so idealno drstišče za ščuko, linja, klena in hkrati bogate s hrano za njihov zarod in mladice. Ko nastopi poletje, se voda umakne v strugo, z njo pa tudi ribe. Koncentracija rib je velika, zato je ribolov izredno dober. Glavna riba pri športnem lovu je ščuka, ki zaradi presihajočega značaja jezera ne dosega izjemnih mer, a zaradi številnosti zagotavlja dober ribolov. Linji in kleni dosegajo kapitalne mere, prav tako krapi. Ni redek ulov deset- ali večkilogramskega krapa. Cerkniško jezero upravljata: GPS Northing (N) : 45,7547 GPS Easting (E) : 14,3762


text: Elektromotor Eléktromotór je stroj, ki z električno energijo proizvaja mehansko. Uporablja se za pogon različnih strojev, vlakov, tramvajev in naprav. Njegovo gibanje povzročajo magnetna polja (razen pri elektrostatičnih motorjih). Elektromotorji se v grobem delijo na: Motorji na enosmerni tok[uredi | uredi kodo] Motorji na enosmerni tok so namenjeni priključitvi na vir enosmerne napetosti.Ta vrsta motorjev se je pojavila že v 19. stoletju in se pojavlja še danes. Glavni sestavni deli takih motorjev so: - stator (nepomični del motorja) - rotor (vrteči se del) - komutator, ki je del rotorja in predstavlja mehanski usmernik. - Ščetke oz. krtačke, ki se dotikajo komutatorja in služijo prevajanju toka. Enosmerni motorji s komutatorjem so bili do pojava motorjev na izmenični tok edina vrsta elektromotorjev. Ravno tako so se dolgo časa uporabljali za realizacijo reguliranih električnih pogonov, saj je možno vrtilni moment in vrtilno hitrost enostavno spreminjati s spreminjanjem rotorskega in statorskega toka. Problem takih motorjev sta kompliciranost izvedbe in občutljivost zaradi komutatorja in ščetk. Zaradi iskrenja, ki izvira iz ščetk in komutatorja, taki motorji niso najbolj primerni za okolja z eksplozivno atmosfero. Obstajajo tudi brezkrtačni (brushless) motorji, kjer ni komutatorja in z njim povezanih težav. Zasnova takega motorja je praktično enaka kot pri sinhronskih motorjih na izmenični tok. Stator ima več faz (vsaj 3), rotor pa je izdelan iz trajnega magneta. Za komutacijo tu namesto komutatorja skrbi elektronika, ki s pomočjo informacije o položaju rotorja, dobljene iz ene ali več Hallovih sond preklaplja napajanje statorskih faz tako, da nastane vrtilno magnetno polje. Taki motorji so robustni in se precej uporabljajo za motorje zelo majhnih moči (npr. za pogon majhnih ventilatorjev v osebnih računalnikih). Motorji na izmenični tok[uredi | uredi kodo] Motorji na izmenični tok so namenjeni priključitvi na vir izmenične napetosti. Ti motorji so se pojavili po odkritju vrtilnega magnetnega polja (Nikola Tesla, 1882) in danes predstavljajo pomemben delež električnih motorjev. Motorji na izmenični tok imaja dva glavna sestavna dela: stator in rotor. Na stator je nameščeno večfazno (navadno trifazno) navitje. Zaradi krajevnega premika faznih navitij in faznega premika faznih napetosti nastane vrtilno magnetno polje, katerega amplituda je konstantna. Slednji ustvarja elektromagnetni navor, ki vrti rotor. Vrtilno hitrost teh motorjev pogojuje električno omrežje, na katerega so priključeni. Motorji na izmenični tok se delijo glede na vrtilno hitrost rotorja: - Sinhronski motorji - rotor se vrti z enako vrtilno hitrostjo, kot vrtilno magnetno polje. Rotor je zasnovan kot večpolni elektromagnet, napajan z enosmernim tokom ali pa trajni magnet (za manjše motorje). Sinhronski motorji imajo zaradi svojih lastnosti od obremenitve praktično neodvisno vrtilno hitrost (trda karakteristika) in se uporabljajo za aplikacije, kjer je zahtevana konstantna hitrost vrtenja (npr. navijalni stroji, močno obremenjeni pogoni, časovni mehanizmi, itd). Tak motor sam ne more steči, zato je za zagon potreben zunanji pogon, ki ga pred vključitvijo na električno omrežje zavrti do sinhronske hitrosti, ki jo narekuje omrežje. Če je tak motor mehansko preobremenjen, pade iz sinhronizma in se ustavi. Preobremenljivost takih motorjev je do 2-kratne nazivne obremenitve (kratkotrajno). Na enak način kot sinhronski motorji so zasnovani tudi sinhronski generatorji, ki so danes najpogostejša oblika generatorjev v (predvsem večjih) elektrarnah. - Asinhronski motorji - rotor se vrti nekoliko počasneje kot vrtilno magnetno polje. Rotor je lahko izveden s trifaznim navitjem in drsnimi obroči, kar omogoča tudi težje zagone z uporabo dodatnih uporov v rotorskem tokokrogu, ki se tekom zagona zmanjšujejo (ročno ali avtomatsko z vrtilno hitrostjo). Lahko pa je rotor izdelan v obliki kratkostične kletke, ki jo sestavlja večje število medsebojno povezanih palic iz bakra ali aluminija. Slednja izvedba rotorja je preprostejša in bolj robustna, zato se najpogosteje uporablja. Asinhronski motorji so danes uporabljeni za večino električnih pogonov. Pri njih vrtilna hitrost rotorja pada z obremenitvijo (mehka karakteristika). Razlika med vrtilno hitrostjo rotorja in vrtilno hitrostjo magnetnega polja se imenuje slip in se po navadi izraža v procentih. Vrednost slipa pri motorskem načinu obratovanja je med 0 (razbremenjen motor) in 1 (zavrt rotor), pri nazivni obremenitvi pa znese nekaj odstotkov. Ti motorji so zmožni kratkotrajno prenesti velike preobremenitve (cca. 3-krat večje od nazivne mehanske obremenitve, posebne izvedbe tudi nekoliko več). - Univerzalni motorji so po zasnovi enaki kot enosmerni motorji. Značilnost teh motorjev je visoka vrtilna hitrost (nekaj tisoč ali celo nekaj 10000 vrtljajev v minuti), ki ni pogojena s frekvenco omrežne napetosti. Ravno zato ti motorji pri majhnih dimenzijah in masi lahko dosežejo veliko moč in se precej uporabljajo za pogon manjših strojev (kotne brusilke, vrtalni stroji, sesalniki za prah,...).


text: Sfera Sfêra je v matematiki površje krogle, torej dvorazsežna mnogoterost (ploskev), vložena v trirazsežni prostor. Grobo rečeno si lahko sfero predstavljamo kot milni mehurček ali žogo, torej kot nekaj votlega. Geometrija[uredi | uredi kodo] Še točneje je sfera množica točk v trirazsežnem evklidskem prostoru, ki ležijo na razdalji r od nepomične točke tega prostora. r je pozitivno realno število, ki se imenuje polmer dane sfere. V posebnem primeru r = 1 se takšna sfera imenuje enotska sfera. V koordinatni geometriji je sfera s središčem (x0, y0, z0) in polmerom r množica vseh takšnih točk (x,y,z), da velja Točke na sferi s polmerom r in središčem v izhodišču lahko parametriziramo s tremi enačbami Sfero s poljubnim polmerom in središčem v izhodišču opišemo z diferencialno enačbo: Površina sfere s polmerom r je 4πr2, prostornina krogle, ki jo določa, pa 4πr3/3. Krogla ima med vsemi ploskvami, ki ograjujejo dano prostornino, najmanjšo površino, in med vsemi zaprtimi ploskvami z danimi površinami zasede največjo prostornino. Zaradi tega se velikokrat pojavlja v naravi. Mehurčki in vodne kapljice v breztežnostnem prostoru zavzamejo obliko krogel, ker površinska napetost skuša zmanjšati njihovo površino. Sfero lahko opredelimo tudi kot ploskev, ki nastane z vrtenjem kroga ali polkroga okrog svojega premera. Če krožnico nadomestimo z elipso, nastane sferoid, oziroma rotacijski elipsoid. Takšno obliko sploščenega sferoida ima Zemlja v dovolj dobrem približku. Njena še točnejša oblika se imenuje geoid. Posplošitev v višje razsežnosti[uredi | uredi kodo] Krogle lahko posplošimo v druge razsežnosti. Za poljubno naravno število n je n-sfera množica točk v (n+1)-razsežnem evklidskem prostoru, ki ležijo na razdalji r od nepomične točke tega prostora, kjer je r kakor prej pozitivno realno število. - 0-sfera je par točk (-r, r), - 1-sfera je krožnica s polmerom r, - 2-sfera je navadna sfera - 3-sfera je sfera v štirirazsežnem evklidskem prostoru. Sfere za n > 2 včasih imenujemo hipersfere. n-sfera z enotskim polmerom in središčem v izhodišču se označuje Sn. n-sfera je zgled kompaktne n-mnogoterosti.


text: Select your language: View all products Od zrna v skodelico, sprošča aromo sveže kuhane kave s samo enim dotikom. Možnost nastavitve vseh funkcij za vedno najboljši ekspreso, kapučino in macchiato. De'Longhi Hrvatska d.o.o.Zagrebačka avenija 104d10090 ZagrebHrvatska / firstname.lastname@example.org www.delonghi.com/SLO © De'Longhi Hrvatska d.o.o. / Zagrebačka avenija 104d / 10090 Zagreb / Hrvatska (Croatia) / email@example.com / Vse pravice pridržane


text: Prizorišče Informacije : različna prizorišča LjubljanaDatum začetka : 30.5.2014Datum zaključka : 1.6.2014 : Križanke,Trg francoske revolucije 1 Druga godba, eden 25 najboljših glasbenih festivalov na svetu po izboru revije Songlines, bo letos odprla afriška glasbena zvezdnica Rokia Traore. Festival bo letos trajal le en vikend, glavnina programa pa bo potekala kot neprekinjen dvodnevni koncertni maraton. Druga godba, festival etno in "world music" glasbe ter, v manjšem obsegu, sodobnega jazza, v letu 2014 poteka 30. po vrsti. Sodi med najboljše evropske festivale nekoliko drugačne glasbe, ki jo je težko docela umestiti v ustaljene kategorije. Za festival Druga godba je značilno, da v Ljubljano pripelje najboljše glasbenike iz različnih okolij in glasbenih tradicij, ki se navezujejo na ljudska izročila, hkrati pa se posvečajo ustvarjalnemu raziskovanju. Izbor nastopajočih na festivalu je včasih celo kak korak pred svetovnimi trendi. Drugo godbo je vplivna britanska glasbena revija Songlines v letih 2009, 2010 in 2012 uvrstila med 25 najboljših festivalov na svetu. Več informacij bo na voljo na spletni strani organizatorja.


text: Naslov: Vršiška cesta 4280 Kranjska Gora Nad cesto, ki se na južni strani dviga na 1611 m visok preval Vršič, stoji nenavaden spomenik iz časa prve svetovne vojne. Ruska kapelica je postavljena v spomin na trpljenje tisočev in na smrt več sto ruskih ujetnikov. Ob njej je manjše grobišče. Umrli Rusi so večinoma pokopani v grobnici levo od kapelice. Kot nagrobnik je postavljena kamnita piramida z napisom v cirilici Synam Rossii (Sinovom Rusije). Do kapelice vodi stopnišče, ob njem je ruski grob s pravoslavnim betonskim križem. Zaradi težav z oskrbovanjem soškega zaledja se je avstrijska vojska že pred izbruhom vojne odločila čez Vršič zgraditi gorsko cesto. Zaradi pomanjkanja delovne sile so za gradnjo uporabili kar ruske vojne ujetnike. Z intenzivnim delom so začeli jeseni l. 1915. Pozimi, 12. marca 1916, se je s strmin Mojstrovke utrgal ogromen snežni plaz. Pod seboj je pokopal večje število ujetnikov in njihovih stražarjev. Natančnega števila umrlih ne ve nihče, podatki kažejo, da je preminulo od 170 do 300 Rusov in od 10 do 80 avstrijskih vojakov. Ob pokopavanju žrtev se je pojavila misel o postavitvi spomenika. Ruski ujetniki sami so s prostovoljnim delom do 1. novembra 1916 zgradili leseno kapelico. Postavljena je na kamnitih temeljih in je oblikovana kot centralen prostor s stolpičema ob straneh. Stolpiča sta zaključena v slogu baročnih kupol, kakor jih poznajo v Rusiji. Konstrukcija je lesena. Prvotno so jo obložili z lubjem, kasneje z deščicami. Streha je iz skodel in deščic, enako tudi čebulasta zaključka dveh stolpičev levo in desno od vhoda. Notranji prostor je majhen in skromen, le belo prebarvan. Na oltarju je med vojno stala ikona Matere božje, ki je po vojni izginila. Dopolnjeni oltar je iz narezanih drevesnih okroglic, na njem je ikonostas z ikonami, naslikanimi v oljni tehniki. Notranjost krasijo še kovani lestenci in svečniki ter fotografija s svečane otvoritve. Ob kapelici s pomočjo ruskih duhovnikov in drugih visokih predstavnikov države vsako leto organizirajo svečano spominsko mašo. Kapelica je prosto dostopna.Ruska kapelica pod Vršičem (360°) TIC Kranjska Gora Tičarjeva 2 4280 Kranjska Gora Telefon : 04 580 94 40 Faks : 04 580 94 41 E-pošta : Spletna stran : www.kranjska-gora.si individualni GPS Northing (N) : 46,4429 GPS Easting (E) : 13,7677


text: ||Domača stran > Cerkev > 2014-02-02 10:03:34 S papežem Frančiškom skozi minuli teden VATIKAN (nedelja, 2. februar 2014, RV) – »Birma, tako kot vsak drug zakrament, ni delo ljudi, ampak delo Boga, ki skrbi za naše življenje tako, da nas oblikuje po podobi svojega Sina, da bi nas naredil zmožne ljubiti kot ljubi On. Z birmo Bog v nas vlije svojega Svetega Duha, katerega delovanje prežame vso osebo in vse življenje,« je dejal papež Frančišek med splošno avdienco, ko je govoril o zakramentu birme. Splošna avdienca posvečena zakramentu birme Ta zakrament nam po papeževih besedah »prinaša rast krstne milosti: trdneje nas zedini s Kristusom, vodi v izpopolnitev našo povezanost s Cerkvijo, podeli nam posebno moč Svetega Duha, da bi širili in branili vero, izpovedovali Kristusovo ime in se ne bi nikoli sramovali križa«. Ko sprejmemo Svetega Duha v naše srce in mu pustimo delovati, Kristus sam postane navzoč v nas in zavzame mesto v našem življenju. »Po nas bo sam Kristus molil, odpuščal, širil upanje in tolažbo, služil bratom in sestram, postal blizu stiskanim in zadnjim, ustvarjal občestvo, sejal mir.« To je zelo pomembno: »da po Svetem Duhu pride sam Kristus in dela vse to po nas in za nas.« Kongregacije za nauk vere: »Ko vera sije v svoji preprostosti in izvirni čistosti, tudi cerkvena stvarnost postane kraj, kjer se Božje življenje izrazi v vsem svojem čaru in rodi sadove. Vera Jezusa Kristusa na stežaj odpira srca za Boga, odpira prostore človeškega bivanja za resnico, dobro in lepoto, ki prihajajo od Njega.« Tako je papež Frančišek nagovoril udeležence plenarnega zasedanja Kongregacije za nauk vere, s katerimi se je sestal v minulem tednu. »Prepričan sem,« je med drugim dejal zbranim, »da kolikor bolj bo kolegialnost dejanska poteza našega dela, toliko bolj bo pred svetom žarela luč naše vere. V celotnem vašem služenju lahko ohranjate globok občutek veselja, veselja vere, ki ima svoj neizčrpen vir v Gospodu Jezusu. Milost, da smo njegovi učenci, da sodelujemo v evangelizacijskem poslanstvu Cerkve, nas napolnjuje s svetim veseljem.« Papež avstrijskim škofom o skrbi za družino »Družina je privilegirani prostor za evangelizacijo in živo posredovanje vere,« se glasijo papeževe besede, namenjene avstrijskim škofom, ki so prejšnji teden v Vatikanu sklenili obisk ad limina apostolorum. Papež škofe poziva, naj storijo vse, kar je mogoče, da se bo v družinah molilo in se bo doživljala in posredovala vera kot del vsakdanjega življenja. »Skrb Cerkve za družino se začne z dobro pripravo in ustreznim spremljanjem mladoporočencev ter prav tako z zvesto in jasno razlago cerkvenega nauka o zakonu in družini. Zakon kot zakrament je Božji dar in obenem prizadevnost. Ljubezen dveh mladoporočencev je posvečena v Kristusu in zakonca sta poklicana, da pričujeta in gojita to svetost preko svoje zvestobe drug drugemu.« Družinam Neokatehumenske poti: Gospod je vedno pred nami! »Kamor koli greste, pomislite, da Božji Duh tja prispe pred vami. Gospod je vedno pred nami!« je papež spodbudil družine Neokatehumenske poti, ki jih je v soboto med avdienco odposlal v ''missio ad gentes''. »Drage družine, dragi bratje in sestre,« je dejal sveti oče, »spodbujam vas, da povsod, tudi v najbolj razkristjanjena okolja, predvsem pa na bivanjske periferije, ponesete evangelij Jezusa Kristusa. Evangelizirajte z ljubeznijo, vsem prinašajte Božjo ljubezen. Povejte tistim, ki jih boste srečali na poti svojega poslanstva, da Bog ljubi človeka takšnega, kot je, tudi z njegovimi omejitvami, napakami in grehi. Bodite glasniki in pričevalci Očetove neskončne dobrote in neizčrpnega usmiljenja.« Papež Univerzi Notre Dame: Pričevanje katoliških univerz je bistveno »Bistvenega pomena je pogumno pričevanje katoliških univerz o moralnem nauku Cerkve in zagovarjanju njene svobode, da na cerkvenih izobraževalnih ustanovah in po njih podpira ta nauk, ki je razglašen z avtoriteto nauka pastirjev«. Tako je papež Frančišek dejal delegaciji ameriške katoliške Univerze Notre Dame, ki je svoj sedež odprla tudi v Rimu. V govoru je izrazil upanje, da bo novi center prispeval k poslanstvu univerze ter »študente povezal z edinstvenim zgodovinskim, kulturnim in duhovnim bogastvom večnega mesta«, njihove misli in srce pa odpiral za nepretrganost med vero svetih Petra in Pavla, vero pričevalcev in mučencev vsake dobe ter katoliško vero, ki so jo posredovale njihove družine, šole in župnije. Audio: Delite


text: Na dogodek ob podpori boja proti aidsu pri otrocih fundacije Elizabeth Glaser Pediatric Aids Foundation je izbrala preprosto belo majico brez rokavov, ki jo večina nosi tudi kot spodnjo majico, in jo kombinirala z modnim maksi krilom. Bela majčka, črn modrček Gwen obožuje črno in belo barvo, zato jima je tudi za ta dogodek ostala zvesta, a je vse dobro začinila s krvavo rdečo šminko, ki je postala njen prepoznavni lepotni dodatek. Pevka se rada poigra z modo in jo rada preizkuša do njenih meja. Tako je storila tudi v tem primeru, ko je k beli majčki nosila črn modrček, kar bi bila včasih prava modna polomija, njej pa je stvar uspelo odlično izpeljati. Poleg preprostega stajlinga je izbrala malce bolj opazen nakit, lase pa spela v sproščeno frizuro. Pri tem stajlingu gre za dobro mešanico preprostosti in elegance in zato smo nad njim navdušeni. Preberite še: Zvezdnica, o kateri se trenutno največ govori, se je pokazala v sproščenem kavbojskem stajlingu, ki ga lahko nosite tudi jeseni. Pevka se je odločila za drzno in seksi pin up poletno kombinacijo, v kateri boste tudi vi poželi veliko pogledov. Kratke hlače so obvezna oprema poletnih dni, a včasih niso nič kaj elegantne. Rešitev ponuja njihova usnjena različica.


text: Žovneško jezero |Žovneško jezero| |Lega||občina Braslovče| |Koordinate||Koordinati:| |Vrsta jezera||umetno akumulacijsko| |Države porečja||Slovenija| |Površina||49 ha| |Povp. globina||7 m| Žovneško jezero je umetno zajezeno akumulacijsko jezero, ki se nahaja v občini Braslovče. Nastalo je leta 1978 s postavitvijo 73.000 kubčinih metrov obsegajoče zemeljske pregrade Trnava preko potoka Trnavca. Površina jezera je 49 ha, povprečna globina jezera pa 7 m. V prvi vrsti je bilo načrtovano zaradi poplavne varnosti. Služi tudi kot vir namakalne vode in gojišče rib. Na griču nad jezerom stoji grad Žovnek.


text: Najbolj spektakularno in nenavadno tekmovanje v letenju se vrača v Slovenijo! 2. slovenski Red Bull Flugtag vse novodobne Ikaruse vabi 16. junija na Špico v Ljubljani! 35 neustrašnih ekip, ki jih bo izbrala žirija, ter dodatnih 5, ki se bodo na tekmovanje uvrstile prek spletnega glasovanja, bo oboroženih z lastno domišljijo pred več tisoč glavo množico vzletelo s 6 metrov visoke ploščadi in pristalo v Ljubljanici. Vendar pozor - mesta na tekmovanju so na voljo le za najbolj domiselne letalne naprave, katerih skice bo Red Bull prejel najkasneje do 15. marca. Kako lahko sodelujete? Obiščite www.redbullflugtag.si, si natančno preberite navodila, pokličite svoje prijatelje, izberite ime ekipe ter izdelajte svojo lastno letalno napravo, ki deluje zgolj na človeški pogon. V vsaki ekipi je lahko en pilot in do 4 pomagači. Dovoljena je vsaka oblika letalne naprave, potrebno je le malce sreče za uvrstitev na tekmovanje! Ne pozabite, da bodo tekmovanju lahko pristopile le tiste letalne naprave, ki izpolnjujejo osnovne pogoje glede varnosti. Prednost bodo imele kreativne in smešne letalne naprave, vsekakor pa tiste, ki so zmožne leteti! 16. junija 2012 bo nebo nad Ljubljano polno najbolj norih letal, kar si jih lahko zamisli človeška domišljija. Letalne naprave bodo imele preprosto nalogo: kljubovati gravitaciji! Naj vaša domišljija ne pozna meja - dovoljeno je vse: od likov iz risank, mitologije, do znanstvene fantastike. Bistveno je, da vaša letalna naprava nima motorja in deluje zgolj na človeški pogon. Vznemirljiv vzlet, ki mu bo sledil prikaz akrobatskih zmogljivosti, se bo naposled končal s pristankom v Ljubljanici. Kajti letenje so sanje, pristanek pa je nekaj povsem drugega ... Več informacij o sami prijavi in pogojih za sodelovanje je na voljo na www.redbullflugtag.si.


text: O bogati zgodovini Mokronoga in bližnje okolice priča več grajskih objektov, ki so se kot razvaline ohranili v današnji čas. Grad Mokronog, ki se je kmalu razvil v trško utrdbo in je bil pomemben upravni sedež posesti v tem delu Dolenjske, je najstarejši na tem območju in je varoval deželnoknežjo posest in njene interese, grad Spodnji Čretež pa je bil skupaj z istoimenim stolpom domovanje ene imenitnejših kranjskih fevdalnih rodbin. Grad Štatenberk so najprej upravljali freisinški ministeriali gospodje Stettenbergi. Vsi štirje so razvaljeni. Temelji gradu Gorenjega Mokronoga se skrivajo pod rušo in le z arheološkimi deli bo mogoče ugotoviti njegovo zasnovo. Grad Mokronog ni dočakal konca druge svetovne vojne, a so v njegovih razvalinah ohranjeni tako romanski, kot gotski renesančni stavbni členi. Skoraj docela je ohranjen romanski stolp Zgornji Čretež, ki bi ga lahko s sorazmerno nizkimi materialnimi sredstvi rekonstruirali in prekrili s streho ter tako prezentirali edino romansko samostojno stolpasto grajsko stavbo na Slovenskem, ki se je nad osemsto let arhitektonsko nespremenjena ohranila v današnji čas. Pod rušo se skriva še del temeljev sicer mogočnih razvalin gradu Spodnji Čretež, ki bi nam dokončno potrdile starost in kastelno zasnovo tega gradu. Arheoloških izkopavanj pa čaka tudi grad Štatenberk, ki je propadel že v 16. ali začetku 17. stoletja. Ivan Jakič


text: RTV Slovenija bo letos kar interno izbrala predstavnika in skladbo, ki nas bo zastopala na izboru za Pesem Evrovizije 2013 v švedskem Malmöju, in sicer v prvem predizboru – 14. maja 2013. Zaradi pomanjkanja časa za izpeljavo javnega razpisa ali povabila avtorjem in izvajalcem ter zaradi zmanjšanih finančnih sredstev, se je RTV Slovenija odločila, da letos ne bo organizirala izbora Ema, kar v tujini ni nič novega in zadošča vsem pravilom Evropske radiodifuzne zveze. Po drugi strani pa bodo v Srbiji izpeljali Beovizijo, največ možnosti za zmago pa menda ima priljubljena pevka Nataša Bekvalac. Eurosong 2013: Beovizija vendarle bo, Ema pa ne! 23.01.2013 · 3 komentarjev Kategorije: eurosong 2013


text: Zgodi se, da potrebujemo določeno informacijo in sploh ne vemo, kako bi prišli do nje ter kje bi začeli z iskanjem. Da bi tudi vam olajšali težave z izbiro, vam tukaj ponujamo izbor informacijskih virov, ki zadevajo izključno področje turizma, s kratko predstavitvijo institucij, ki zagotavljajo te podatke. ETC (Evropska potovalna komisija) UNWATO (Svetovna turistična organizacija)


text: Agito d.o.o. Vir: Zaposlitveni oglas Če si strokovnjak s področja razvoja programske opreme ali vodenja projektov ali si to želiš postati, te vabimo, da se nam pridružiš. Od tebe pričakujemo dobro ali napredno poznavanje programskega jezika C# in relacijskih baz podatkov, sposobnost dela v skupini, samoiniciativnost in željo po napredovanju. Ponujamo možnost honorarnega dela ali zaposlitve za nedoločen čas. Želimo te v našem timu!


text: Od leta 1915 do leta 1917 je bilo območje Zgornjega Posočja del soške fronte . Tu so se bojevali, trpeli in umirali pripadniki številnih narodov. Iz tega obdobja so se ohranile številne ostaline kot so strelski jarki, utrdbe, kaverne, spominska obeležja, vojaška pokopališča, kapele.... Predstavljajo pomembno kulturno in zgodovinsko dediščino Zgornjega Posočja. Od leta 2007 so muzeji na prostem ter najpomembnejše ostaline in spominska obeležja soške fronte v Zgornjem Posočju povezani v Pot miru . Posvečena je spominu na številne žrtve prve svetovne vojne . Njen namen je obiskovalcem predstaviti kulturnozgodovinske in naravne znamenitosti Zgornjega Posočja. Obiščite tudi informacijski center”Pot miru” , kjer si lahko brezplačno ogledate novo interaktivno razstavo o Poti miru . Začne se v Logu pod Mangartom , pri vhodu v rudniški jašek, imenovanem Štoln , konča pa pri muzeju na prostem na Mengorah v bližini Mosta na Soči . Vodi mimo vojaških pokopališč in kapel, trdnjave Kluže , muzejev na prostem, sotesk Koritnice, Soče in Tolminke, zapuščenih in še živih planin, slapa Kozjaka , kostnic v Kobaridu in Tolminu, spominske cerkvice Sv. Duha v Javorci ... Razdeljena je na pet odsekov , ki so različno dolgi in zahtevni. Šest muzejev na prostem:Ravelnik - Avstro-Ogrska prva obrambna črta na BovškemČelo - Avstro-Ogrski topniški položajiZaprikraj - Prva italijanska obrambna črtaKolovrat - Tretja italijanska obrambna črtaMrzli vrh - Avstro-Ogrska in Italijanska prva obrambna črtaMengore - Avstro-Ogrska prva obrambna črta na Tolminskem mostišču. Med izletom je mogoče prenočiti v naseljih, kjer se odseki začnejo in končajo, pa tudi v planinski koči na planini Kuhinja. Pot miru je posebej označena. Povečini poteka po že obstoječih planinskih in turističnih poteh. Za tiste, ki bi radi svoj izlet razširili, je pot lahko izhodišče za zahtevnejše ture na bližnje gore. POT MIRU OD ALP DO JADRANA Pot miru povezuje območja in ljudi ter bogato kulturno in naravno dediščino vzdolž nekdanje soške fronte. Spominja na vse, ki so trpeli v času 1. svetovne vojne, in opominja, zakaj se vojne ne smejo več dogajati. Predvsem pa spodbuja vrednoto miru in priložnosti za skupni razvoj. Fronta je za seboj pustila veliko ostalin, ki so s pomočjo različnih ustanov in društev zgledno ohranjene in vzdrževane. Vojaška pokopališča, kaverne, strelski jarki, kostnice, kapele, spomeniki, muzeji na prostem in druga obeležja predstavljajo pomembno snovno in nesnovno dediščino evropske zgodovine. Danes so s svojimi pričevanji, občutji in zgodbami hrbtenica Poti miru od Julijskih Alp do Jadrana. Pot je enotno označena, primerna za pohodnike in kolesarje. Do večjih znamenitosti je dostop možen tudi z avtomobilom in avtobusom. Pot miru je prava izbira za vse, ki želijo aktivno preživeti prosti čas, doživeti mogočne razglede in lepote narave, spoznati zgodovino in kulturo, srečati domačine, izkusiti sedanje življenje in okusiti lokalne dobrote. Priporočajo se vodeni ogledi z lokalnimi turističnimi vodniki. Ustanova Fundacija Poti miru v Posočju organizira vodene izlete po Poti miru, muzejih na prostem in drugih prizoriščih soške fronte.


text: Heer je bil naziv za kopensko vojsko Tretjega rajha. Poleg Luftwaffe in Kriegsmarine je predstavljal eno od treh vej nemških oboroženih sil- Wehrmachta. Generalštab vojske je bil Oberkommando des Heeres (OKH), ustanovjen 16. marca 1935, ko je iz razpuščenega Reichwehra (enovejna oborožena sila) nastala tri vejna: Wermacht. OKH je deloval na področju načrtovanja operacij in organizacije ustanovljanja, opremljanja vojaških enot ter njihovega urjenja do konca druge svetovne vojne leta 1945. V kopenski vojski oboroženih sil Tretjega rajha je za časa 2. svetovne vojne služilo približno 15 milijonov vojakov. Približno 3 milijone jih je umrlo.


text: Odmična gred ||Ta članek potrebuje čiščenje. Pri urejanju upoštevaj pravila slogovnega priročnika.| (odmikalna gred), gred z odmikali, ki vzdolžno ali prečno na os gredi premikajo dročnike ali ročice. Uporabljajo jo pri krivuljnem gonilu, npr. za krmiljenje ventilov pri motorjih z notranjim zgorevanjem ali pri odmikalnem stikalu, kjer odmikalo potiska vzmeten gibljiv kontakt ob pripadajoč nepremičen kontakt.


text: Ob obisku Davao se boste v GV Hotel Davao počutili kot doma, saj nudi kakovostno namestitev in odlične storitve. Vrvež centra mesta je oddaljen samo 1km. Gostje hotela imajo možnost, da uživajo v ogledovanju zanimivih mestnih atrakcij: Reka Bakerohan, Grub Resto Café, Mestna hiša Davao. V GV Hotel Davao boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. Hotel ponuja parkirišče, dvigalo, prostori za srečanja , Wi-Fi na javnih mestih, restavracija, da zagotovi udobno in prijetno bivanje gostov. Pridite v eno od 95 prijetnih sob in se za nekaj časa izognite vsakodnevnemu stresu. V njih so na voljo tudi televizija, satelitska/kabelska TV, klimatska naprava, tuš. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Uživajte v enkratnih in resnično prestižnih storitvah v GV Hotel Davao.


text: Sončni žarki napovedujejo, da je poletje blizu. V Hotelu Cerkno smo se potrudili in pripravili pakete za vsakega izmed vas. Vabimo vas, da nas obiščete v času 19. mednarodnega festivala Jazz Cerkno '14, ki se bo dogajal na več prizoriščih v Cerknem, v času med 22. in 24. majem. Vabljeni na velikonočno kosilo v Hotel Cerkno, kjer vam bomo na praznično nedeljo in ponedeljek, postregli z odličnimi jedmi izbranih okusov. Prijavite se na elektronske novice in sprejemajte nove ponudbe na email. Vpišite email: Hotel poleti ponuja obilico možnosti za rekreacijo in uživanje. V okolici hotela so označene sprehajalne in kolesarske poti, tu so na razpolago plavalni bazen, teniška igrišča, fitnes, saune, zunanja igrišča...Idealno mesto za uživanje


text: @ Kraken: Ves kako je na stvari, oba z mojo sva navajena "betona", zivljenja v stanovanju v 3 sobnem stanovanju z cca. 75m2. Zelima si vrta in svojega miru, tako bi bila presrecna ze v hiski s taksnimi kvadraturami. Glede na zeljo po se enem otroku potrebujeva 2 otroski sobi, 1 spalnico, kuhinjo z jedilnico, dnevno sobo (ki je lahko tudi del jedilnice), ter WC in kopalnico. Se dodatno kaksna 2m2 veliak soba za topl. crpalko. Se pravi max. 100m2! Imas prav da ko ze gradis, gradi raje malce vec kot pa manj, ampak tako kot sem prebral v eni drugi temi, kjer je nekdo napisal, da je kasneje tudi vsaki kvadratni meter povrsine ki je neuporabna oz. neizkoriscena, popolna izguba (kurjava, vec casa za sesanje, ciscenje itd.). @ Gregy87: Ja, 3 faza je dokaj poceni in verjamem da mora biti obcutek videnja svoje hiske do te faze bozanski, ceprav je sele zacetek. Moram priznat, da sva bila najprej navdusena nad lesenimi (montaznimi) hisami. Potem pa zacnes razmisljat v smeri, da za isti denar lahko z recimo siporeksa zgradis svojo hiso, ki je bistveno boljsa, kot pa lesena. Prevec lahko gre narobe pri teh poceni montaznih (vsi malce bolj znani pa so dragi kot zafran, hise pod 120k eurov ne dobis pri Lumarju, Marlesu itd.). @ fuzy: Delovna sila se vedno najde, problem je pa, da gre za osebe, ki nimajo znanja v gradbenistvu, kot tudi sam nimam. Lahko pomagam, verjetno marsikaj tudi postorim ce se mi pokaze, kaj druga pa ne. Enako je potem z delovno silo. Vprasanje, ce ti lahko neki gradbenik S.p. postavi ugodno hiso do strehe (ytong zidaki)? Potem bi bilo najboljse najet enega majstra, kjer mu potem lahko jaz pomagam nosit, zlagat, itd..Kaj vec na zalost ne znam samostojno! Tako kot si rekel, jaz ne bi kompliciral z nekimi "oh in sploh" zadevami. Klasicno talno gretje, toplotna crpalka skoraj obvezno glede na to da jih resnicno vsi hvalijo. Klasicna okna, sobe cimbolj enostavnih oblik, hisa z 4 vogali. TUdi pri materialih ne bi kompliciral, ni nujno poceni - slabo. Jaz pravim, da je lahko tudi poceni vec kot dovolj dobro in kvalitetno za nekoga, ki je skromen. Vprasanje koliko se da profitirat pri recimo materialu, ce si skromen?! @ Hanzl: Otrok je dojencica stara 13 mesecev. Varstvo pride zelo prav, ceprav je ze v jaslicah. AMpak tako ti povem, kdor ni izkusil zivljenja s tasco v teh mojih letih z dojenckom v zivljenju, ne ve kaj to pomeni se posebej ce je tasca nora na dojencke! Verjemi, najprej se je zabavno, nato pa zacne kvarit zivljenje, kregas se s svojo zensko zaradi nepotrebnih stvari itd..Pa ti povem, da se s tasco super razumema, ampak ko pride zadeva do otroka, pa nikomur ne privoscim tega, kar sem dal skozi! Moja pise diplomo, dela preko studentskih del, dobiva se penzijo po ocetu. Skupaj mesecno dobiva krepko vec kot minimalno placo. Trenutno pac. Samo ves kako je stanje v nasi prelepei drzavi, sluzbe danes so vprasljive, tudi place ponekod. Nedolocen cas je vecinoma utopija. Sam sem S.P., mesecno mi ostane morda kaksnih 400 eurov cistega za na stran. Ampak to je sedaj, nikoli se ne ve kako bo ze cez 1 leto, morda ze cez par mesecev. V rizike se ne upam spuscat. Zato pa pravim, kaksen kredit za 10k eurov bi upal vzeti, tudi moja ga dobi, ce bi zelela, na strani imava cca. 80k za zacetek. In parcelo. To pa je to. Ves, tezava je, ko ne ves kaj bo cez 1 leto, morda 2, ali 3. Pravijo da se vsaka tezava resi, treba je riskirat. Zato pa v prvi fazi sprasujem tukaj morda smesna vprasanja o pribliznih cenah gradnje. Da sploh vem ali lahko razmisljam v tej smeri, ali ne.


text: Novoletno srečanje zaposlenih Telekoma Slovenije Ljubljana, Gospodarsko razstavišče, 17.11.2011 Telekom Slovenije je decembra organiziral novoletno srečanje zaposlenih. Naročnik si je za lokacijo izbral dvorano na Gospodarskem razstavišču. V podjetju Prozvok so pripravili idejni načrt postavitve in scenografije prostora, primerno za 1000 gostov. Gostje so se zbrali v predverju dvorane, kjer so ob ambientalni glasbi in scensko okrašenem prostoru popili pijačo dobrodošlice in počakali na prihod predsednika uprave g. Ivica Kranjčević. G. Ivica Kranjčević jih je pred vstopom v dvorano pozdravil in jim zaželel prijeten večer. Gostje so vstopali v dvorano ob spremljavi glasbe DJ-ja in se posedli za mize. Sam začetek dogodka je napovedal glasbeni intro in show z osvetlitvijo. Na plesišču so Zmajčice uprizorile plesno točko ob spremljavi glasbe iz reklamnega spota. Levo in desno od odra so lahko goste v živo spremljali dogajanje na platnih. Za večerjo in prigrizke je poskbelo podjetje Vivo catering. Po večerji se je začela zabava s skupinama Partyzani in Samuel Lucas z bendom. Vmes je nastopil tudi Denis Avdič z humorstično točko in Zmajčice s plesnim nastopom v družbi Xobija in Loisa, ki sta maskoti za Siol internetne storitve. Zabava se je odvijala pozno v noč, za goste je bil posrkbljen tudi avtobusni prevoz v večje kraje po Sloveniji. Foto: Martin Cvetko Ključne besede: telekom slovenije, novoletna zabava, gospodarsko razstavišče


text: LJUBLJANA – Zoran Janković se bo z delegacijo MOL udeležil prireditve ob 71. obletnici dražgoške bitke, položil bo tudi venec v spomin padlim žrtvam, so sporočili iz kabineta ljubljanskega župana. Ideološka razhajanja Župan Janković se decembra ni udeležil državne proslave ob dnevu samostojnosti in enotnosti. Takrat so v dopisu zapisali, da se proslave ne bo udeležil zaradi številnih ideoloških delitev. »Ker očitno tudi tokratna proslava ob dnevu samostojnosti in enotnosti odpira ideološka vprašanja in se zapleta že okoli same himne, gospod Janković ne želi biti del tovrstnih manipulacij. Zato njegovo udeležbo opravičujemo,« so zapisali v dopisu. Zanimalo nas je, ali se županu ne zdi, da tudi ta proslava spodbuja ideološke delitve in razhajanja. V kratkem odgovoru so zapisali, da je »omenjena proslava izraz spoštovanja do preteklosti, katere del smo in brez katere nas tudi danes ne bi bilo«.


text: Sohotel v Hong Kong Central / Sheung Wan Area je enkraten za popolno doživetje Hongkong in bližnje okolice. Hotel s 3.5 zvezdicami se nahaja od mestnega vrveža in je na idealni lokaciji za raziskovanje znamenitosti in atrakcij mesta. Hotel, ki se nahaja le nekaj korakov vstran od številnih mestnih atrakcij, kot so Konzulat Laosa, Ulica Possession St, Asia Art Archive, ponuja popolni oddih in sprostitev. V Sohotel naredijo vse, da se bodo gostje počutili prijetno in udobno. To je zaradi tega, ker se hotel trudi ponuditi najboljše storitve. Med najboljšo dodatno ponudbo hotela sodi: prostor za kajanje, receptor, izposoja avtomobila, kemično čiščenje, časopisi. 37 sob v 15 nadstropjih nudi topel in prijeten dom daleč stran od doma, poleg tega pa so na voljo tudi sprejemni pult, sef v sobi, kopalni plašči, satelitska/kabelska TV, dostop do brezžičnega interneta (brezplačen). Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Kakšen je že vaš razlog za obisk Hongkong, boste v Sohotel našli idealno mesto za razburljive in zanimive počitnice.


text: Železni križec Želézni krížec (nemško Eisernes Kreuz) je bilo vojaško odlikovanje Prusije, Nemškega cesarstva in Tretjega rajha, ki ga je ustanovil pruski kralj Friderik Viljem III. in ga prvič podelil 10. marca 1813. Križec se podeljuje samo v času vojne in naj bi izviral iz simbolov nemških križarjev med letoma 1074 in 1270. Križec so podeljevali v času napoleonskih vojn, francosko-pruske vojne, prve in druge svetovne vojne. Od maja 1945 križca niso več podeljevali. Vsebina Oblika in izgled[uredi | uredi kodo] Križec je oblikoval pruski neoklasicistični arhitekt Karl Friedrich Schinkel na osnovi simbolov nemških križarjev. Križec je preproste zasnove in je na videz zelo podoben malteškemu, s kraki, ki se od sredine proti konicam rahlo širijo. Osnovna barva križca je črna, obdaja pa ga srebrn rob. Začetna odlikovanja so bila izdelana iz pobarvanega železa (od tod ime), kasneje pa so ta material zamenjale druge kovine (po navadi kositer). Prvi križec (1813)[uredi | uredi kodo] Prvi križec je imel na prvi strani v stičišču krakov vlito hrastovo listje, na vrhu zgornjega kraka krono in pod njo črki FW, začetnici ustanovitelja križca (Friedrich Wilhelm). Na dnu spodnjega kraka pa letnico ustanovitve odlikovanja, 1813. Križec je bil podeljevan v treh stopnjah: - križec druge stopnje - križec prve stopnje - Veliki križec železnega križca (nemško: Großkreuz des Eisernen Kreuzes ali samo Großkreuz) Križec druge stopnje za vojaške osebe je bil oblikovan tako, da je visel s črnega traku z dvema tankima belima črtama, za civiliste pa so bile barve na traku zamenjane. Križec prve stopnje je bil oblikovan v obliki priponke, predpogoj za podelitev tega križca pa je bil pred tem (ali sočasno) podeljen križec druge stopnje. Veliki križec je bil rezerviran le za generale. Križec je bil ustanovljen in podeljevan za zasluge v boju v napoleonskih vojnah. Drugi križec (1870)[uredi | uredi kodo] Drugič v zgodovini je bil križec podeljevan za pogum v Francosko-pruski vojni (leta 1870), podeljeval pa ga je pruski kralj Viljem I. Križec je bil podeljevan v istih treh stopnjah kot križec iz leta 1813, rahlo je bil spremenjen le njegov izgled. Hrastovo listje je zamenjala velika črka W, izbrisani sta bili kratici FW na zgornjem kraku, na spodnjem pa je bila letnica 1813 zamenjana z letnico 1870. Originalni izgled križca iz leta 1813 je postal zadnja stran križca iz leta 1870. Trakovi in način nošenja tega križca so ostali nespremenjeni. Tretji križec (1914)[uredi | uredi kodo] Tretji križec je ostal v vsem enak kot križec iz leta 1870, podeljevan pa je bil za zasluge v prvi svetovni vojni. Ustanovil ga je nemški kralj Viljem II. Pri tem križcu se prvič pojavi dodatna oznaka za nosilce križca iz leta 1870, ki jim je bil podeljen tudi križec v isti stopnji iz leta 1914. Ta oznaka (nemško: Spange) se je pripela na trak križca (pri drugi stopnji) ali nad križec (pri prvi stopnji). Četrti križec (1939)[uredi | uredi kodo] Pri tem križcu pride do bistvene spremembe v zunanjem izgledu. Z zadnje strani izgine vse razen letnice ustanovitve prvega križca. Na prvi strani pa je na spodnji strani napisana letnica 1939, na sredini pa je pri tem križcu simbol nacizma, svastika. Črno in belo barvo Prusije je na trakcu zamenjala rdeča barva Nemčije, ki naj bi ponazarjala tudi kri padlih nacistov pri Hitlerjevem boju za oblast. Trakec je postal tako na sredini rdeče barve, ob straneh ga je obdajal tanek bel pas, ki mu je sledil enako debel črn rob (glej sliko). Križec za civiliste pa v času Tretjega rajha ni obstajal. Križec se je podeljeval v dveh osnovnih stopnjah: - Železni križec druge stopnje (na traku) - Železni križec prve stopnje (na priponki) Prav tako sta obstajali dodatni priponki (Spange) za nosilce križca iz leta 1914 (različni glede na stopnji). Veliki križec je bil sicer tudi ponovno ustanovljen, a ga je prejel le Hermann Göring, na novo pa je bil ustanovljen Viteški križec (nemško: Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes ali samo Ritterkreuz). Ta se je podeljeval v naslednjih stopnjah: - Viteški križec železnega križca (Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes) - Viteški križec železnega križca s hrastovimi listi (mit Eichenlaub) - Viteški križec železnega križca s hrastovimi listi in meči (mit Eichenlaub und Schwertern) - Viteški križec železnega križca s hrastovimi listi, meči in diamanti (mit Eichenlaub, Schwertern und Brillianten) - Viteški križec železnega križca z zlatimi hrastovimi listi, meči in diamanti Ta križec se je nosil pripet s trakom na ovratnik, tako da je visel na prsih pod brado, na enak način kot Veliki križec. Izvedba 1957[uredi | uredi kodo] Leta 1957 je tedanja zahodno-nemška vlada sprejela zakon, po katerem je bilo nosilcem železnega križca dovoljeno nositi to odlikovanje z odstranjeno svastiko. Namesto nje so izdelali replike, ki so imele namesto nje na sredini spet hrastovo listje, kot izvirni križec iz leta 1813. Glej tudi[uredi | uredi kodo] - seznam vojaških odlikovanj - seznam nosilcev viteškega križca železnega križca - nemška vojaška odlikovanja


text: As-Sabah Osnoval je politično religiozno sekto asasinov (hasasinov). Iz trdnjave Alamut v zahodni Perziji so njegovi pristaši morili ortodoksne muslimanske vladarje in napadali križarje. Svoje pristaše je poslal na izvršitev nalog, omamljene s hašišem. Sekto so uničili v sredini 13. stoletja v času mongolskega vpada. As-Sabah je bil sošolec Omarja Hajama.


text: Občina Ribnica ima svoj grb, zastavo, praznik in pečat Grb občine ima obliko ščita rdeče barve, čez katerega diagonalno od spodnje leve proti gornji desni poteka belo polje z modro ribo. Zastava je modro zelene barve z grbom na sredini. Razmerje med širino in dolžino zastave je ena proti dve. Barvi zastave se vrstita vodoravno od zgoraj navzdol tako, da je najprej modra, njej pa sledi zelena. Praznik občine Ribnica je 23. oktober – 23. oktober 1492 je cesar Friderik III. izdal patent, po katerem so smeli Ribničani tržiti po tujih deželah. Pečat občine je okrogle oblike s premerom 3,5 cm. V sredini pečata je grb občine, ob zgornjem robu besedilo Občina Ribnica, pod grbom pa besedilo Ribnica.


text: Prijazen, hiter, preprost, vedno dostopen telefonski asistent za iskanje in posredovanje rešitev. Posredujemo koristne informacije (promet, vreme, šport, loto, odpiralni časi) in za vas izvedemo storitev (npr. rezervacije kart, kuponov) oziroma poiščemo rešitev (npr. domačega mojstra). Na telefonski številki 1977 smo vam na voljo 27/7, vse dni v letu. Posredujemo informacije o: V sodelovanju s podjetjem Eventim vam bodo naši informatorji posredovali tudi informacije o razpoložljivih vstopnicah za glasbene, kulturne, športne, družinske in druge prireditve in dogodke. Na vašo željo pa vam vstopnice naši informatorji lahko tudi rezervirajo. V sodelovanju s skupino Virtual in spletnim portalom Asistenca.com, pa vam lahko naši informatorji, na vašo željo, v čim krajšem času pomagajo poiskati zanesljivega mojstra za vsa popravila na domu in v njegovi okolici. www.1977.si


text: Pri izdelavi spletnih strani in urejanje vsebine le-te bi radi pogosto uporabili dinamične vsebino na spletni strani, kot so npr. filmi, ki jih kreiramo in shranimo na YouTube. Zadeva je popolnoma brezplačna, dejansko pa naredi našo spletno stran zanimivejšo za obiskovalce. Kako deluje dodajanje filmčka iz YouTube.com na vašo spletno stran? Prvo seveda ustvarimo račun na YouTube (v primeru, da še ga nimamo), nato naložimo na youtube spletni strani filmček in si ga seveda ogledamo. V mojem primeru bom uporabil filmček spletne strani www.frambo.si in sicer iz naslova: http://www.youtube.com/watch?v=qFnTrGipDJY Naprej na tej strani kliknemo na gumb “Vdelaj” in odpre se nam naslednja koda: Pri tem oknu seveda lahko nastavimo še določene atribute kako zadeva izgleda. Dejansko pa sedaj označeno kodo kopiramo in jo prilepimo k vsebini naše spletne strani in bo ta filmček postal del vaše spletne strani. Veliko uspeha ob uporabi tega “priročnika”.


text: Polepšajte si kuhinjsko steklo z unikatno grafiko ali čudovito fotografijo Vse kuhinjske fototapete so pripravljene v našem grafičnem studiu V spodnji galeriji si lahko ogledate fototapete iz naše ponudbe Okvirna cena kuhinjskih fototapet je 50 eur m2. V ceni je vključenih do 5 računalniških simulacij, priprava za tisk, tisk na prozorno folijo, ter bela folija za ozadje, gladilec folije in navodila za uporabo. Seveda pa Vam izdelamo tudi čisto unikatno fototapeto, prilagojeno Vaši kuhinji. Postopek naročila: Sporočite nam željene dimenzije kuhinjske tapete, sliko kuhinje ter izbrane motive. Na podlagi posredovanih podatkov, Vam bomo pripravili ponudbo in po potrditvi ponudbe še predogled oz. simulacije. Dobavni rok je 3 delovne dni po izboru grafične predloge in prejetem plačilu. Možno je nakazilo na TRR ali plačilo preko PayPal. V primeru, da potrebujete kompletno oblogo s steklom, tapeto, dostavo in montažo, si oglejte www.fuzija.si