text: 1945 (MCMXLV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki Januar – junij 16. januar - Adolf Hitler se zaradi zavezniške grožnje preseli iz svojega doma v svoj berlinski bunker. 4. – 11. februar - voditelji treh zavezniških velesil, Roosevelt, Churchill in Stalin, na Jaltski konferenci razpravljajo o povojni Nemčiji. 19. februar – 26. marec - bitka za Iwo Jimo. 12. april - Harry S. Truman postane nov ameriški predsednik, potem, ko Franklin Delano Roosevelt prej tega dne umre zaradi možganske krvavitve. 15. april - britanske enote osvobodijo koncentracijsko taborišče Bergen-Belsen. 28. april - italijanski partizani ubijejo Benita Mussolinija in njegovo ljubico Claro Petacci. 30. april - Adolf Hitler in njegova dvodnevna žena Eva Braun storita samomor v berlinskem podzemnem bunkerjem 1. maj - Joseph Goebbels in njegova žena Magda zastrupita svojih šest otrok v berlinskem podzemnem bunkerju ter nato skupaj storita samomor pred bunkerjem 2. maj - enote jugoslovanske 4. armade se po hudih bojih med Reko in Snežnikom prebijejo čez Mašun v Ilirsko Bistrico in skupaj z 9. korpusom NOV Slovenije osvobodijo Trst. po 16-dnevnem obleganju Berlina Sovjetska Rdeča armada zasede mesto. 6. maj protifrancoska vstaja v Damasku. admiral Dönitz ukaže nemškim podmornicam vrnitev v baze. 8. maj - britanska 8. armada skupaj s slovenskimi partizanskimi enotami in motoriziranim odredom jugoslovanske 4. armade pride na Koroško in Celovec. 9. maj generalpolkovnik Aleksander von Loehr, poveljnik armadne skupine E in poveljnik za jugovzhod pred generalom Ivanom Dolničarjem in navzočo Britansko vojaško misijo v Šaleški dolini na štabu IV. operativne cone v Topolšici podpiše brezpogojno kapitulacijo - listino o vdaji svojih obroženih sil (okrog 300.000 vojakov), kar pomeni formalni konec 2. svetovne vojne v takratni domovini Jugoslaviji in Evropi. enote slovenske partizanske vojske v zgodnjih jutranjih urah vkorakajo v osvobojeno Ljubljano 13. maj - nemške enote na Češkoslovaškem položijo orožje. 15. maj - zadnja bitka 2. svetovne vojne v Evropi na Poljani na Prevaljah. 16. maj - v Nemčiji aretirajo člane nemške vlade, ki jo je po Hitlerjevem samomoru sestavil admiral Dönitz. 23. maj Winston Churchill odstopi z mesta predsednika vlade Združenega kraljestva. ameriška letala pričnejo z uničujočim bombardiranjem Tokia. 4. junij - novoustanovljeni transfuzijski oddelek Centralne vojne bolnice v Ljubljani odvzame in konzervira prve odmerke krvi - začetek transfuzijske službe v Sloveniji. 26. junij - v San Franciscu predstavniki 50 držav podpišejo ustanovno listino Organizacije združenih narodov. Julij – december 16. julij - Američani poskusno sprožijo eksplozijo prve atomske bombe v oporišču Alamogordo v Novi Mehiki. 17. julij – 2. avgust - v Potsdamu se začne vrhunsko srečanje treh velesil - ZDA, Velike Britanije in Sovjetske zveze, kjer Truman, Churchill in Stalin sprejmejo sklep o povojni Nemčiji. 25. julij - po končani vojni Nemčijo razdelijo na štiri cone: ameriško, francosko, britansko in sovjetsko 6. avgust - ameriški bombnik B-29 odvrže prvo atomsko bombo na japonsko mesto Hirošimo. Eksplozija bombe je zahtevala po podatkih japonskega Rdečega križa 245.000 smrtnih žrtev in 150.000 ranjenih. Posledice žarčenja pa se občutijo še danes. 8. avgust - Sovjetska zveza napove vojno Japonski. 9. avgust Američani odvržejo še drugo atomsko bombo na Japonsko, tokrat na mesto Nagasaki, kjer umre okrog 74.000 ljudi, več kot 40.000 pa je ranjenih. Sovjetska zveza prične ofenzivo v Mandžukuo in druge satelite Japonskega imperija. 10. avgust - Japonska ponudi zaveznikom popolno kapitulacijo pod pogojem, da cesar obdrži prestol. 2. september - konča se druga svetovna vojna. 14. november - v Nürnbergu se pred mednarodnim sodiščem pričnejo sojenja proti vojnim zločincem iz druge svetovne vojne. 5. december - Na vaji z mornariške letališke postaje Fort Lauderdale izgine let torpednih bombnikov ameriške mornarice Grumman TBF Avenger (znan kot let 19). Rojstva 1. januar - André Lefevere, belgijski teoretik prevodoslovja, jezikoslovec in prevajalec († 1996) 6. februar - Robert Nesta »Bob« Marley, jamajški pevec reggaeja, glasbenik († 1981) 16. februar - Jeremy Bulloch, britanski igralec (* 2020) 14. april - Ritchie Blackmore, angleški rock glasbenik 14. maj - Yochanan Vollach, izraelski nogometaš 3. julij - Franc Flere, slovenski harmonikar († 2017) 6. julij - Peter Singer, avstralski filozof 5. december - Eva Bergman, švedska režiserka 6. december - Josip Globevnik, slovenski matematik 13. december - Sašo Stevović, slovensko-črnogorski kipar Smrti februar/marec - Ana Frank, judovsko-nemška pisateljica dnevnika, (* 1929) 1. februar - Johan Huizinga, nizozemski zgodovinar (* 1872) 9. april - Dietrich Bonhoeffer, nemški protestantski pastor, teolog in borec proti nacizmu (* 1906) 10. april - Johann Mickl, nemški general slovenskega porekla (* 1893) 12. april - Franklin Delano Roosevelt, 32. predsednik ZDA (* 1882) 13. april - Ernst Cassirer, nemški filozof judovskega rodu (* 1874) 14. april - Arthur Robert Hinks, angleški astronom, geograf (* 1873) 26. april - Pavlo Petrovič Skoropadski, hetman Ukrajine (* 1873) 28. april - Benito Mussolini, italijanski fašistični diktator (* 1883) 30. april - Adolf Hitler, nemški diktator, nacistični voditelj (* 1889) Eva Braun, Hitlerjeva dolgoletna spremljevalka in tik pred smrtjo žena (* 1912) 1. maj - Paul Joseph Goebbels, nemški nacistični minister za prosveto in propagando v Tretjem rajhu (* 1897) 1. maj - Magda Goebbels, žena Josepha Goebbelsa (* 1901) 2. maj - Hans Krebs, nemški general (* 1898) 23. maj - Heinrich Himmler, nemški nacistični politik in vodja SS-a (* 1900) 26. maj - Ivan Zver slovenski (prekmurski) tiskar (* 1900) 31. maj - Odilo Globocnik, avstrijski nacist, general SS-a (* 1904) 7. junij - Kitaro Nišida, japonski filozof (* 1870) 2. avgust - Pietro Mascagni, italijanski operni skladatelj (* 1863) 10. avgust - Robert Hutchings Goddard, ameriški profesor, fizik, izumitelj in raketni inženir (* 1882) 27. avgust - Reynold Alleyne Nicholson, angleški orientalist in raziskovalec islama (* 1868) 26. september - Béla Bartók, madžarski skladatelj, etnomuzikolog in pianist (* 1881) Kijoši Miki, japonski sodobni filozof (* 1897) 15. oktober - Pierre Laval, francoski politik, kolaborator (* 1883) 24. oktober - Vidkun Quisling, norveški nacistični politik, kolaborator (* 1887) 1. december - Števan Kovatš, madžarski evangeličanski duhovnik, pisatelj in zgodovinar (* 1866) 4. december - Thomas Hunt Morgan, ameriški genetik in embriolog, nobelovec (* 1866) 11. december - Charles Fabry, francoski fizik (* 1867) 21. december - George S. Patton, ameriški general (* 1885) 22. december - Otto Neurath, avstrijski filozof, sociolog in ekonomist (* 1882) Nobelove nagrade Fizika: Wolfgang Pauli Kemija: Artturi Ilmari Virtanen Fiziologija ali medicina: Alexander Fleming, Ernst Boris Chain in Howard Walter Florey Književnost: Gabriela Mistral Mir: Cordell Hull


source: wikipedia

text: 1400. je prvo desetletje v 15. stoletju med letoma 1400 in 1409. D-01400.


text: 1946 (MCMXLVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 10. januar - prvo zasedanje Organizacije združenih narodov v Londonu. 11. januar - Enver Hoxha razglasi Socialistično ljudsko republiko Albanijo s seboj kot predsednikom vlade. 16. januar - Charles de Gaulle odstopi s položaja vodje začasne francoske vlade in kasneje še s položaja predsednika Francije. 31. januar - razglašena je prva ustava Federativne ljudske republike Jugoslavije, ki po modelu sovjetske ustave vzpostavi šest federativnih republik. 1. februar - Norvežan Trygve Lie je izbran za prvega rednega generalnega sekretarja OZN. 14. februar - na Univerzi Pensilvanije predstavijo ENIAC, prvi programabilni računalnik. 24. februar - Juan Peron je izvoljen za predsednika Argentine. 5. marec - Winston Churchill v enem od svojih govorov prvič uporabi izraz »železna zavesa« v kontekstu sovjetske prevlade v Vzhodni Evropi. 19. marec - Francoska Gvajana, Guadeloupe, Martinique in Réunion postanejo prekomorski departmaji Francije. 22. marec - Jordanija postane neodvisna država (pod imenom Transjordanija). 17. april - Sirija je priznana kot neodvisna država. 18. april - Združene države Amerike uradno priznajo Titovo vlado v Jugoslaviji. 2. junij - Italijani na referendumu odločijo o preoblikovanju države v republiko; prvič v zgodovini Italije lahko volijo tudi ženske. 4. julij - Filipini postanejo neodvisna država. 5. julij - v Parizu je prvič naprodaj bikini. 16. oktober - vojni zločinci, obsojeni v Nürnberških procesih, so usmrčeni na vešalih. 12. december - OZN prekine diplomatske stike s Francovo vlado v Španiji in svetuje članicam naj storijo isto. 31. december - sprejeta odločitev o gradnji termoelektrarne Velenje II (danes Termoelektrarna Šoštanj) v Šaleški dolini. Rojstva 6. januar - Syd Barrett, britanski glasbenik († 2006) 22. januar - Malcolm McLaren, britanski glasbenik in menedžer († 2010) 23. januar - Boris Berezovskij, ruski mogul († 2013) 21. februar - Alan Rickman, angleški igralec in režiser († 2016) 22. februar - Vsevolod Ivanovič Saharov, ruski filolog, pisatelj, kritik 12. marec - Liza Minnelli, ameriška filmska igralka in pevka 25. marec - Daniel Bensaid, francoski filozof in politični aktivist († 2010) 22. april - Jurij Malovrh, slovenski politik, poslanec in prometni inženir 30. april - Karl XVI. Gustav, švedski kralj 7. maj - Gerardus 't Hooft, nizozemski fizik, nobelovec 6. julij - George W. Bush, ameriški politik 5. september - Freddie Mercury, angleški glasbenik († 1991) 12. september - Jernej Kozak, slovenski matematik 20. oktober - Elfriede Jelinek, avstrijska pisateljica, dobitnica nobelove nagrade za literaturo 16. november - Jo Jo White, ameriški košarkar 5. december - José Carreras, španski operni pevec 12. december - Emerson Fittipaldi, brazilski dirkač Formule 1 Smrti 2. januar - Avgust Pavel, slovenski pesnik, pisatelj, etnolog, jezikoslovec, literarni zgodovinar, učitelj in muzeolog na Madžarskem (* 1886) 26. januar - Adriaan van Maanen, nizozemsko-ameriški astronom (* 1884) 24. marec - Aleksander Aleksandrovič Aljehin, ruski šahist, (* 1892) 21. april - John Maynard Keynes, angleški ekonomist (* 1883) 3. junij - Mihail Ivanovič Kalinin, ruski boljševik, politik (* 1875) 5. avgust - Werner Kolhörster, nemški fizik (* 1887) 13. avgust - Herbert George Wells, angleški pisatelj (* 1866) 17. september - sir James Hopwood Jeans, angleški matematik, fizik, astronom (* 1877) 16. oktober - Alfred Rosenberg, nemški nacistični uradnik in rasistični ideolog (* 1893) 19. december - Paul Langevin, francoski fizik (* 1872) Nobelove nagrade Fizika - Percy Williams Bridgman Kemija - James B. Sumner, John Howard Northrop, Wendell Meredith Stanley Fiziologija ali medicina - Hermann Joseph Muller Književnost - Hermann Hesse Mir - Emily Greene Balch, John Mott


text: 1350. je šesto desetletje v 14. stoletju med letoma 1350 in 1359. D-01350.


text: 1947 (MCMXLVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Dogodki 10. januar - Trst preide pod nadzor OZN. 17. februar - oddajati začne radio Voice of America. 23. februar - ustanovljena je Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO). 25. februar - Prusija uradno preneha obstajati kot samostojna država. 12. marec - ameriški predsednik Harry S. Truman pred kongresom razglasi Trumanovo doktrino, s katero naj bi ustavili širjenje komunizma. 16. april - ladja s tovorom amonijevega nitrata eksplodira v pristanišču mesta Texas City (Teksas). V eksploziji umre 552 ljudi, 3000 je ranjenih in uničenih je 20 mestnih ulic. 5. junij - ameriški državni sekretar George Catlett Marshall predstavi Marshallov načrt za obnovo Evrope. 10. junij - SAAB proizvede prvi avtomobil. 7. julij - v bližini kraja Roswell, Nova Mehika naj bi našli domnevni ponesrečeni neznani leteči predmet. 26. julij - z odlokom ameriškega predsednika Trumana so ustanovljeni Centralna obveščevalna agencija, Oddelek za obrambo, Združeni štab oboroženih sil in Nacionalni varnostni svet ZDA. 7. avgust - splav iz balze Kon-Tiki Thora Heyerdahla prispe do otočja Tuamotu, s čimer dokaže, da bi lahko prazgodovinski ljudje poselili tihooceanska otočja iz Južne Amerike. 14.–15. avgust - z razdelitvijo britanske kolonije na ozemlji s hindujsko in muslimansko večino nastaneta samostojni državi Indija in Pakistan. 14. oktober - preizkusni pilot Chuck Yeager z letalom Bell X-1 kot prvi človek preseže hitrost zvoka v nadzorovanem letu. 2. november - krstni polet letala Hughes H-4 Hercules »Spruce Goose«. 29. november - Generalna skupščina OZN izglasuje razdelitev Palestine na arabski in judovski del, s čimer nastane država Izrael. 22. december - Bardeen, Brattain in Shockley predstavijo prvi delujoč elektronski tranzistor. Rojstva 8. januar - David Bowie, angleški glasbenik 26. januar - Ángel Nieto, španski motociklistični dirkač († 2017) 3. februar - Maurizio Micheli, italijanski igralec, komik, režiser in kabaretist 9. februar - Carla Del Ponte, švicarska pravnica 27. februar - Alan Harvey Guth, ameriški fizik, kozmolog 2. marec - Jurij Vladimirovič Matijasevič, ruski matematik in računalnikar 27. maj - Branko Oblak, slovenski nogometaš 31. maj - Andy Arnol, slovenski saksofonist in jazzovski skladatelj 23. junij - Bryan Brown, avstralski igralec 19. julij - Brian May, angleški glasbenik 30. julij - Arnold Schwarzenegger, avstrijsko-ameriški filmski igralec in politik 31. julij - Richard Griffiths, britanski igralec († 2013) 1. avgust - Kareem Abdul-Jabbar, ameriški košarkar 24. avgust - Paulo Coelho, brazilski pisatelj 21. september - Stephen King, ameriški pisatelj 16. oktober - Fanika Požek, slovenska besedilopiska in pesnica († 2019) 29. oktober - Richard Dreyfuss, ameriški igralec 19. november - Ditka Haberl, slovenska pevka zabavne glasbe 17. december - Albin Gutman, slovenski general 21. december - Paco de Lucía, španski kitarist († 2014) 22. december - Blaženka Arnič - Lemež, slovenska skladateljica, glasbena pedagoginja in pianistka Smrti 9. januar - Karl Mannheim, madžarski sociolog (* 1893) 25. januar - Al Capone, ameriški gangster (* 1899) 26. januar - Princ Gustav Adolf, vojvoda Västerbottenski (* 1906) 12. februar - Kurt Lewin, nemški psiholog (* 1890) 6. marec - John Henry Russell mlajši, ameriški general, diplomat in novinar (* 1872) 6. april - Matija Jama, slovenski slikar (* 1872) 21. junij - Janoš Flisar, madžarsko-slovenski pisatelj, pesnik, prevajalec, novinar in učitelj (* 1856) 27. julij - Ivan Regen, slovenski biolog (* 1868) 4. oktober - Max Planck, nemški fizik (* 1858) 25. november - Léon-Paul Fargue, francoski pesnik, esejist (* 1876) 1. december - Godfrey Harold Hardy, angleški matematik (* 1877) 17. december - Johannes Nicolaus Brønsted, danski fizikalni kemik (* 1879) 30. december - Alfred North Whitehead, angleški matematik, logik, filozof in teolog (* 1861) Nobelove nagrade Fizika - Edward Victor Appleton Kemija - Sir Robert Robinson Fiziologija ali medicina - Carl Ferdinand Cori, Gerty Cori, Bernardo Houssay Književnost - André Gide Mir - Friends Service Council (Združeno kraljestvo) in American Friends Service Committee (ZDA)


text: Stoletja: 13. stoletje - 14. stoletje - 15. stoletje Desetletja: 1250. 1260. 1270. 1280. 1290. - 1300. - 1310. 1320. 1330. 1340. 1350. Leta: 1300 1301 1302 1303 1304 1305 1306 1307 1308 1309 Trendi Florentinski florin postane mednarodno plačilno sredstvo širom Evrope in večine Sredozemlja. D-01300.


text: 1250. je šesto desetletje v 13. stoletju med letoma 1250 in 1259. D-01250.


text: 1948 (MCMXLVII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 4. januar - Burma razglasi neodvisnost od Združenega kraljestva. 12. januar - Mahatma Gandi prične s postom v protest proti nasilju med razdeljevanjem Indije, ki ga konča atentat nad njim konec januarja. 30. januar – 8. februar - Zimske olimpijske igre v St. Moritzu, Švica. 16. februar - Gerard Peter Kuiper odkrije Mirando, najbolj notranji Uranov naravni satelit. 25. februar - Komunistična partija Češkoslovaške prevzame absolutno oblast v državi, dogodek kasneje obeležujejo kot »zmagoviti februar«. 7. april - ustanovljena je Svetovna zdravstvena organizacija. 9. april - atentat na liberalnega voditelja Jorgeja Eliécerja Gaitána sproži množične proteste v Bogoti; nasilni politični nemiri v Kolumbiji (La Violencia) trajajo še nadaljnjih 10 let. 16. april - ustanovljena je Organizacija za evropsko gospodarsko sodelovanje (OECC), današnja Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). 14. maj - Izrael formalno razglasi neodvisnost; dan kasneje spopadi med Izraelci in Arabci prerastejo v vojno, ki jo danes označujemo za prvo arabsko-izraelsko vojno. 28. maj - z izvolitvijo Daniela Françoisa Malana za premiera Južne Afrike se prične obdobje apartheida v državi. 3. junij - konec gradnje observatorija Mount Palomar v Kaliforniji. 21. junij - v Manchestru poženejo prvi sodobni računalnik, ki ima program shranjen v lastnem pomnilniku. nemška marka postane uradna valuta v Zvezni republiki Nemčiji. 24. junij - hladna vojna: pričetek blokade Berlina. 28. junij - s Stalinovim odlokom se prične obdobje informbiroja v Jugoslaviji. 29. julij – 14. avgust - poletne olimpijske igre v Londonu, prve po letu 1936. 15. avgust - Južna Koreja postane suverena država. 9. september - razglašena je Demokratična ljudska republika Koreja (Severna Koreja) s Kimom Il-sungom kot ministrskim predsednikom. 6. oktober - katastrofalni potres prizadene jugovzhod današnjega Turkmenistana. 12. november - mednarodno sodišče za vojne zločine v Tokiu obsodi generala Hidekija Tojo in šest drugih japonskih častnikov ter uradnikov na smrt za njihovo vlogo v drugi svetovni vojni. 1. december - Kostarika kot prva država v zgodovini ukine vojsko. 10. december - generalna skupščina OZN sprejme Splošno deklaracijo človekovih pravic. Rojstva 18. januar - Jani Golob, slovenski skladatelj in pedagog 4. februar - Alice Cooper, ameriški pevec 5. februar - Barbara Hershey, ameriška filmska igralka 13. februar - Ljerka Belak, slovenska igralka († 2021) 1. marec - Winston Rodney, jamajški pevec reggaeja, glasbenik 11. marec - Tomaž Domicelj, slovenski glasbenik 17. marec - William Gibson, ameriško-kanadski pisatelj 4. april - Joži Kališnik, slovenska pevka, članica Ansambla bratov Avsenik 13. april - Drago Jančar, slovenski pisatelj, dramatik in esejist 12. maj - Jevgenij Paladjev, kazahstanski hokejist († 2010) 25. junij - Vinko Šimek, slovenski komik 29. junij - Pedro Opeka, argentinsko-slovenski lazarist in misijonar 29. september - Theo Jörgensmann, nemški skladatelj 18. avgust - Maksimilijan Feguš, slovenski skladatelj in pedagog 30. avgust - Victor Skumin, ruski psiholog in zdravnik 26. september – Olivia Newton-John, britansko-avstralska pevka in igralka († 2022) 2. oktober - Avery Brooks, ameriški filmski igralec 28. oktober - Cvetka Tóth, slovenska filozofinja († 2020) 14. november - Charles, valižanski princ 18. november - Aleksander Mežek, slovenski glasbenik 6. december - Jošihide Suga, japonski politik in predsednik vlade Smrti 30. januar - Orville Wright, ameriški pionir letalstva (* 1871) 11. februar - Sergej Mihajlovič Eisenstein, ruski filmski režiser judovsko-nemškega rodu (* 1898) 30. januar - Mahatma Gandhi, indijski politik, voditelj (* 1869) 24. marec - Nikolaj Aleksandrovič Berdjajev, ruski filozof (* 1874) 10. junij - Mickey Marcus, judovski ameriški častnik, general (* 1902) 24. oktober - Franz Lehár, avstrijski skladatelj (* 1870) 29. november - Igo Gruden, slovenski pesnik in pravnik (* 1893) 15. december - Risto Savin, slovenski skladatelj, častnik (* 1859) Nobelove nagrade Fizika - Patrick Maynard Stuart Blackett Kemija - Arne Wilhelm Kaurin Tiselius Fiziologija ali medicina - Paul Hermann Müller Književnost - T. S. Eliot Mir - ni bila podeljena


text: 1949 (MCMXLIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto. Dogodki 1. januar - s prekinitvijo ognja, ki je bil izpogajan pod nadzorom OZN, se konča prva kašmirska vojna. 25. januar - v hollywoodskem atletskem klubu poteka prva podelitev emmyjev. sile Komunistične partije Kitajske vkorakajo v Peking. David Ben-Gurion postane prvi predsednik vlade Izraela. 28. marec - angleški astronom Fred Hoyle v radijskem intervjuju na BBC prvič uporabi izraz »veliki pok«. 31. marec - Nova Fundlandija in Labrador se kot deseta provinca pridruži Kanadi. 1. april - Republika Irska zapusti Skupnost narodov in postane suverena država. 4. april - dvanajst zahodnih držav s severnoatlantskim sporazumom ustanovi zvezo NATO. 5. maj - z londonskim sporazumom je ustanovljen Svet Evrope. 23. maj - ustanovljena je Zvezna republika Nemčija. 8. junij - George Orwell objavi svoj antiutopični roman 1948. 8. avgust - Butan postane neodvisna država. 7. oktober - ustanovljena je Demokratična republika Nemčija. 16. oktober - z vdajo komunistov se konča državljanska vojna v Grčiji. 8. december - vlada Republike Kitajske konča z evakuacijo na Tajvan in razglasi Tajpej za začasno prestolnico. 16. december - Sukarno je izvoljen za prvega predsednika Indonezije. Rojstva 12. januar - Haruki Murakami, japonski pisatelj in prevajalec 17. januar - Andy Kaufman, ameriški komik († 1984) 22. februar - Niki Lauda, avstrijski dirkač Formule 1 in podjetnik († 2019) 3. marec - Franc Mihelič, slovenski harmonikar 10. marec - Jos Zalokar, slovenski TV voditelj, igralec, politik, podjetnik, in humanitarec 21. marec - Slavoj Žižek, slovenski filozof 22. marec - Danilo Kocjančič, slovenski glasbenik († 2013) 19. april - Manley Augustus Buchanan, jamajški reggae pevec in glasbenik 26. april - John Leonard Orr, ameriški požigalec 30. april - António Guterres, portugalski diplomat in politik 19. maj - Ivo Ban, slovenski gledališki in filmski igralec 23. maj - Ivan Sivec, slovenski pisatelj 24. maj - Tomaž Pisanski, slovenski matematik 18. junij - Lech Kaczyński, poljski politik († 2010) 22. junij - Meryl Streep, ameriška igralka 12. avgust - Mark Knopfler, škotski kitarist in pevec 31. avgust - Richard Gere, ameriški filmski igralec 1. oktober - André Rieu, nizozemski violinist in dirigent 16. oktober - Božo Cerar, slovenski pravnik in diplomat 21. oktober - Banjamin Netanjahu, izraelski politik in predsednik vlade 29. november - Aleksander Godunov, rusko-ameriški baletnik († 1995) 26. julij - Roger Taylor, angleški rock glasbenik, bobnar skupine Queen 17. december - Paul Rodgers, angleški rock glasbenik Smrti 26. februar - Ivan Jožef Tomažič, slovenski škof (* 1876) 30. marec - Friedrich Bergius, nemški kemik in Nobelov nagrajenec (* 1884) 6. maj - Maurice Maeterlinck, belgijci pesnik, dramatik (* 1862) 4. junij - Maurice Blondel, francoski filozof (* 1861) 10. junij - Sigrid Undset, norveška pisateljica, nobelovka 1928 (* 1882) 11. junij - Oton Župančič, slovenski pesnik, dramatik, prevajalec in urednik (* 1878) 19. junij - Vladimir Nazor, hrvaški pisec in politik (* 1876) 28. junij - Matej Sternen, slovenski slikar in restavrator (* 1870) 8. september - Richard Strauss, nemški skladatelj (* 1864) 13. september - August Krogh, danski fiziolog, nobelovec (* 1874) Nobelove nagrade Fizika - Yukawa Hideki Kemija - William Francis Giauque Fiziologija ali medicina - Walter Rudolf Hess, Antonio Caetano De Abreu Freire Egas Moniz Književnost - William Faulkner Mir - John Boyd Orr


text: Stoletja: 12. stoletje - 13. stoletje - 14. stoletje Desetletja: 1150. 1160. 1170. 1180. 1190. - 1200. - 1210. 1220. 1230. 1240. 1250. Leta: 1200 1201 1202 1203 1204 1205 1206 1207 1208 1209 Trendi Začetek uporabe magnetnega kompasa v Evropi. Holandija: gradnja vodnih zapornic na plovnih prekopih. Islam: začetek okrasne ornametacije z girih ploščicami. Južna Evropa: širjenje Kabale med Judi. D-01200.


text: 1150. je šesto desetletje v 12. stoletju med letoma 1150 in 1159. D-01150.


text: 1100. je prvo desetletje v 12. stoletju med letoma 1100 in 1109. D-01100.


text: 1050. je šesto desetletje v 11. stoletju med letoma 1050 in 1059. D-01050.


text: 1000. je prvo desetletje v 11. stoletju med letoma 1000 in 1009. D-01000.


text: 950. je šesto desetletje v 10. stoletju med letoma 950 in 959. D-0950.


text: 1931 (MCMXXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 60 kV daljnovod Velenje-Podlog-Črnuče, dolg 65,5 kilometra, poveže Šaleško dolino z ljubljansko regijo in omogoči elektrifikacijo mesta Ljubljane in okolice. 27. januar - Pierre Laval sestavi vlado Francije. 10. februar - New Delhi postane prestolnica Indije. 3. marec - The Star-Spangled Banner je sprejeta kot himna Združenih držav Amerike. 31. marec - v potresu, ki uniči mesto Managua v Nikaragvi, umre 2.000 ljudi. 14. april - v Madridu je razglašena Druga španska republika. 1. maj - dokončan Empire State Building v New Yorku. 16. julij - cesar Haile Selassie podpiše prvo etiopsko ustavo. julij – november - v katastrofalnih poplavah reke Huang He na Kitajskem umre po ocenah med 850.000 in 4.000.000 ljudi, kar velja za eno od najhujših zabeleženih naravnih katastrof vseh časov. 18. september - Japonska izkoristi uprizorjeni incident v Mukdenu kot povod za napad na Mandžurijo; začetek druge sino-japonske vojne. 17. oktober - ameriški gangster Al Capone je obsojen na enajstletno zaporno kazen zaradi utaje davkov. Rojstva 5. januar - Robert Duvall, ameriški filmski igralec 1. februar - Boris Nikolajevič Jelcin, ruski politik († 2007) 28. februar - Borut Pečar, slovenski arhitekt, pisatelj, ilustrator in karikaturist († 2009) 2. marec - Mihail Sergejevič Gorbačov, ruski politik († 2022) 3. marec - Anatolij Djatlov, ukrajinski inženir († 1995) 24. marec - France Rozman, slovenski duhovnik, teolog, biblicist, prevajalec in profesor († 2001) 3. junij - Raúl Castro, kubanski revolucionar in politik 21. junij - Janez Boljka, slovenski kipar, slikar in grafik († 2013) 27. junij - Alojz Srebotnjak, slovenski skladatelj in pedagog († 2010) 11. julij - Tullio Regge, italijanski fizik († 2014) 3. avgust - Vladimir Borisovič Braginski, ruski fizik († 2016) 6. avgust - Franc Copf, slovenski kirurg, izumitelj prve bionične endoproteze kolka († 2011) 8. avgust - sir Roger Penrose, angleški fizik, astrofizik, kozmolog, matematik in filozof 29. september - James Watson Cronin, ameriški fizik, nobelovec († 2016) 1. oktober - Franc Košir, slovenski glasbenik († 1991) 4. oktober - Richard Rorty, ameriški filozof († 2007) 7. oktober - Desmond Tutu, južnoafriški anglikanski duhovnik, nadškof in borec proti apartheidu, nobelovec († 2021) 10. oktober - João Gilberto, brazilski pevec in kitarist († 2019) 19. oktober - John le Carre, britanski pisatelj († 2020) 21. oktober - Kajetan Kovič, slovenski pesnik, pisatelj, literarni kritik, esejist, urednik, novinar in prevajalec († 2014) 3. november - Božo Kos, slovenski ilustrator, urednik in satirik († 2009) 5. november - Charles Taylor, kanadski filozof 11. december - Ronald Dworkin, ameriški filozof († 2013) 11. december - Osho, indijski mistik in guru († 1990) Smrti 23. januar - Ana Pavlova, ruska balerina (* 1881) 11. februar - Charles Algernon Parsons, angleški inženir (* 1854) 13. februar - Ivan Baša, madžarsko-slovenski pisatelj in lendavski dekan (* 1875) 10. april - Khalil Gibran, libanonsko ameriški pisatelj, pesnik in filozof (* 1883) 26. april - George Herbert Mead, ameriški psiholog, sociolog in filozof (* 1863) 9. maj - Albert Abraham Michelson, nemško-ameriški fizik, nobelovec (* 1852) 12. maj - Eugène Ysaÿe, belgijski violinist in skladatelj (* 1858) 18. oktober - Thomas Alva Edison, ameriški izumitelj, fizik, elektroinženir in matematik (* 1847) 21. oktober - Arthur Schnitzler, avstrijski pisatelj, zdravnik (* 1862) 4. november - George Frank Elliot, ameriški general marincev (* 1846) 13. december - Gustave Le Bon, francoski socialni psiholog (* 1840) Nobelove nagrade Fizika - ni bila podeljena Kemija - Carl Bosch, Friedrich Bergius Fiziologija ali medicina - Otto Heinrich Warburg Književnost - Erik Axel Karlfeldt Mir - Jane Addams, Nicholas Murray Butler


text: 900. je prvo desetletje v 10. stoletju med letoma 900 in 909. D-0900.


text: 1932 (MCMXXXII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki 22. januar - salvadorska vlada krvavo zatre kmečki upor; ubitih je med 10.000 in 40.000 ljudi, večina od njih staroselcev. 28. januar - japonska vojska zavzame Šanghaj. 4. februar - pričnejo se III. olimpijske zimske igre v Lake Placidu, ZDA. 14. februar - SK Ilrija odigra prvo mednarodno hokejsko tekmo jugoslovanskega kluba proti avstrijskemu klubu KAC iz Celovca, ki pred tisoč gledalci v Ljubljani zmaga z 1:12. 1. marec - japonska razglasi neodvisno državo Mandžukuo v kitajski Mandžuriji in postavi marionetno vlado. 19. marec - sydneyjski pristaniški most je odprt za promet. 10. april - Paul von Hindenburg je izvoljen za predsednika Weimarske republike. 14. april - Ernest Walton in John Cockcroft izvedeta cepitev jedra litija z usmerjenim curkom protonov. 14. junij - v Nemčiji je ukinjena prepoved organizacij SA in SS. 20. junij - sprejet je dogovor o carinski zvezi Beneluks. 8. julij - indeks Dow Jones doseže najnižjo točko v veliki gospodarski krizi. 30. julij - pričetek poletnih olimpijskih iger v Los Angelesu, ZDA. 2. avgust - Carl David Anderson odkrije pozitron. 6. avgust - prirejen je prvi Beneški filmski festival. 20. september - Mahatma Gandhi prične z gladovno stavko v zaporu. 3. oktober - Irak postane neodvisna država. 8. november - Franklin D. Roosevelt je izvoljen za predsednika Združenih držav Amerike. 21. november - Hindenburg in Adolf Hitler se pričneta pogajati o novi nemški vladi. 30. november - Marian Rejewski s sodelavci iz poljskega Urada šifer zlomi šifriranje Enigme. 25. december - potres v kitajski provinci Gansu zahteva 70.000 žrtev. Rojstva 15. januar - Umberto Eco, italijanski semiotik, filozof in pisatelj († 2016) 22. januar - Piper Laurie, ameriška igralka 26. januar - Clement »Sir Coxsone« Dodd, jamajški glasbeni producent († 2004) 28. januar - Dušan Petrač, slovenski fizik 27. februar - Elizabeth Taylor, ameriška filmska igralka († 2011) 28. marec - Sven Lindqvist, švedski pisatelj († 2019) 27. april - Gian-Carlo Rota, ameriški matematik, filozof († 1999) 7. maj - Marjan Stare, slovenski besedilopisec, pesnik, novinar in igralec († 1996) 23. julij - Lojze Slak, slovenski harmonikar in ljudski godec († 2011) 31. julij - John Searle, ameriški filozof 25. september - Janez Pirnat, slovenski kipar († 2021) 4. november - Thomas Klestil, avstrijski predsednik († 2004) 10. november - Roy Scheider, ameriški igralec († 2008) 15. november - Alvin Plantinga, ameriški filozof 21. december - Viktor Arh, slovenski inženir gozdarstva († 2011) Smrti 4. april - Wilhelm Ostwald, nemški kemik, nobelovec (* 1853) 20. april - Giuseppe Peano, italijanski matematik in logik (* 1858) 22. april - Franc Ošlai slovenski zgodovinar, pisatelj in iredentist na Madžarskem (* 1883) 16. maj - Franc Berneker, slovenski kipar (* 1874) 14. julij - Fran Jesenko, slovenski botanik in genetik (* 1875) 8. september - Christian von Ehrenfels, avstrijski filozof in psiholog (* 1859) 16. september - Ronald Ross, angleški zdravnik, nobelovec (* 1857) 3. oktober - Max Franz Joseph Cornelius Wolf, nemški astronom (* 1863) 18. december - Eduard Bernstein, nemški socialdemokratski politik in teoretik (* 1850) Nobelove nagrade Fizika - Werner Karl Heisenberg Kemija - Irving Langmuir Fiziologija ali medicina - Sir Charles Scott Sherrington, Edgar Douglas Adrian Književnost - John Galsworthy Mir - ni bila podeljena


text: 850. je šesto desetletje v 9. stoletju med letoma 850 in 859. D-0850.


text: 1933 (MCMXXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 30. januar - Adolf Hitler postane kancler Nemčije. 17. februar - z odlokom ameriškega senata je končana prohibicija v ZDA. 27. februar - požig Reichstaga v Berlinu. 3. marec - močan potres, ki mu sledi cunami, prizadeneta japonski otok Honšu, umre okrog 3.000 ljudi. 5. marec - nacionalsocialistična stranka prejme 43,9 % glasov na volitvah v nemški parlament. 22. marec - pričetek delovanja koncentracijskega taborišča Dachau. 24. marec - Reichstag sprejme zakon o popolni oblasti kanclerja. 27. marec - Japonska izstopi iz Društva narodov. 26. april - v Prusiji je ustanovljen Gestapo. 2. maj - prvo domnevno videnje Nessie v sodobnosti. 10. maj - Paragvaj napove vojno Boliviji. 26. maj - Nacionalsocialistična nemška delavska stranka uzakoni evgenično sterilizacijo. 21. junij - v Nemčiji so prepovedane vse ne-nacistične stranke. 15. – 22. julij - Wiley Post opravi prvi samostojni polet z letalom okrog sveta. 17. oktober - Albert Einstein prispe v ZDA kot begunec iz Tretjega rajha. 21. oktober - Tretji rajh izstopi iz Društva narodov. Rojstva 28. februar - Miro Steržaj, slovenski kegljač, politik in gospodarstvenik († 2020) 15. april - Boris Natanovič Strugacki, ruski pisatelj in scenarist († 2012) 29. april - Darijan Božič, slovenski skladatelj in dirigent († 2018) 30. april - Willie Nelson, ameriški pevec countryja, kitarist, glasbenik, skladatelj in filmski igralec 3. maj - James Brown, ameriški pevec († 2006) 6. junij - Ludvik Vrtačič, slovenski filozof in ekonomist († 2019) 19. junij - Otto Barić, hrvaški nogometni trener († 2020) 26. julij - Albin Rudan, slovenski glasbenik, Avsenikov klarinetist († 2009) 1. avgust - Antonio Negri, italijanski filozof, marksist in politični aktivist 9. oktober - sir Peter Mansfield, angleški fizik, nobelovec († 2017) 3. november - Amartya Kumar Sen, indijski humanist, ekonomist in politični teoretik 16. november - Danilo Benedičič, slovenski dramski igralec († 2021) Smrti 25. september - Paul Ehrenfest, avstrijski fizik, matematik (* 1880) 2. december - Émile Meyerson, poljski kemik in filozof (* 1859) 17. december - Thubten Gyatso, trinajsti dalajlama (* 1876) 18. december - Hans Vaihinger, nemški filozof, novokantovec (* 1852) Nobelove nagrade Fizika - Erwin Schrödinger, Paul Dirac Kemija - ni bila podeljena Fiziologija ali medicina - Thomas Hunt Morgan Književnost - Ivan Alekseyevich Bunin Mir - Sir Norman Angell (Ralph Lane)


text: 800. je prvo desetletje v 9. stoletju med letoma 800 in 809. D-0800.


text: 1934 (MCMXXXIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki 20. marec - Heinrich Himmler postane vrhovni poveljnik nemške policije. 25. marec - na novi stometrski skakalnici v Planici - Bloudkovi velikanki - je prvo tekmovanje v smučarskih skokih. 14. april - »črna nedelja« - vrhunec pojava Dust Bowl; peščeni viharji besnijo po osrednjem delu ZDA in odnašajo rodovitno prst. 10. junij - v finalu Svetovnega prvenstva v nogometu italijanska nogometna reprezentanca premaga češkoslovaško in postane svetovni prvak. 30. junij - Noč dolgih nožev - Hitlerjevi privrženci »očistijo« SA. 22. julij - ameriški gangster John Dillinger je ubit v spopadu z agenti FBI v Chicagu. 2. avgust - Adolf Hitler postane nemški führer 18. september - ZSSR izstopi iz Društva narodov. 9. oktober - jugoslovanski kralj Aleksander I. Karađorđević in francoski zunanji minister Louis Barthou sta smrtno ranjena v atentatu med kraljevim obiskom v Marseillu. 27. december - Perzija se preimenuje v Iran. Rojstva 11. februar - John Surtees, britanski motociklistični in avtomobilistični dirkač († 2017) 12. februar - Saša Vegri, slovenska pisateljica († 2010) 4. marec - Janez Strnad, slovenski fizik, popularizator naravoslovja († 2015) 9. marec - Jurij Aleksejevič Gagarin, ruski kozmonavt († 1968) 18. marec - Charley Pride, ameriški pevec in kitarist († 2020) 31. marec - Richard Chamberlain, ameriški igralec in pevec 3. maj - Georges Moustaki, grško-francoski pevec in tekstopisec († 2013) 4. junij - Lučka Kralj Jerman, slovenska dirigentka in glasbena pedagoginja 7. julij - Vinko Globokar, slovenski pozavnist, skladatelj in dirigent 10. september - James Oberstar, ameriški kongresnik slovenskega rodu († 2014) 21. september - Leonard Cohen, kanadski pevec, pesnik in pisatelj († 2016) 23. september - Franc Rode, slovenski duhovnik, kardinal 28. september - Brigitte Bardot, francoski fotomodel, filmska igralka in pevka 13. oktober - Nana Mouskouri, grška pevka in političarka 31. oktober - Princesa Margareta Švedska 9. november - Carl Sagan, ameriški astronom, eksobiolog († 1996) 9. december - Judi Dench, ameriška igralka 24. december - Stjepan Mesić, hrvaški politik 30. december - John Norris Bahcall, ameriški astronom, astrofizik († 2005) Smrti 13. februar - Jožef Pustaj, slovenski pisatelj, pesnik, novinar in učitelj (* 1864) 2. maj - Sergej Vasiljevič Lebedjev, ruski kemik (* 1874) 11. junij - Lev Semjonovič Vigotski, ruski psiholog (* 1896) 4. julij - Marie Skłodowska-Curie, poljsko-francoska fizičarka in kemičarka, dvakratna nobelovka (* 1867) 8. julij - Édouard Benjamin Baillaud, francoski astronom (* 1848) 26. julij - Rudolf Maister, slovenski general in pesnik (* 1874) 2. avgust - Paul von Hindenburg, nemški maršal, plemič in politik (* 1847) 9. oktober - Aleksander I. Karađorđević, jugoslovanski kralj (* 1888) 17. oktober - Santiago Ramón y Cajal, španski histolog in zdravnik (* 1852) 20. november - Willem de Sitter, nizozemski astronom, kozmolog (* 1872) Nobelove nagrade Fizika - ni bila podeljena Kemija - Harold Clayton Urey Fiziologija ali medicina - George Hoyt Whipple, George Richards Minot in William Parry Murphy Književnost - Luigi Pirandello Mir - Arthur Henderson


text: 750. je šesto desetletje v 8. stoletju med letoma 750 in 759. D-0750.


text: 1935 (MCMXXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 1. januar - italijanski koloniji Tripoli in Cirenajka sta združeni v Libijo. 7. januar - italijanski premier Benito Mussolini in francoski zunanji minister Pierre Laval podpišeta sporazum, da državi ne bosta nasprotovali kolonialnim zahtevam druga druge. 13. januar - prebivalci Posarja na plebiscitu z veliko večino podprejo pridružitev Nemčiji. 28. januar - Islandija postane prva država, ki legalizira splav iz medicinskih razlogov. 16. marec - Tretji rajh uvede vojaško obveznost in se prične ponovno oboroževati v nasprotju z Versajskim sporazumom. 14. april - Francija, Združeno kraljestvo in Italija se dogovorijo za status quo. 2. maj - Francija in Sovjetska zveza podpišeta pogodbo o medsebojni pomoči. 31. maj - potres z močjo 7,1 po Richterjevi lestvici uniči mesto Quetta v današnjem Pakistanu; umre okrog 40.000 ljudi. 18. junij - Tretji rajh in Združeno kraljestvo podpišeta pomorski sporazum; nemška površinska flota ne sme presegati 35 % moči kraljeve vojne mornarice 4. julij - RMS Mauretania po 28 letih službe odpluje v Rosthy na razrez. 31. avgust - po ozkotirni železnici med Trstom in Porečem zapelje zadnji vlak. 3. oktober - Italija napade Etiopijo 11. oktober - RMS Olympic po 24 letih službe odpluje v Jarrow na razrez. Rojstva 8. januar - Elvis Presley, ameriški pevec in filmski igralec († 1977) 3. marec - Michael Walzer, ameriški politični filozof 1. maj - Mira Voglar, slovenska skladateljica in pedagoginja 14. maj - Rudi Šeligo, slovenski pisatelj, dramatik, esejist in politik († 2004) 4. junij - Franc Ankerst, slovenski besedilopisec in glasbenik († 2018) 23. junij - Aleš Kunaver, slovenski alpinist in gorski vodnik († 1984) 6. julij - Tenzin Gyatso, tibetanski budistični menih, 14. dalajlama 25. avgust - David Ruelle, belgijsko-francoski fizik 11. september - German Stepanovič Titov, ruski kozmonavt († 2000) 1. oktober - Julie Andrews, ameriška igralka 5. oktober - Mirko Ramovš, slovenski etnokoreolog († 2023) 6. oktober - Ernesto Laclau, argentinski politolog in zgodovinar († 2014) 12. oktober - Luciano Pavarotti, italijanski tenorist († 2007) 8. november - Alain Delon, francoski filmski igralec 1. december - Viktor Brjuhanov, ukrajinski arhitekt in inženir Smrti 3. februar - Hugo Junkers, nemški inženir, izumitelj, letalski konstruktor in podjetnik (* 1859) 19. februar - Jožef Čarič slovenski (prekmurski) politik in duhovnik (* 1866) 10. april - Henrik Tuma, slovenski odvetnik, politik, publicist, planinec in jezikoslovec (* 1858) 11. april - Fran Krapež, slovenski mecen in častni občan Ljubljane (* 1864) 12. maj - Józef Piłsudski, poljsk maršal in politik (* 1867) 14. maj - Magnus Hirschfeld, nemški nevrolog, seksolog (* 1868) 30. avgust - Henri Barbusse, francoski pisatelj in novinar (* 1873) 19. september - Konstantin Edvardovič Ciolkovski, ruski matematik, fizik, letalski in raketni konstruktor, inženir (* 1857) 26. september - Ivan Perša, slovenski rimskokatoliški župnik in pisatelj na Madžarskem (* 1861) 22. oktober - Soghomon Gevorki Soghomonjan - Komitas Vardapet, armenski duhovnik, skladatelj in muzikolog (* 1869) 4. december - Charles Robert Richet, francoski fiziolog in zdravnik, nobelovec (* 1850) 13. december - Victor Grignard, francoski kemik, nobelovec (* 1871) Nobelove nagrade Fizika - James Chadwick Kemija - Frédéric Joliot-Curie, Irène Joliot-Curie Fiziologija ali medicina - Hans Spemann Književnost - ni bila podeljena Mir - Carl von Ossietzky


text: 700. je prvo desetletje v 8. stoletju med letoma 700 in 709. D-0700.


text: 650. je šesto desetletje v 7. stoletju med letoma 650 in 659. D-0650.


text: 600. je prvo desetletje v 7. stoletju med letoma 600 in 609. D-0600.


text: 2120. je tretje desetletje v 22. stoletju med letoma 2120 in 2129. D-02120.


text: 1936 (MCMXXXVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Dogodki 6. februar - pričetek zimskih olimpijskih iger v Garmisch - Partenkirchnu, Nemčija. 7. marec - Tretji rajh krši versajsko pogodbo, ko zasede demilitarizirano Porenje. 9. maj - Italija anektira Etiopijo. 17. julij - začne se španska državljanska vojna. 1. avgust - pričetek poletnih olimpijskih iger v Berlinu. Prvič je na olimpijskih igrah vključen olimpijski ogenj, poleg tega pa so prvi športni dogodek, prenašan v živo po televiziji. 26. avgust - Združeno kraljestvo in Egipt podpišeta sporazum o umiku britanske vojske iz Egipta (z izjemo Sueškega prekopa). 14. oktober - Belgija se zavzame za politiko neodvisnosti. 25. oktober - Tretji rajh in Italija podpišeta sporazum - začetek osi Rim-Berlin. 25. november - Japonska in Tretji rajh podpišeta antikominternski pakt. Rojstva 4. januar - Gianni Vattimo, italijanski filozof in politik 17. februar - Stipe Šuvar, hrvaški politik († 2004) 4. marec - Jim Clark, škotski avtomobilistični dirkač († 1968) 16. april - Šaban Bajramović, srbski romski pevec († 2008) 23. april - Roy Kelton Orbison, ameriški pevec, glasbenik († 1988) 29. april - Zubin Mehta, indijski dirigent 8. junij - Kenneth Geddes Wilson, ameriški fizik, nobelovec († 2013) 21. julij - Nani Bregvadze, gruzijska pevka in igralka 21. avgust - Wilton Norman Chamberlain, ameriški košarkar († 1999) 14. september - Ferid Murad, ameriški zdravnik in farmakolog, nobelovec 24. september - Jim Henson, ameriški filmski producent († 1990) 29. september - Silvio Berlusconi, italijanski politik in poslovnež († 2023) 5. oktober - Václav Havel, češki politik, pisatelj in dramatik († 2011) 18. november - Ernest Petrič, slovenski ustavni sodnik, politik in diplomat 11. december - Hans van den Broek, nizozemski politik Smrti 20. februar - Georges Vacher de Lapouge, francoski rasistični antropolog (* 1854) 9. april - Ferdinand Tönnies, nemški sociolog (* 1855) 8. maj - Oswald Spengler, nemški filozof in zgodovinar (* 1880) 22. junij - Moritz Schlick, nemški filozof (* 1882) 25. julij - Heinrich Rickert, nemški filozof (* 1863) 25. avgust - Lev Borisovič Kamenjev, ruski boljševik, politik (* 1883) 7. september - Marcel Grossmann, nemški matematik (* 1878) 24. september - Jožef Klekl, madžarsko-slovenski pisatelj in novinar (* 1879) 2. november - Thomas Martin Lowry, angleški fizikalni kemik (* 1874) 8. november - Mikloš Lutar, slovenski učitelj, pisatelj na Ogrskem (* 1851) 27. november - Edward Bach, angleški zdravnik, bakteriolog in zdravilec (* 1886) 6. december - Emil Adamič, slovenski skladatelj, dirigent, publicist, kritik (* 1877) 31. december - Miguel de Unamuno y Jugo, španski pisatelj in filozof baskovskega rodu (* 1864) Nobelove nagrade Fizika - Victor Franz Hess, Carl David Anderson Kemija - Peter Joseph William Debye Fiziologija ali medicina - sir Henry Hallett Dale, Otto Loewi Književnost - Eugene Gladstone O'Neill Mir - Carlos Saavedra Lamas


text: 1937 (MCMXXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki 16. februar - Wallace Carothers prejme patent za najlon. 17. april - na tajnem ustanovnem kongresu na Čebinah je ustanovljena Komunistična partija Slovenije. 26. april - španska državljanska vojna: letala nemške Luftwaffe izvedejo bombardiranje Guernice. 7. maj - nemška Legija Kondor prispe v Španijo na pomoč Francovim silam v španski državljanski vojni. 7. julij - s spopadom na mostu Marca Pola med Kitajsko in Japonsko se prične druga kitajsko-japonska vojna. 21. september - pri londonski založbi George Allen & Unwin, Ltd. izide prva izdaja Tolkienovega Hobita. 5. november - Adolf Hitler na skrivnem sestanku oznani svoje načrte za povečevanje »življenjskega prostora« (lebensraum) za Nemce. 6. november - Italija podpiše antikominternski pakt 11. december - Italija izstopi iz Društva narodov. Rojstva 17. januar - Alain Badiou, francoski filozof 19. januar - Princesa Brigita Švedska 22. april - Jack Nicholson, ameriški filmski igralec 28. april - Sadam Husein, iraški diktator († 2006) 15. maj - Madeleine Korbel Albright, ameriška političarka češkega rodu 30. maj - George Zweig, ameriški fizik 1. junij - Colleen McCullough, avstralska pisateljica († 2015) 8. junij - Anton Čeh, slovensko-hrvaški dirigent in skladatelj († 2011) 4. julij - Thomas Nagel, ameriški filozof Sonja, norveška kraljica 8. avgust - Dustin Hoffman, ameriški filmski igralec 9. avgust - Stane Koritnik, slovenski operni pevec, baritonist († 2014) 27. avgust - Aci Bertoncelj, slovenski pianist in pedagog († 2002) 7. november - Stanislava Brezovar, slovenska balerina († 2003) 11. december - Matija Gogala, slovenski entomolog 31. december - Anthony Hopkins, valižanski igralec Neznan datum - Nikolaj Fomin, ukrajinski inženir Smrti 6. marec - Rudolf Otto, nemški protestantski teolog, filozof in religiolog (* 1869) 15. marec - Scipione Riva-Rocci, italijanski zdravnik (* 1863) 27. april - Antonio Gramsci, italijanski filozof, politik in politični teoretik (* 1891) 23. maj - Ivan Prijatelj, slovenski literarni zgodovinar in prevajalec (* 1875) 19. avgust - Kita Iki, japonski filozof in ultranacionalist (* 1883) 29. avgust - Otto Ludwig Hölder, nemški matematik (* 1859) 2. september - Pierre de Coubertin, francoski pedagog, zgodovinar, začetnik sodobnih Olimpijskih iger (* 1863) 19. oktober - Ernest Rutherford, novozelandski fizik, nobelovec (* 1871) 23. oktober - Martin Cilenšek, slovenski botanik (* 1848) 8. december - Pavel Aleksandrovič Florenski, ruski teolog, filozof, matematik in elektroinženir (* 1882) 9. december - Nils Gustaf Dalén, švedski fizik, nobelovec (* 1869) Nobelove nagrade Fizika - Clinton Joseph Davisson, George Paget Thomson Kemija - Walter Haworth, Paul Karrer Fiziologija ali medicina - Albert von Szent-Györgyi Nagyrapolt Književnost - Roger Martin du Gard Mir - Robert Cecil


text: 1938 (MCMXXXVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto. Dogodki 25. januar - izredno močan polarni sij preseneti Evropejce; pojav je viden vse do Gibraltarja. 4. februar - Hitler ukine nemško vojno ministrstvo in ustvari Oberkommando der Wehrmacht, s čimer dobi neposredni nadzor nad vojsko. Hkrati zamenja vojaške in politične voditelje, za katere meni, da mu niso naklonjeni; vrhovni poveljnik vojske postane Walther von Brauchitsch, zunanji minister pa Joachim von Ribbentrop. 12. marec - anšlus: nemška vojska vkoraka v Avstrijo, priključitev je oznanjena naslednji dan. 26. april - Tretji rajh postavi Češkoslovaški ultimat glede Sudetov 5. maj - Vatikan formalno prizna Francovo vlado v Španiji. 20. maj - Češkoslovaška prične z mobilizacijo vojske ob meji z Nemčijo. 28. maj - Hitler oznani svojo namero uničiti Češkoslovaško z vojsko in ukaže mobilizacijo 96 divizij Wehrmachta. 19. junij - Svetovno prvenstvo v nogometu se konča z zmago italijanske reprezentance. 29. september - voditelji Združenega kraljestva, Francije, Italije in Nemčije podpišejo Münchenski sporazum, po katerem Nemčiji pripadejo Sudeti pod pogojem da je to zadnja ozemeljska zahteva Nemčije. Češkoslovaška vlada je prisiljena pristati na sporazum. 1. oktober - Tretji rajh zasede Sudete. 2. oktober - Poljska zasede okrožje Tešin. 18. oktober - Nemčija izžene okrog 12.000 poljskih Judov. 30. oktober - radijska postaja CBS predvaja radijsko igro Orsona Wellesa Vojna svetov, ki povzroči paniko v več delih ZDA. 2. november - Madžarska zasede del slovaškega ozemlja. 9. november - »kristalna noč« - nacistični aktivisti pod vodstvom enot SA izvedejo pogrom nad nemškimi Judi, v katerem uničujejo judovske lokale in sinagoge. Ubitih je več kot 90 ljudi, vsaj 25.000 je aretiranih. 23. december - ribiči pred obalo Južnoafriške republike ujamejo živ primerek latimerije, ribe, ki je veljala za izumrlo od konca krede. Rojstva 5. januar - Juan Carlos I., španski kralj 10. januar - Donald Ervin Knuth, ameriški matematik, računalnikar in programer 25. januar - Vladimir Semjonovič Visocki, ruski pevec, pesnik, pisatelj in gledališki ter filmski igralec († 1980) 4. marec - Tone Wraber, slovenski botanik († 2010) 11. marec - Christian Wolff, nemški filmski in televizijski igralec 26. marec - Anthony James Leggett, angleški fizik, nobelovec 8. april - Kofi Anan, ganski diplomat, nobelovec († 2018) 28. maj - Jerry West, ameriški košarkar in košarkarski funkcionar 2. junij - Princesa Désirée Švedska 20. julij - Natalie Wood, ameriška filmska igralka († 1981) 28. julij - Arsen Dedić, hrvaški književnik, pesnik, skladatelj in pevec († 2015) 14. september - Tiziano Terzani, italijanski novinar in pisatelj († 2004) 16. november - Robert Nozick, ameriški filozof († 2002) 26. december - Jon Voight, ameriški filmski igralec Smrti 17. januar - William Henry Pickering, ameriški astronom (* 1858) 11. februar - Kazimierz Twardowski, poljski filozof in logik (* 1866) 21. februar - George Ellery Hale, ameriški astronom (* 1868) 15. marec - Nikolaj Ivanovič Buharin, ruski komunistični voditelj, ekonomist (* 1888) 16. marec - Žiga Laykauf, slovenski pesnik in publicist (* 1868) 21. april - Muhammad Iqbal, indijski muslimanski filozof in pesnik (* 1877) 27. april - Edmund Husserl, nemški filozof (* 1859) 13. september - Samuel Alexander, avstralski filozof (* 1859) 24. september - Lev Genrihovič Šnireljman, ruski matematik (* 1905) 5. oktober - Favstina Kowalska, poljska redovnica in svetnica (* 1905) 17. oktober - Karl Kautsky, nemški teoretik socialne demokracije (* 1854) 10. november - Mustafa Kemal Atatürk, prvi predsednik Turčije (* 1881) 19. november - Lev Izakovič Šestov, ruski filozof (* 1866) Nobelove nagrade Fizika - Enrico Fermi Kemija - Richard Kuhn Fiziologija ali medicina - Corneille Jean François Heymans Književnost - Pearl S. Buck Mir - Nansenova mednarodna pisarna za begunce


text: 1939 (MCMXXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. 1939 je najbolj znano kot leto, ko se je začela druga svetovna vojna. Dogodki 1. januar - ustanovljeno podjetje Hewlett-Packard. 24. januar - močan potres zahteva 30.000 smrtnih žrtev v Čilu. 24. februar - Madžarska in Mandžukuo podpišeta antikominternski pakt. 27. februar - Združeno kraljestvo in Francija priznata Francovo vlado. 2. marec - papež Pij XII. nasledi Pija XI. kot 260. papež. 14. marec - Slovaška razglasi neodvisnost. 15. marec - nemška vojska zavzame preostanek Češke in Moravske; Češkoslovaška preneha obstajati. 16. marec - Češka postane Nemški protektorat Češka-Moravska, preostanek države zasede Madžarska. 22. marec - Litva odstopi Tretjemu rajhu mesto Memel (Klajpeda) z okolico. 27. marec - Španija podpiše antikominternski pakt. 31. marec - Združeno kraljestvo in Francija ponudita zavezništvo Poljski, Grčiji, Turčiji in Romuniji. Tretji rajh in Španija podpišeta sporazum o prijateljstvu. 1. april - s predajo zadnjih republikanskih sil se konča španska državljanska vojna. 7. april - Italija vdre v Albanijo, kralj Ahmed Zogu pobegne iz države. 28. april - Tretji rajh razveljavi sporazume z Združenim kraljestvom in Poljsko ter zahteva Gdansk. 2. maj - izide prvi strip z Batmanom v glavni vlogi. 8. maj - Španija izstopi iz Društva narodov. 18. maj - Združeno kraljestvo sprejme zakon o vojaški obveznosti. Italija in Tretji rajh podpišeta jekleni pakt o zavezništvu. 24. junij - Siam se preimenuje v Tajsko. 21. avgust - prekinejo se francosko-britansko-sovjetska pogajanja o zavezništvu. 23. avgust - Tretji rajh in Sovjetska zveza podpišeta sporazum o nenapadanju - pakt Ribbentrop-Molotov, v katerem si razdelita Evropo. 24. avgust - Združeno kraljestvo razglasi splošno vojaško mobilizacijo 25. avgust - Združeno kraljestvo in Poljska podpišeta sporazum o pomoči. 26. avgust - podpis sporazuma Cvetković-Maček. 30. avgust - Poljska prične z mobilizacijo vojske. 31. avgust - nemški operativci uprizorijo incident v Gleiwitzu kot povod za napad na Poljsko. 1. september - Tretji rajh napade Poljsko; začetek druge svetovne vojne. Norveška, Finska, Švedska in Švica razglasijo nevtralnost. 3. september - Združeno kraljestvo, Francija, Avstralija in Nova Zelandija napovejo Tretjemu rajhu vojno. 5. september - Združene države Amerike razglasijo nevtralnost. 6. september - Republika Južna Afrika napove vojno tretjemu rajhu 9. september - Kanada napove vojno tretjemu rajhu. poljska vojska v bitki pri Bzuri zadrži nemški prodor proti Varšavi, a je kmalu premagana. 15. september - Japonska in Sovjetska zveza podpišeta pogodbo o vzpostavitvi miru na mongolsko-mandžurski meji. Wehrmacht obkoli Varšavo in zahteva predajo braniteljev. Poljaki zahtevo zavrnejo, zato se prične intenzivno obleganje mesta. 17. september - ZSSR napade Poljsko in zavzame ozemlja na vzhodu države. 25. september - Bitka za Varšavo: Luftwaffe prične z intenzivnim bombardiranjem mesta. Andora in Nemčija končno podpišeta sporazum o končanju prve svetovne vojne. 27. september - Varšava kapitulira 28. september - kapitulacija poljske vojske. Tretji rajh in Sovjetska zveza podpišeta končni sporazum o delitvi Poljske. ZSSR in Estonija podpišeta pakt o vzajemni pomoči. 30. september - v Parizu ustanovijo poljsko vlado v izgnanstvu. 5. oktober - ZSSR in Latvija podpišeta pakt o vzajemni pomoči. 8. oktober - Tretji rajh priključi zahodni del Poljske in Gdansk k svojemu ozemlju. 10. oktober - ZSSR in Litva podpišeta pakt o vzajemni pomoči. 14. oktober - U-47 potopi britansko bojno ladjo HMS Royal Oak. 19. oktober - Združeno kraljestvo, Francija in Turčija podpišejo medsebojno pogodbo o prijateljstvu. 25. oktober - ustanovitev Generalne Gubernije na Poljskem 7. november - Nizozemska in Belgija se ponudita za mirovna posrednika 9. november - venlojski incident: Nemci ujamejo dva agenta britanske službe SIS na Nizozemskem. 30. november - sovjetske sile napadejo Finsko in prodrejo do Mannerheimove linije; pričetek zimske vojne. 13. december - tri zavezniške križarke hudo poškodujejo nemško bojno ladjo Admiral Graf Spee v ustju reke La Plata. Ladjo štiri dni kasneje potopi posadka. 14. december - Društvo narodov izključi ZSSR zaradi napada na Finsko. 27. december - provinco Erzincan v Anatoliji (Turčija) prizadene hud potres, ki uniči glavno mesto in zahteva več kot 32.000 življenj. 31. december - prvi Novoletni koncert dunajskih filharmonikov. Rojstva 1. januar - Svetlana Makarovič, slovenska pesnica in pisateljica 29. januar - Germaine Greer, avstralska pisateljica, feministka 2. februar - Boris Cavazza, slovenski igralec 1. marec - Cvetan Todorov, bolgarsko-francoski filozof in literarni teoretik 30. april - Pavel Ledinek, slovenski gospodarstvenik in izumitelj († 2020) 19. maj - Francis Richard »Dick« Scobee, ameriški astronavt († 1986) 11. junij - Jackie Stewart, britanski dirkač Formule 1 19. avgust - Alan Baker, angleški matematik 27. avgust - Aci Bertoncelj, slovenski pianist in glasbeni pedagog († 2002) 6. september - Alojz Ajdič, slovenski skladatelj 1. oktober - Dušan Jovanović, slovenski igralec († 2020) 28. oktober - Miroslav Cerar, slovenski telovadec 26. november - Tina Turner, ameriška pevka Smrti 2. februar - papež Pij XI. (* 1857) 4. februar - Edward Sapir, nemško-ameriški antropolog, lingvist (* 1884) 12. februar - Søren Peder Lauritz Sørensen, danski kemik (* 1868) 27. februar - Nadežda Konstantinovna Krupska, ruska revolucionarka, političarka (* 1869) 2. marec - Howard Carter, britanski arheolog (* 1874) 13. maj - Stanisław Leśniewski, poljski logik, filozof (* 1886) 25. maj - sir Frank Watson Dyson, angleški astronom (* 1868) 7. julij - Axel Hägerström, švedski filozof, pravnik (* 1868) 3. september - Edvard Westermarck, finski sociolog (* 1862) 23. september - Sigmund Freud, avstrijski nevropsihiater judovskega rodu (* 1856) 23. november - Aleksander Aleksandrovič Ivanov, ruski astronom (* 1867) Nobelove nagrade Fizika - Ernest Orlando Lawrence Kemija - Adolf Butenandt, Leopold Ružička Fiziologija ali medicina - Gerhard Domagk Književnost - Frans Eemil Sillanpää Mir - ni bila podeljena


text: 550. je šesto desetletje v 6. stoletju med letoma 550 in 559. D-0550.


text: 500. je prvo desetletje v 6. stoletju med letoma 500 in 509. D-0500.


text: 450. je šesto desetletje v 5. stoletju med letoma 450 in 459. D-0450.


text: 400. je prvo desetletje v 5. stoletju med letoma 400 in 409. D-0400.


text: 350. je šesto desetletje v 4. stoletju med letoma 350 in 359. D-0350.


text: 300. je prvo desetletje v 4. stoletju med letoma 300 in 309. D-0300.


text: 250. je šesto desetletje v 3. stoletju med letoma 250 in 259. D-0250.


text: 200. je prvo desetletje v 3. stoletju med letoma 200 in 209. D-0200.


text: 150. je šesto desetletje v 2. stoletju med letoma 150 in 159. D-0150.


text: 100. je prvo desetletje v 2. stoletju med letoma 100 in 109. D-0100.


text: 50. je šesto desetletje v 1. stoletju med letoma 50 in 59.


text: 0. je prvo desetletje v 1. stoletju med letoma 1 in 9. Dogodki in smeri Pomembne osebnosti cesar Avgust, rimski cesar (27 pr. n. št. - 14). Jezus Kristus, osrednja osebnost krščanstva (ali 0. pr. n. št.). D-000.


text: 40. pr. n. št. je šesto desetletje v 1. stoletju pr. n. št. med letoma 49 pr. n. št. in 40 pr. n. št.. Dogodki Pomembne osebnosti Kleopatra VII., egipčanska faraonka (70/69 - 30 pr. n. št., vladala 51 - 30 pr. n. št.). D-0040.


text: 1921 (MCMXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto. Dogodki 2. februar - v Ljubljani je bil ustanovljen planinski klub Skala 25. februar - Rdeča armada vkoraka v Tbilisi in vzpostavi marionetno komunistično vlado. 18. marec - Poljska in Sovjetska Rusija skleneta Riški mirovni sporazum 27. april - antantna komisija za reparacije razglasi, da mora Nemčija plačati 6,65 milijard funtov kot vojno odškodnino. 3. maj - znotraj Združenega kraljestva je ustanovljena Severna Irska. 28. junij - sprejeta je prva ustava Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev (vidovdanska ustava) 1. julij - ustanovni kongres Komunistične partije Kitajske. 11. julij - Mongolija postane neodvisna država. 15. julij - v Marezigah izbruhne upor proti italijanski oblasti. 27. julij - raziskovalci z Univerze v Torontu pod vodstvom Fredericka Bantinga oznanijo odkritje hormona insulina. 29. julij - Adolf Hitler postane Führer nacistične stranke. 25. avgust - ZDA, Avstrija in Nemčija podpišejo mirovni sporazum o koncu prve svetovne vojne. 18. december - V Beogradu je ustanovljena Socialistična stranka Jugoslavije. V Ankari je bil ustanovljen Muzej anatolskih civilizacij Rojstva 9. januar - Ágnes Keleti, madžarska atletinja in olimpijka 17. januar - Vasilij Melik, slovenski zgodovinar († 2009) 20. februar - Zvonimir Ciglič, slovenski skladatelj, dirigent in pedagog († 2006) 21. februar - John Rawls, ameriški filozof († 2002) 16. april - sir Peter Ustinov, britanski filmski igralec, pisatelj, dramatik († 2004) 1. maj - Kiril Nikolajevič Tavastšerna, ruski astronom († 1982) 2. maj - Satjadžit Raj, indijski filmski režiser, scenarist, skladatelj († 1992) 6. maj - Erich Fried, avstrijski pesnik, prevajalec in esejist († 1988) 7. maj - Noni Žunec, slovenski tenorist, operni in koncertni pevec († 2004) 10. junij - Princ Filip, vojvoda Edinburški, mož kraljice Elizabete II. († 2021) 22. oktober - Aleksander Semjonovič Kronrod, ruski matematik, računalnikar, izumitelj († 1986) 1. december - Ilse Aichinger, avstrijska pisateljica († 2016) 14. november - Antoinette de Vaucouleurs, francosko-ameriška astronomka († 1987) 5. december - Božidar Kantušer, slovenski skladatelj († 1999) 13. december - Janko Messner, slovenski pisatelj († 2011) Abdul El Salem Mohamed Aref, iraški maršal in politik († 1966) Smrti 16. januar - Magnus O. Nyrén, švedski astronom (* 1837) 8. februar - Peter Aleksejevič Kropotkin, ruski intelektualec, anarhist, geograf in raziskovalec (* 1842) 17. marec - Nikolaj Jegorovič Žukovski, ruski matematik, fizik (*1847) 12. april – Anton Števanec slovenski učitelj in nabožni pisatelj na Madžarskem (*1861) 16. julij - Josip Križan, slovenski matematik, fizik, filozof (* 1841) 21. september - Eugen Karl Dühring, nemški filozof, ekonomist, socialist, kritik marksizma (* 1833) 13. november - Ignace Goldziher, madžarski judovski orientalist in zgodovinar (* 1850) 22. november - Émile Boutroux, francoski filozof (* 1845) 16. december - Charles Camille Saint-Saëns, francoski skladatelj (* 1835) Nobelove nagrade Fizika - Albert Einstein Kemija - Frederick Soddy Fiziologija ali medicina - ni bila podeljena Književnost - Anatole France Mir - Karl Hjalmar Branting, Christian Lous Lange


text: 1922 (MCMXXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 6. februar - Pij XI. postane papež. 8. februar - sovjetska ČEKA je reorganizirana v Državno politično upravo (GPU), del NKVD. 28. februar - Egipt postane neodvisna država. 3. april - Josif Stalin je imenovan za generalnega sekretarja centralnega komiteja Komunistične stranke Sovjetske zveze. 23. april - ustanovljena je Slovenska republikanska stranka. 26. avgust - Atatürkove sile pri Afyonu dosežejo odločilno zmago nad grško vojsko in jo prisilijo k umiku iz Male Azije. 13. september - v mestu El Aziziyah (Libija) je izmerjena najvišja temperatura zraka v zgodovini merjenj, 58 °C. 13. – 15. september - požar, ki so ga verjetno podtaknili grški vojaki med umikom, uniči večji del mesta İzmir in zahteva okrog 100.000 žrtev. 28. oktober - italijanski fašisti z Benitom Mussolinijem na čelu izvedejo pohod na Rim in prevzamejo oblast. 1. november - konec Osmanskega cesarstva. 5. november - britanski arheolog Howard Carter in njegovi možje med izkopavanjem v Dolini kraljev odkrijejo vhod v Tutankamonovo grobnico. 22. november - v Gorici je ustanovljena prva fašistična organizacija za Slovence . 30. december - Konča se ruska državljanska vojna, s tem pa je ustanovljena Sovjetska zveza. Rojstva 22. januar - Franc Cerar, slovenski duhovnik, jezuit in pisatelj († 2014) 4. februar - Jakob Savinšek, slovenski kipar in risar († 1961) 10. februar - Árpád Göncz, madžarski politik († 2015) 11. februar - Ela Peroci, slovenska pedagoginja, pisateljica in novinarka († 2001) 15. februar - Jožef Smej, mariborski pomožni škof († 2020) 1. marec - Jicak Rabin, izraelski general in politik († 1995) 31. marec - Richard Kiley, ameriški igralec in pevec († 1999) 9. april - Bojan Accetto, slovenski zdravnik internist († 2007) 23. april - Ive Šubic, slovenski slikar († 1989) 14. maj - Franjo Tuđman, hrvaški politik, predsednik Hrvaške († 1999) 27. maj - Christopher Lee, angleški igralec († 2015) 5. junij - John Gatenby Bolton, angleško-avstralski astronom († 1993) 10. junij - Judy Garland, ameriška filmska igralka in pevka († 1969) 11. junij - Erving Goffman, kanadski sociolog († 1982) 18. julij - Thomas Samuel Kuhn, ameriški filozof († 1996) 26. julij - Rafko Vodeb, slovenski duhovnik, eksorcist, teolog, filozof, umetnostni zgodovinar, pesnik, prevajalec († 2002) 4. avgust - Janez Stanovnik, slovenski politik, pravnik in ekonomist († 2020) 24. avgust - Howard Zinn, ameriški zgodovinar, politolog in politični aktivist († 2010) 18. oktober - Špelca Čopič, slovenska umetnostna zgodovinarka († 2014) 9. november - Imre Lakatos, madžarski filozof in matematik († 1974) 11. november - Kurt Vonnegut ml., ameriški pisatelj, satirik in likovni umetnik († 2007) 14. november - Butros Butros-Gali, egiptovski diplomat in politik († 2016) 16. november - José de Sousa Saramago, portugalski pisatelj, dramatik, novinar in komunist, nobelovec († 2010) 19. november - Tomonubu Imamiči, japonski sodobni filozof († 2012) 29. november - Dušan Radović, srbski pesnik, pisatelj in novinar († 1984) 19. december - Karel Destovnik - Kajuh, slovenski pesnik, prevajalec in narodni heroj († 1944) Smrti 1. januar - Števan Kühar slovenski politik in urednik (* 1887) 5. januar - Ernest Henry Shackleton, britanski raziskovalec irskega rodu (* 1874) 22. januar - Marie Ennemond Camille Jordan, francoski matematik (* 1838) Benedikt XV., italijanski papež (* 1854) Fredrik Bajer, danski pisec, učitelj, mirovnik, nobelovec (* 1837) 28. marec - Mihael Napotnik, lavantinski škof (* 1850) 1. april - Karel I. Habsburško-Lotarinški, zadnji avstrijski cesar in ogrski kralj (* 1887) 26. maj - Ernest Solvay, belgijski kemik, industrialec, človekoljub in politik (* 1838) 18. junij - Jacobus Cornelius Kapteyn, nizozemski astronom (* 1851) 2. avgust - Alexander Graham Bell, ameriški znanstvenik in izumitelj (* 1847) 29. avgust - Georges Sorel, francoski anarhist (* 1847) 18. november - Marcel Proust, francoski intelektualec, pisatelj, esejist in kritik (* 1871) Nobelove nagrade Fizika - Niels Bohr Kemija - Francis William Aston Fiziologija ali medicina - Archibald Vivian Hill, Otto Fritz Meyerhof Književnost - Jacinto Benavente Mir - Fridtjof Nansen


text: 1923 (MCMXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki 4. januar - pariška konferenca o vojni odškodnini zastane, ko Francija vztraja na trdi liniji, medtem ko Združeno kraljestvo želi obnovo. 10. januar - ZDA umaknejo zadnje oborožene sile iz Nemčije. 11. januar - Francija prične z zasedbo Porurja da bi prisila Nemčijo k plačevanju vojne odškodnine. 1. marec - Grčija uvede gregorijanski koledar. 9. marec - Lenin utrpi tretjo kap; zaradi zdravstvenih težav odstopi kot sovjetski predsednik. 24. maj - konča se irska državljanska vojna. 18. junij - zaradi izbruha ognjenika Etna v Italiji ostane brez strehe nad glavo 60.000 ljudi 24. julij - V Lausanni podpišejo mirovno pogodbo, ki konča vojno med Grčijo in Turčijo ter določi obvezno izmenjavo manjšin. 13. avgust - Gustav Stresemann postane nemški kancler. 1. september - veliki potres v Kantu na Japonskem opustoši območji mest Tokio in Jokohama ter zahteva več kot 100.000 žrtev. 6. september - italijanska mornarica za kratek čas zavzame otok Krf kot odgovor na umor enega od častnikov. 26. september - Gustav Ritter von Kahr razglasi neodvisnost Bavarske. 6. oktober - sile Antante zapustijo Carigrad. 16. oktober - brata Roy in Walt Disney ustanovita The Walt Disney Company. 29. oktober - Turčija je vzpostavljena kot sekularna republika z Mustafo Kemalom Atatürkom na čelu države. 8. november - »pivniški puč«: Adolf Hitler na čelu Nacionalsocialistov izvede neuspešen poskus strmoglaviti bavarsko vlado v Münchnu. 15. november - hiperinflacija v Weimarski republiki doseže vrhunec pri vrednosti 4,2 bilijona mark za en ameriški dolar; Stresemannova vlada ukine valuto. neznan datum - Dirk Coster in Georg von Hevesy odkrijeta kemijski element hafnij. Rojstva 25. januar - Arvid Carlsson, švedski nevroznanstvenik, nobelovec († 2018) 2. februar - France Bučar, slovenski politik († 2015) 3. februar - Mitja Vošnjak, slovenski politik, urednik, diplomat in pisatelj († 2003) 13. februar - Chuck Yeager, ameriški častnik in preskusni pilot († 2020) 24. februar - Mihailo Marković, srbski filozof († 2010) 4. marec - sir Patrick Moore, angleški ljubiteljski astronom in televizijski voditelj († 2012) 9. marec - Walter Kohn, avstrijsko-ameriški teoretični fizik, nobelovec († 2016) 12. marec - Wally Schirra, ameriški astronavt († 2007) 22. april - Aaron Spelling, ameriški producent († 2006) 27. maj - Henry Kissinger, nemško-ameriški politik, diplomat in poslovnež, nobelovec 31. maj - Rainier III., monaški princ († 2005) 2. julij - Wisława Szymborska, poljska pesnica, nobelovka († 2012) 2. avgust - Šimon Peres, izraelski politik, nobelovec († 2016) 6. september - Peter II. Karađorđević, jugoslovanski kralj († 1970) 8. september - Rasul Gamzatovič Gamzatov, dagestanski pesnik, pisatelj, publicist in politični delavec († 2003) 24. september - Ladislav Fuks, češki pisatelj († 1994) 4. oktober - Charlton Heston, ameriški igralec († 2008) 15. oktober - Italo Calvino, italijanski pisatelj in novinar kubanskega rodu († 1985) 8. november - Jack St. Clair Kilby, ameriški elektrotehnik in izumitelj, nobelovec († 2005) 18. november - Alan Shepard, ameriški astronavt († 1998) 20. november - Nadine Gordimer, južnoafriška pisateljica, nobelovka († 2014) 21. november - Milan Butina, slovenski slikar in likovni teoretik († 1999) 2. december - Maria Callas, grška sopranistka († 1977) 25. december - René Girard, francoski zgodovinar, literarni kritik in filozof († 2015) Smrti 1. februar - Ernst Troeltsch, nemški protestantski teolog, sociolog in filozof (* 1865) 6. februar - Edward Emerson Barnard, ameriški astronom (* 1857) 8. februar - Bernard Bosanquet, britanski idealistični filozof (* 1848) 10. februar - Wilhelm Conrad Röntgen, nemški fizik, nobelovec (* 1845) 19. februar - Ivan Tavčar, slovenski pisatelj in politik (* 1851) 24. februar - Edward Williams Morley, ameriški fizik in kemik (* 1838) 8. marec - Johannes Diderik van der Waals, nizozemski fizik in kemik, nobelovec (* 1837) 26. marec - Sarah Bernhardt, francoska gledališka igralka (* 1844) 27. marec - James Dewar, škotski fizik in kemik (* 1842) 4. april - John Venn, angleški matematik, logik in filozof (* 1834) 20. julij - Pancho Villa, mehiški general in revolucionar (* 1878) 2. avgust - Warren G. Harding, ameriški politik (* 1865) 19. avgust - Vilfredo Pareto, italijanski ekonomist, sociolog in filozof (* 1848) 13. september - Maks Pleteršnik, slovenski jezikoslovec (* 1840) 25. november - Josip Stritar, slovenski pisatelj (* 1836) 28. december - Alexandre-Gustave Eiffel, francoski arhitekt in inženir (* 1832) Nobelove nagrade fizika - Robert Andrews Millikan kemija - Friderik Pregl fiziologija ali medicina - Frederick Grant Banting, John James Rickard Macleod književnost - William Butler Yeats mir - ni bila podeljena


text: 1924 (MCMXXIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 25. januar - pričetek zimskih olimpijskih iger v Chamonixu, Francija. 26. januar - Petrograd (Sankt Peterburg) je preimenovan v Leningrad. 9. marec - Italija priključi Reko. 16. april - v Los Angelesu je ustanovljena produkcijska hiša Metro-Goldwyn-Mayer. 10. maj - J. Edgar Hoover postane vodja ameriškega Zveznega preiskovalnega urada (FBI). 11. maj - z združitvijo Daimlerjevega in Benzovega podjetja nastane Mercedes-Benz. 18. avgust - francoska vojska se prične umikati iz Nemčije. 24. december - Albanija postane republika. 30. december - astronom Edwin Powell Hubble oznani odkritje, da je Andromeda pravzaprav galaksija, torej je naša galaksija samo ena od mnogih v Vesolju. Rojstva 1. januar - Jacques Le Goff, francoski zgodovinar († 2014) 13. januar - Paul Karl Feyerabend, avstrijsko-ameriški filozof znanosti († 1994) 23. januar - sir Michael James Lighthill, angleški matematik († 1998) 29. januar - Bianca Maria Piccinino, italijanska novinarka 7. marec - Kobo Abe, japonski pisatelj († 1993) 3. april - Marlon Brando, ameriški filmski igralec († 2004) 16. april - Henry Mancini, ameriški skladatelj († 1994) 14. maj - Nace Šumi, slovenski umetnostni zgodovinar († 2006) 12. junij - George H. W. Bush, ameriški politik, diplomat in častnik († 2018) 21. julij - Alojz Rebula, slovenski pisatelj, esejist in dramaturg († 2018) 5. avgust - Mario Pleničar, slovenski geolog in paleontolog († 2016) 10. avgust - Jean-François Lyotard, francoski filozof in literarni teoretik († 1998) 17. avgust - Rajko Jamnik, slovenski matematik († 1983) Smrti Leonard Peskett, britanski inženir, konstruktor in ladijski arhitekt (* 1861) 21. januar - Vladimir Iljič Uljanov - Lenin, ruski revolucionar in politik (* 1870) 3. februar - Woodrow Wilson, ameriški politik in 28. predsednik ZDA (* 1856) 11. marec - Ivan Šubic, slovenski matematik, naravoslovec, umetnostni zgodovinar in slikar (* 1856) 3. junij - Franz Kafka, češko-avstrijski pisatelj judovskega rodu (* 1883) 17. avgust - Paul Gerhard Natorp, nemški novokantovski filozof (* 1854) 18. september - Francis Herbert Bradley, britanski idealistični filozof (* 1846) 25. oktober - Mehmed Ziya Gökalp, turški nacionalist in sociolog (* 1876) 24. november - Giacomo Puccini, italijanski operni skladatelj (* 1858) Nobelove nagrade Fizika - Manne Siegbahn Kemija - Bryan Hymer Fiziologija ali medicina - Willem Einthoven Književnost - Wladyslaw Stanislaw Reymont Mir - Fermin Romo


text: 1925 (MCMXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 3. januar - Benito Mussolini (Il Duce) oznani, da prevzema absolutno oblast v Italiji. 18. marec - t. i. tornado treh držav () prizadene Missouri, Illinois in Indiano v ZDA, v najhujši tovrstni katastrofi v zgodovini države umre 695 ljudi. 3. april - Združeno kraljestvo, Južna Afrika in Avstralija ponovno uvedejo zlati standard za svoje valute. 10. april - izide klasični roman Veliki Gatsby ameriškega avtorja F. Scotta Fitzgeralda. 28. april - v Parizu je odprta svetovna razstava Exposition internationale des arts décoratifs et industriels modernes, ki da ime gibanju art déco. 5. maj - japonski zakon o volitvah razširi volilno pravico na vse moške, starejše od 25 let (pred tem so lahko volili le posestniki). 29. maj - britanski raziskovalec Percy Fawcett pošlje zadnji telegram v domovino preden izgine v amazonski džungli. 6. junij - Walter Chrysler ustanovi avtomobilsko podjetje Chrysler Corporation. 13. junij - Charles Francis Jenkins uspešno demonstrira sinhronizirano predvajanje slike in zvoka. 10. julij - guru Meher Baba prične svoje 44-letno obdobje molka. 18. julij - Adolf Hitler izda Moj boj. 21. julij - Scopesov proces: srednješolski učitelj John T. Scopes je na sodišču v Tennesseeju spoznan za krivega učenja evolucijskega nauka in obsojen na plačilo globe. 8. avgust - okrog 40.000 članov Ku Klux Klana priredi parado po Washingtonu kot prikaz vplivnosti organizacije. 25. avgust - francoske enote se umaknejo iz Porurja. 5. november - sovjetska tajna služba OGPU usmrti agenta Sidneyja Reillyja. 11.–12. november - silovito neurje povzroči hude poplave v Pomurju, Murska Sobota je pod vodo. 1. december - po sedemletni okupaciji se 7000 britanskih vojakov umakne iz Kölna. 3. december - v Londonu so podpisani locarnski sporazumi, ki urejajo ozemeljska vprašanja med zahodnimi zaveznicami, novonastalimi vzhodnoevropskimi državami in Weimarsko republiko. 5. december - javno je razkrita prevara ponarejevalca Alvesa dos Reisa in njegovih pajdašev, ki zaradi svojega obsega zamaje celotno portugalsko gospodarstvo ter politiko. 15. december - Reza Šah prevzame oblast v Iranu. 25. december - z združitvijo šestih nemških kemičnih podjetij je ustanovljeno podjetje IG Farben. 26. december - prične se izkop Velike sfinge v Gizi. Rojstva 18. januar - Gilles Deleuze, francoski filozof († 1995) 26. januar - Paul Newman, ameriški igralec, dirkač in poslovnež († 2008) 8. februar - Jack Lemmon, ameriški igralec († 2001) 21. februar - Tom Gehrels, nizozemsko-ameriški astronom († 2011) 2. marec - Jurij Levičnik, slovenski gospodarstvenik († 1989) 19. maj - Malcolm X, afroameriški politik, aktivist za človekove pravice († 1965) Pol Pot, kamboški revolucionar († 1998) 23. maj - Joshua Lederberg, ameriški genetik, nobelovec († 2008) 28. maj - Dietrich Fischer-Dieskau, nemški pevec († 2012) 21. junij - Alastair Graham Walter Cameron, kanadsko-ameriški astrofizik († 2005) 26. junij - Pavel Ivanovič Beljajev, ruski pilot in kozmonavt († 1970) 29. junij - Giorgio Napolitano, italijanski pravnik, politik in pesnik († 2023) 4. julij - Ciril Zlobec, slovenski pisatelj in politik († 2018) 20. julij: Jacques Delors, francoski politik in ekonomist Milan Mihelič, slovenski arhitekt in urbanist († 2021) 28. julij - Baruch Samuel Blumberg, ameriški zdravnik, nobelovec († 2011) 2. avgust - Jorge Rafael Videla, argentinski general in politik († 2013) 8. avgust - Alija Izetbegović, bosanski politik, pisatelj, pravnik in filozof († 2003) 28. avgust - Arkadij Natanovič Strugacki, ruski pisatelj in scenarist († 1991) 1. september - Roy Jay Glauber, ameriški fizik, nobelovec († 2018) 8. september - Peter Sellers, angleški komik in igralec († 1980) 24. september - Geoffrey Ronald Burbidge, angleški astronom, astrofizik in kozmolog († 2010) 27. september - Robert G. Edwards, angleški fiziolog, nobelovec († 2013) 13. oktober - Margaret Thatcher, britanska političarka († 2013) 17. oktober - Anica Šinkovec, slovenska gledališka igralka († 2004) 25. oktober - Janez Bitenc, slovenski skladatelj, pedagog in publicist († 2005) 31. oktober - John Anthony Pople, angleški kemik, nobelovec († 2004) 15. november - Tone Svetina, slovenski pisatelj († 1998) 16. november - Stane Dolanc, slovenski politik († 1999) 21. november - Veljko Kadijević, srbski general († 2014) 22. november - Miki Muster, slovenski kipar, ilustrator in animator († 2018) 24. november - Simon van der Meer, nizozemski fizik, nobelovec († 2011) 1. december - Martin Rodbell, ameriški biokemik, nobelovec († 1998) 4. december - Lino Lacedelli, italijanski alpinist († 2009) 11. december - Paul Greengard, ameriški nevroznanstvenik, nobelovec († 2019) Smrti 18. januar - John McTaggart Ellis McTaggart, britanski filozof (* 1866) 3. februar - Oliver Heaviside, angleški matematik, fizik in elektrotehnik (* 1850) 24. februar - Hjalmar Branting, švedski politik, nobelovec (* 1860) 7. marec - Georgij Jevgenjevič Lvov, ruski plemič in politik (* 1861) 12. marec - Sun Jat-sen, kitajski revolucionar, državnik in politik (* 1866) 3. junij - Nicolas Camille Flammarion, francoski astronom (* 1842) 22. junij - Felix Christian Klein, nemški matematik (* 1849) 1. julij - Erik Alfred Leslie Satie, francoski skladatelj (* 1866) 26. julij - Friedrich Ludwig Gottlob Frege, nemški matematik, logik in filozof (* 1848) 16. september - Aleksander Aleksandrovič Fridman, ruski matematik in fizik (* 1888) 29. september - Léon Bourgeois, francoski politik, nobelovec (* 1851) 31. oktober - Mihail Vasiljevič Frunze, ruski revolucionar (* 1885) 5. december - Władisław Stanisław Reymont, poljski pisatelj, nobelovec (* 1867) 28. december - Sergej Jesenin, ruski pesnik (* 1895) Nobelove nagrade Fizika - James Franck in Gustav Ludwig Hertz Kemija - Richard Adolf Zsigmondy Fiziologija ali medicina - ni bila podeljena Književnost - George Bernard Shaw Mir - Austen Chamberlain in Charles Gates Dawes


text: 1926 (MCMXXVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki 1. januar - narasli Ren poplavi Köln z okolico. 25. februar - Francisco Franco postane General Španije. 7. marec - neuspešen poskus atentata na italijanskega diktatorja Benita Mussolinija. 16. marec - Robert Hutchings Goddard izstreli prvo raketo na tekoče gorivo. 24. april - Nemčija in Sovjetska zveza se z berlinsko pogodbo zavežeta k nevtralnosti v primeru napada na katero od njiju. 4. maj - v Združenem kraljestvu izbruhne splošna stavka v podporo stavki rudarjev, ki se je pričela dva dni prej. 12. maj - Roald Amundsen, Lincoln Ellsworth in Umberto Nobile kot prvi ljudje potrjeno preletijo severni tečaj. 8. avgust - poplave prizadenejo večji del Slovenije, pod vodo je Celje z okolico in dolina Drave od Slovenj Gradca do Dravograda. 14. september - z ratifikacijo v Ženevi stopijo v veljavo locarnski sporazumi, podpisani leta 1925. 25. september - konvencija Društva narodov prepove vse oblike suženjstva. 27. september - poplave prizadenejo še širše območje Ljubljane. 23. oktober - Lev Kamenjev in Lev Trocki sta izključena iz Politbiroja Komunistične partije Sovjetske zveze. 11. november - v ZDA je odprta znamenita avtocesta Route 66, ena prvih v ameriškem avtocestnem omrežju. 27. november - izbruh Vezuva. Rojstva 27. februar - David H. Hubel, kanadsko-ameriški nevrobiolog, nobelovec († 2013) 2. april - Jack Brabham, avstralski dirkač Formule 1 († 2014) 21. april - Elizabeta II. Britanska, britanska kraljica († 2022) 3. maj - Ivo Zorman, slovenski pisatelj in urednik († 2009) 26. maj - Miles Davis, ameriški jazzovski skladatelj in trobentač († 1991) 1. junij - Marilyn Monroe, ameriška igralka († 1962) 5. junij - Boris Paternu, slovenski literarni zgodovinar in teoretik († 2021) 25. junij - Ingeborg Bachmann, avstrijska pisateljica in pesnica († 1973) 30. junij - Paul Berg, ameriški biokemik, akademik, pedagog in nobelovec 1. julij - Robert Fogel, ameriški ekonomist in zgodovinar, nobelovec († 2013) 31. julij - Hilary Putnam, ameriški filozof († 2016) 13. avgust - Fidel Castro, kubanski komunist in diktator († 2016) 26. september - Bogdan Borčič, slovenski slikar († 2014) 11. oktober - Jože Toporišič, slovenski jezikoslovec († 2014) 18. oktober - Chuck Berry, ameriški kitarist, pevec in besedilopisec († 2017) 15. oktober - Michel Foucault, francoski filozof († 1984) Smrti 28. februar - Alphonse Louis Nicolas Borrelly, francoski astronom (* 1842) 4. april - August Thyssen, nemški industrialec (* 1842) 16. maj - Mehmed VI., turški sultan (* 1861) 26. maj - Simon Vasiljovič Petljura, ukrajinski vojskovodja in politik († 1879) 23. avgust - Rudolph Valentino, italijansko-ameriški filmski igralec (* 1895) 14. september - John Dreyer, dansko-irski astronom (* 1852) 15. september - Rudolf Christoph Eucken, nemški filozof, nobelovec (* 1846) 15. oktober - Franz Serafin Exner, avstrijski fizik (* 1849) 4. december - Ivana Kobilca, slovenska slikarka (* 1861) 6. december - Claude Monet, francoski slikar (* 1840) Nobelove nagrade Fizika - Jean Baptiste Perrin Kemija - Theodor Svedberg Fiziologija ali medicina - Johannes Andreas Grib Fibiger Književnost - Grazia Deledda Mir - Aristide Briand, Gustav Stresemann


text: 1927 (MCMXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto. Dogodki 7. januar - prvi čezatlantski telefonski klic med New Yorkom in Londonom. 12. april - s pokolom delavskih komunističnih simpatizerjev v Šanghaju se prične kitajska državljanska vojna. 20. maj - Saudova Arabija postane neodvisna država. 20. – 21. maj - Charles Lindbergh opravi prvi čezatlantski polet brez postanka iz New Yorka v Pariz s svojim letalom Spirit of St. Louis. 17. junij - v takratni Kraljevini Jugoslaviji je ustanovljena 10. evropska letalska družba, Aeroput, ki veliko doprinesla k razvoju civilnega letalstva na celotnem Balkanu; družba pod imenom Air Serbia deluje še danes. 24. julij - v Romuniji je ustanovljena skrajno desničarska Železna garda, takrat pod imenom Legija Nadangela Mihaela. 8. september - v ameriškem mestu Wichita, Kansas je ustanovljeno letalsko podjetje Cessna, ki je proizvedlo največ letal splošne kategorije na svetu, deluje še danes. september - v ameriški zvezni državi New York je ustanoljeno letalsko podjetje Piper Aircraft, ki je kasneje naredilo ljudsko letalo Piper J-3 Cub, podjetje deluje še danes. 12. november - Lev Trocki je izključen iz Komunistične partije Sovjetske zveze, kar da Stalinu izključno oblast v državi. 24. november - popolni sončev mrk je viden nad severno Anglijo in Walesom. 20. december - ustanovitev najstarejšega slovenskega aerokluba Naša krila v Mariboru, ki deluje še danes. Rojstva 28. januar - Smiljan Rozman, slovenski pisatelj, dramatik in slikar († 2007) 1. marec - George Ogden Abell, ameriški astronom († 1983) 6. marec - Gabriel García Márquez, kolumbijski pisatelj, nobelovec († 2014) 31. marec - César Estrada Chávez, ameriški delavski aktivist († 1993) 10. april - Marshall Warren Nirenberg, ameriški biokemik in genetik, nobelovec († 2010) 6. maj - Ninian Smart, škotski religiolog in filozof († 2001) 9. avgust - Robert Shaw, angleško-ameriški igralec († 1978) 30. september - Ivan Malavašič, slovenski besedilopisec, pisatelj in slikar († 2019) 16. oktober - Günter Grass, nemški pisatelj, nobelovec († 2015) 18. oktober - Zvonko Čemažar, slovenski besedilopisec in pesnik († 2010) 6. december - Tone Ferenc, slovenski zgodovinar († 2003) Smrti 2. januar - Ahad Ha'am, s pravim imenom Asher Zvi Hirsch Ginsberg, judovski mislec in sionist (* 1856) 25. januar - Ivan Milev, bolgarski slikar (* 1897) 4. maj - Jakob Aljaž, slovenski duhovnik in skladatelj (* 1845) 14. junij - Jerome Klapka Jerome, angleški pisatelj (* 1859) 21. avgust - William Burnside, angleški matematik (* 1852) 2. oktober - Svante August Arrhenius, švedski fizik in kemik, nobelovec (* 1859) Nobelove nagrade Fizika - Arthur Holly Compton, Charles Thomson Rees Wilson Kemija - Heinrich Otto Wieland Fiziologija ali medicina - Julius Wagner-Jauregg Književnost - Henri Bergson Mir - Ferdinand Buisson, Ludwig Quidde


text: 1928 (MCMXXVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 17. januar - Lev Trocki je aretiran v Moskvi in kmalu po tistem izgnan v Almati. 11. februar - v St. Moritzu (Švica) se pričnejo druge zimske olimpijske igre. 10. maj - televizijska postaja v lasti podjetja General Electric prične z oddajanjem prvega rednega televizijskega programa. 1. julij - Anton Korošec je imenovan za predsednika vlade Kraljevine SHS. 17. julij - predsednik Mehike Álvaro Obregón je ubit v atentatu. 28. julij - v Amsterdamu (Nizozemska) se pričnejo poletne olimpijske igre 1928. 1. september - Albanija postane krajevina, njen kralj pa Ahmed Zogu. 28. september - Alexander Fleming odkrije antibiotično delovanje penicilina. 2. oktober - Sveti Josemaría Escrivá ustanovi Opus Dei. 7. oktober - Haile Selassie je okronan za kralja Abesinije. 6. november - Herbert Hoover postane predsednik Združenih držav Amerike. Rojstva 5. januar – Walter Mondale, ameriški politik († 2021) 1. februar - Milan Kreslin, slovenski računovodja in glasbenik 4. februar - Kim Jong-nam, severnokorejski politik 3. marec - France Križanič, slovenski matematik († 2002) 4. marec - Alan Sillitoe, angleški pisatelj, pesnik († 2010) 19. marec - Hans Küng, švicarski katoliški teolog († 2021) 7. maj - Alojz Matjašič, slovenski režiser in igralec († 2017) 25. junij - Aleksej Aleksejevič Abrikosov, ruski fizik, nobelovec († 2017) 22. junij - Alfred M. Gray mlajši, ameriški general 28. junij - John Stewart Bell, irski fizik († 1990) 2. julij - Iven Carl »Kinch« Kincheloe mlajši, ameriški vojaški pilot († 1958) 23. julij - Vera Cooper Rubin, ameriška astronomka († 2016) 26. julij - Stanley Kubrick, ameriški filmski režiser († 1999) 6. avgust - Andrew Warhola - Andy Warhol, ameriški slikar slovaškega (rutenskega) rodu († 1987) 27. oktober - Miroslav Filip, češki šahist († 2009) 9. november - Lojze Kovačič, slovenski pisatelj († 2004) 11. november - Paul Xavier Kelley, ameriški general († 2019) 23. november - Jakob Jež, slovenski skladatelj († 2022) 7. december - Noam Chomsky, ameriški jezikoslovec, politični aktivist 16. december - Philip K. Dick, ameriški pisatelj († 1982) Smrti 21. januar - George Washington Goethals, ameriški častnik in gradbenik (* 1858) 4. februar - Hendrik Antoon Lorentz, nizozemski fizik, nobelovec (* 1853) 7. april - Aleksander Aleksandrovič Bogdanov, beloruski revolucionar, filozof in partijski ekonomist (* 1873) 18. maj - Max Scheler, nemški filozof (* 1874) 18. junij - Roald Engelbregt Gravning Amundsen, norveški polarni raziskovalec (* 1872) 17. julij - Álvaro Obregón, mehiški general in državnik, predsednik Mehike (* 1880) 8. avgust - Stjepan Radić, jugoslovanski politik, poslanec (* 1871) Narayana Guru - indijski hinduistični filozof in družbeni reformator (* 1855) Nobelove nagrade Fizika - Owen Willans Richardson Kemija - Adolf Otto Reinhold Windaus Fiziologija ali medicina - Charles Jules Henri Nicolle Književnost - Sigrid Undset Mir - ni bila podeljena


text: 1929 (MCMXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 6. januar - kralj Aleksander I. Karađorđević razveljavi ustavo, razpusti parlament in prevzame oblast v Kraljevini Srbov, Hrvatov in Slovencev (šestojanuarska diktatura). 9. februar - Sovjetska zveza, Poljska, Estonija, Romunija in Latvija podpišejo sporazum o nenapadanju, t. i. Litvinovski pakt. 11. februar - Mussolinijeva vlada in Sveti sedež podpišeta lateransko pogodbo. 4. marec - Herbert Hoover zapriseže kot 31. predsednik Združenih držav Amerike. 3. april - ljubljanski škof Anton Bonaventura Jeglič potrdi ustanovitev Katoliške akcije. 16. maj - prva podelitev oskarjev. 7. junij - z ratifikacijo lateranske pogodbe postane Vatikan suverena država. 11. julij - skrivni odlok ruskega Sveta ljudskih komisarjev (Sovnarkom) postavi osnove za vzpostavitev sistema gulagov. 27. julij - četrta ženevska konvencija opredeli status vojnih ujetnikov. 3. oktober - Kraljevina Srbov, Hrvatov in Slovencev je preimenovana v Kraljevino Jugoslavijo in preurejena v banovine, Slovenija v Dravsko banovino. 24. – 29. oktober - »črni četrtek«: z zlomom Newyorške borze se prične velika gospodarska kriza. 29. december - v mestu Lahore se zbere vseindijski kongres in zahteva neodvisnost Indije. Rojstva 3. januar - Sergio Leone, italijanski filmski režiser († 1989) 7. januar - Mik Soss, slovenski glasbenik, Avsenikov baritonist († 2004) 12. januar - Alasdair MacIntyre, škotski filozof 15. januar - častiti Martin Luther King mlajši, ameriški baptistični duhovnik, borec za državljanske pravice, nobelovec († 1968) 30. januar - Boštjan Hladnik, slovenski filmski in gledališki režiser († 2006) 31. januar - Jean Simmons, angleško-ameriška igralka († 2010) 18. marec - Christa Wolf, nemška pisateljica († 2011) 6. maj - Paul Christian Lauterbur, ameriški kemik, nobelovec († 2007) 19. maj - Alojz Grnjak, slovenski harmonikar († 2014) 29. maj - Peter Ware Higgs, škotski fizik 17. junij - Tigran Vartanovič Petrosjan, armenski šahist († 1984) 18. junij - Jürgen Habermas, nemški filozof in sociolog 29. julij - Jean Baudrillard, francoski filozof in sociolog († 2007) 5. september - Andrijan Grigorjevič Nikolajev, ruski kozmonavt čuvaškega rodu († 2004) 15. september - Murray Gell-Mann, ameriški fizik, nobelovec († 1969) 26. oktober - Dane Zajc, slovenski književnik († 2005) 26. november - Slavko Avsenik, slovenski glasbenik in skladatelj († 2015) 13. december - Christopher Plummer, kanadski filmski igralec († 2021) Smrti 20. marec - Ferdinand Foch, francoski maršal (* 1851) 26. marec - Davorin Hostnik, slovenski publicist, prevajalec, filolog in pedagog (* 1853) 4. april - Carl Friedrich Benz, nemški inženir in konstruktor (* 1844) 3. avgust - Thorstein Bunde Veblen, ameriški ekonomist in sociolog (* 1857) 27. avgust - Herman Potočnik, slovenski raketni inženir in častnik (* 1892) 17. november - Herman Hollerith, ameriški statistik in poslovnež nemškega rodu (* 1856) 24. november - Georges Clemenceau, francoski politik, fizik in novinar (* 1841) 10. december - Franz Rosenzweig, nemški judovski filozof (* 1886) Nobelove nagrade Fizika - Louis-Victor Pierre Raymond de Broglie Kemija - Arthur Harden, Hans Karl August Simon von Euler-Chelpin Fiziologija ali medicina - Christiaan Eijkman, Sir Frederick Gowland Hopkins Književnost - Thomas Mann Mir - Frank B. Kellogg


text: 1911 (MCMXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 7. januar - monaški princ Albert razglasi ustavo v odziv na proteste proti absolutistični ureditvi. 18. januar - ameriški letalec Eugene Burton Ely izvede prvi pristanek letala na ladji. 11. januar - v Berlinu je ustanovljena Družba cesarja Viljema za spodbujanje raziskav na področju naravoslovja v Nemčiji. 30. januar - izbruh ognjenika Taal na filipinskem otoku Luzon zahteva 1335 žrtev. 18. februar - prvi uradni poštni polet: pilot Henri Pequet dostavi 6500 pisemskih pošiljk med mesti Alahabad in Naini v Indiji. 7. marec - Ernest Rutherford predstavi svoj model atoma. 16. marec - uradno je ustanovljen Las Vegas. 19. marec - prva proslava za dan žena. 8. april - fizik Heike Kamerlingh Onnes z Univerze v Leidnu odkrije superprevodnost. 9. maj - ustanovljeno je Nogometno društvo Ilirija, prvi slovenski nogometni klub. 15. – 16. maj - po cestah dežele Kranjske poteka etapa dirke Alpenfahrt, prve avtomobilistične dirke na slovenskih tleh. 21. maj - mehiška revolucija: podpisano je premirje med Maderovimi uporniki in vladnimi silami pod vodstvom predsednika Porfiria Díaza. 31. maj - v Belfastu je splovljen RMS Titanic 14. junij - RMS Olympic, kot prva ladja razreda Olympic, odpluje na svojo krstno plovbo iz Southamptona v New York. 15. junij - v New Yorku je uradno združeno podjetje IBM (pod imenom Computing Tabulating Recording Corporation). 1. julij - agadirska kriza: Nemčija pošlje bojno ladjo v maroško pristanišče Agadir v odziv na francosko vojaško posredovanje, ki je v nasprotju s sporazumom med državama. 24. julij - ameriški raziskovalec Hiram Bingham odkrije Machu Picchu. 22. avgust - v pariškem Louvru odkrijejo krajo Mona Lize. 20. september - RMS Olympic ob obali otoka Wight trči v britansko vojaško ladjo HMS Hawke, kar povzroči veliko škodo na obeh ladjah. 29. september - Italija napove vojno Osmanskemu cesarstvu. 10. oktober - v kitajski provinci Hubej izbruhne upor proti oblastem, ki kasneje preraste v revolucijo in strmoglavi dinastijo Čing. 5. november - Italija priključi Tripoli in Cirenajko. 30. november - pričetek gradnje prekooceanke HMHS Britannic. 12. december - prestolnico Indije prenesejo iz Kolkate v New Delhi. 14. december - Amundsenova odprava doseže južni tečaj. Rojstva 3. januar - Alexandros Papadiamantis, grški pisatelj in pesnik († 1851) 26. januar - Polykarp Kusch, nemško-ameriški fizik, nobelovec († 1993) 6. februar - Ronald Reagan, ameriški politik († 2004) 16. marec - Josef Mengele, nemški nacistični zdravnik († 1979) 20. marec - Alfonso García Robles, mehiški politik in diplomat, nobelovec († 1991) 26. marec: John Langshaw Austin, angleški filozof in jezikoslovec († 1960) Bernard Katz, nemško-britansko-avstralski nevrofiziolog in biofizik, nobelovec († 2003) Tennessee Williams, ameriški pisatelj, dramatik in pesnik († 1983) 27. marec - Franc Rozman-Stane, slovenski partizanski komandant († 1944) 6. april - Feodor Felix Konrad Lynen, nemški biokemik, nobelovec († 1979) 8. april - Melvin Calvin, ameriški kemik, nobelovec († 1997) 15. maj - Max Frisch, švicarski pisatelj in dramatik († 1991) 4. junij - Milovan Đilas, črnogorski pesnik, pisatelj in politik († 1995) 13. junij - Luis Walter Alvarez, ameriški fizik, nobelovec († 1988) 24. junij: Juan Manuel Fangio, argentinski dirkač Formule 1 († 1996) Ernesto Sabato, argentinski pisatelj († 2011) 30. junij - Czesław Miłosz, poljski pisatelj, pesnik in diplomat, nobelovec († 2004) 5. julij - Georges Pompidou, francoski politik († 1974) 9. julij - John Archibald Wheeler ameriški fizik in kozmolog († 2008) 21. julij - Herbert Marshall McLuhan, kanadski literarni kritik, medijski teoretik in filozof († 1980) 27. julij - Giorgio Scerbanenco, italijanski pisatelj, novinar in scenarist († 1969) 9. avgust - William Alfred Fowler, ameriški fizik in astrofizik, nobelovec († 1995) 25. avgust - Vo Nguyen Giap, vietnamski general in politik († 2013) 19. september: Dragotin Cvetko, slovenski muzikolog in skladatelj († 1993) William Golding, angleški pisatelj in pesnik, nobelovec († 1993) 24. september - Konstantin Černenko, ruski politik († 1985) 14. oktober - Le Duc Tho, vietnamski general, diplomat in politik, nobelovec († 1990) 22. oktober - Kristina Brenk, slovenska pisateljica († 2009) 31. oktober - Aleksander Iljič Ahiezer, ruski fizik († 2000) 2. november - Odiseas Elitis, grški pesnik, nobelovec († 1996) 6. november - Stanislav Lenič, slovenski škof († 1991) 28. november - Nakamura Hadžime, japonski budistični filozof, indolog in prevajalec († 1999) 11. december - Nagib Mahfuz, egiptovski pisatelj, nobelovec († 2006) 23. december - Niels Kaj Jerne, danski imunolog, nobelovec († 1994) Smrti 9. januar - Edvard Rusjan, slovenski letalec (* 1886) 17. januar - Francis Galton, angleški polihistor (* 1822) 15. februar - Theodor Escherich, nemško-avstrijski pediater (* 1857) 1. marec - Jacobus Henricus van 't Hoff, nizozemski kemik, nobelovec (* 1852) 10. april - Mikalojus Konstantinas Čiurlionis, litovski slikar in skladatelj (* 1875) Samuel Loyd, ameriški problemist, ugankar in razvedrilni matematik (* 1841) 18. maj - Gustav Mahler, avstrijski skladatelj in dirigent (* 1860) 1. oktober - Wilhelm Dilthey, nemški zgodovinar, sociolog, literarni teoretik in filozof (* 1833) 18. oktober - Alfred Binet, francoski psiholog (* 1857) 19. oktober - Eugene Burton Ely, ameriški letalec (* 1886) 29. oktober - Joseph Pulitzer, madžarsko-ameriški novinar in založnik (* 1847) 10. december - Joseph Dalton Hooker, britanski botanik in raziskovalec (* 1817) 21. oktober - Josip Vošnjak, slovenski politik, zdravnik in pisatelj (* 1834) Nobelove nagrade Fizika - Wilhelm Wien Kemija - Maria Skłodowska-Curie Fiziologija ali medicina - Allvar Gullstrand Književnost - Maurice Maeterlinck Mir - Tobias Michael Carel Asser in Alfred Hermann Fried