text: 1840 (MDCCCXL) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki Rojstva 8. januar - Jožef Bagari, madžarsko-slovenski pisatelj († 1919) 23. januar - Ernst Karl Abbe, nemški fizik († 1905) 2. april - Émile Zola, francoski pisatelj († 1902) 7. maj - Peter Iljič Čajkovski, ruski skladatelj († 1893) 13. maj - Alphonse Daudet, francoski pisatelj († 1897) 9. julij - Štefan Žemlič, madžarsko-slovenski pisatelj († 1891) 10. september - Lambert Einspieler, slovenski duhovnik, politik in organizator († 1906) 21. september - Murat V., sultan Osmanskega cesarstva († 1904) 14. oktober - Dimitri Pisarev, ruski pisatelj in družbeni kritik († 1868) 12. november - Auguste Rodin, francoski kipar († 1917) 14. november - Claude Monet, francoski slikar († 1926) 19. november - Danilo Fajgelj, slovenski skladatelj, organist in pedagog († 1908) 3. december - Maks Pleteršnik, slovenski jezikoslovec († 1923) Smrti 22. januar - Johann Friedrich Blumenbach, nemški antropolog, fiziolog (* 1752) 2. marec - Heinrich Wilhelm Mathias Olbers, nemški astronom, zdravnik, fizik (* 1758) 25. april - baron Siméon-Denis Poisson, francoski fizik, matematik, geometer (* 1781) 7. junij - Friderik Viljem III., pruski kralj (* 1770) 31. julij - Nachman Kohen Krochmal, avstrijski judovski filozof, teolog in zgodovinar (* 1785) 23. september - Smail-aga Čengić, osmanski guverner Bosne (* 1780) 23. november - Louis Gabriel Ambroise, vikont de Bonald, francoski kontrarevolucionar in konzervativni politični filozof (* 1754) 30. november - Andrej Smole, zbiratelj in zapisovalec slovenskih pesmi (* 1800) Neznan datum Jakob Sigismund Beck, nemški filozof (* 1761)


source: wikipedia

text: 1839 (MDCCCXXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki Rojstva 27. junij - George Mary Searle, ameriški astronom, duhovnik († 1918) 10. september - Charles Sanders Pierce, ameriški logik, matematik in filozof († 1914) 23. december – Janoš Murkovič, hrvaško-slovenski učitelj in pisatelj na Madžarskem (†1917) Smrti 17. maj - Archibald Alison, škotski nabožni pisatelj in filozof (* 1757) 1. julij - Mahmud II., sultan Osmanskega cesarstva (* 1785) 29. julij - Gaspard de Prony, francoski matematik, inženir (* 1755) 29. september - Friedrich Mohs, nemški geolog, mineralog (* 1773) 15. november - William Murdoch, škotski inženir, izumitelj (* 1754) 3. december - Friderik VI., kralj Danske in Norveške (* 1768)


text: 1838 (MDCCCXXXVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Rojstva - Džemaluddin al-Afgani, iransko-afganski islamski modernist († 1897) 5. januar - Marie Ennemond Camille Jordan, francoski matematik († 1922) 16. januar - Franz Brentano, nemški filozof, psiholog († 1917) 28. januar - James Craig Watson, ameriški astronom († 1880) 29. januar - Edward Williams Morley, ameriški fizik, kemik († 1923) 18. februar - Ernst Mach, avstrijski fizik, filozof († 1916) 28. februar - Maurice Lévy, francoski inženir, matematik, fizik († 1910) 12. september - Arthur Georg Friedrich Julius von Auwers, nemški astronom († 1915) 25. oktober - Georges Bizet, francoski skladatelj († 1875) 1. november - Khedrup Gyatso, enajsti dalajlama († 1856) 3. december - Cleveland Abbe, ameriški meteorolog, astronom († 1916) Smrti 11. maj - Thomas Andrew Knight, angleški botanik (* 1759) 17. maj - Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord, francoski diplomat (* 1754) 19. julij - Pierre Louis Dulong, francoski fizik in kemik (* 1785) 17. avgust - Lorenzo da Ponte, italijanski libretist in pesnik (* 1749) 21. avgust - Adelbert von Chamisso, nemški pesnik in botanik (* 1781) 3. september - Žiga Graf, slovenski farmacevt, kemik in botanik (* 1801)


text: 1837 (MDCCCXXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 21. februar - Magnus Nyrén, švedski astronom († 1921) 21. april - Fredrik Bajer, danski pisec, učitelj, mirovnik, nobelovec († 1922) 27. april - Paul Albert Gordan, nemški matematik († 1912) 9. maj - Adam Opel, nemški industrialec († 1895) 25. junij - Charles Tyson Yerkes, ameriški poslovnež († 1905) 29. september - Imre Augustič, madžarsko-slovenski pisatelj, pesnik, prevajalec († 1879) 23. november - Johannes Diderik van der Waals, nizozemski fizik, kemik, nobelovec 1910 († 1923) 14. december - Janko Pajk, urednik, publicist in filozof († 1899) 20. december - Anton Foerster, Češki (slovenski) skladatelj († 1926) 24. december - Elizabeta Bavarska, avstro-ogrska cesarica Smrti 7. februar - Gustav IV. Adolf, švedski kralj (* 1778) 10. februar - Aleksander Sergejevič Puškin, ruski pesnik, pisatelj, dramatik (* 1799) 10. oktober - Charles Fourier, francoski utopični socialist (* 1772)


text: 1836 (MDCCCXXXVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 15. maj - Francis Baily v Inch Bonneyu, Roxburgshire med popolnim Sončevim mrkom opazuje pojav, znan kot »Bailyjevi biseri«. 23. februar - 6. marec - bitka za Alamo Rojstva 27. januar - Leopold von Sacher-Masoch, avstrijski pisatelj († 1895) 18. februar - Ramakrišna Paramahamsa, indijski hindusitični filozof in vedantin († 1886) 19. februar - Jožef Schwegel, slovenski politik in diplomat († 1914) 6. marec - Josip Stritar, slovenski pisatelj, dramatik in prevajalec († 1923) 9. julij - Sofija Nassavska, kraljica Švedske in Norveške († 1913) 21. december - Milij Aleksejevič Balakirjev, ruski skladatelj, dirigent in pianist († 1910) Neznan datum Mulaj Hasan I., sultan Maroka († 1894) Smrti 21. januar – Franc Novak, slovenski ljudski zbiralec, pisatelj in duhovnik na Madžarskem (* 1791) 9. marec - Destutt de Tracy, francoski filozof (* 1754) 7. april - William Godwin, angleški novinar in politični filozof (* 1756) 10. junij - André-Marie Ampère, francoski fizik, matematik (* 1775) 20. junij - Abbe Sieyes , francoski duhovnik , revolucionar in politik (* 1748) 23. junij - James Mill, škotski zgodovinar, filozof in ekonomist (* 1773) 7. september - John Pond, angleški astronom (* 1767) 6. november - Karel X., francoski kralj (* 1757)


text: 1835 (MDCCCXXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 6. januar - izhajati začnejo Gajeve Novine Horvatske. Rojstva 13. februar - Mirza Gulam Ahmad, indijski islamski reformator in ustanovitelj verskega gibanja ahmadijancev († 1908) 12. marec - Simon Newcomb, kanadsko-ameriški astronom, ekonomist († 1909) 24. marec - Jožef Stefan, slovenski fizik, matematik, pesnik († 1893) 27. oktober - Simon Jenko, slovenski pesnik († 1869) 31. oktober - Johann Friedrich Wilhelm Adolf von Baeyer, nemški kemik, nobelovec 1905 († 1917) 9. november - Davorin Jenko, slovenski skladatelj, dirigent († 1914) Smrti 1. januar - Matjaž Godina, slovenski književnik in evangeličanski duhovnik na Madžarskem (* 1768) 2. april - Štefan Baler, slovenski pisatelj, luteranski duhovnik , kantor in učitelj, šomodski dekan in šolski nadzornik (* 1760) 8. april - Karl Wilhelm von Humboldt, nemški filozof, jezikoslovec, diplomat (* 1767) 26. april - Henry Kater, angleški fizik, častnik (* 1777) 6. julij - Matija Čop, slovenski jezikoslovec, književni zgodovinar in kritik (* 1797)


text: 1834 (MDCCCXXXIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki osvoboditev Grčije izpod Turške oblasti Rojstva 7. januar - Dimitrij Ivanovič Mendelejev, ruski kemik († 1907) 12. februar - Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher, nemški teolog in filozof (* 1768) 16. februar - Ernst Haeckel, nemški biolog, filozof, zdravnik in umetnik († 1919) 22. april - Gaston Planté, francoski fizik († 1889) 4. avgust - John Venn, angleški matematik, logik in filozof († 1923) 22. avgust - Samuel Pierpont Langley, ameriški astronom, fizik, izumitelj, letalski inženir († 1906) 4. september - Fran Erjavec, slovenski pisatelj († 1887) 5. september - Vendel Ratkovič, slovenski pisatelj, duhovnik in kanonik na Ogrskem († 1907) 15. december - Charles Augustus Young, ameriški astronom, astrofizik († 1908) 2. februar - Friedrich Louis Dobermann, nemški vzreditelj psov († 1894) 4. januar - Josip Vošnjak, slovenski politik, zdravnik in pisatelj († 1911) Smrti 3. maj - grof Aleksej Andrejevič Arakčejev, ruski general, državnik (* 1769) 25. julij - Samuel Taylor Coleridge, angleški pesnik, kritik]], filozof (* 1772) 31. avgust - Karl Ludwig Harding, nemški astronom (* 1765) 10. oktober - Thomas Say, ameriški naravoslovec in zoolog (* 1787) 9. november - Juri Cipot, madžarsko-slovenski pisatelj (* 1793/94?) 23. december - Thomas Malthus, angleški ekonomist (* 1766)


text: 1833 (MDCCCXXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki Jožef Košič izda madžarsko-slovensko (prekmursko) slovnico Krátki návuk vogrszkoga jezika za zacsetníke. Začne in konča se Karlistična vojna v Španiji. Rojstva 12. januar - Eugen Karl Dühring, nemški filozof, ekonomist, socialist, kritik marksizma († 1921) 19. februar - Élie Ducommun, švicarski mirovnik, novinar, nobelovec († 1906) 7. maj - Johannes Brahms, nemški skladatelj († 1897) 13. junij - Anton Mežnarc, slovenski nabožni pisatelj in prevajalec († 1900) 11. avgust - Robert Green Ingersoll, ameriški politik in govornik († 1899) 20. september - Ernesto Teodoro Moneta, italijanski novinar, nobelovec, mirovnik († 1918) 19. november - Wilhelm Dilthey, nemški zgodovinar, sociolog, literarni teoretik in filozof († 1911) Smrti 10. januar - Adrien-Marie Legendre, francoski matematik (* 1752) 22. april - Richard Trevithick, britanski izumitelj in rudarski inženir (* 1771) 10. september – Štefan Sijarto, slovenski pisatelj in pesnik na Madžarskem (* 1765) 27. september - Ram Mohan Roy, indijski (bengalski) hindujski družbeni reformator in ustanovitelj gibanja Brahmo Samadž (* 1772)


text: 1832 (MDCCCXXXII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki julija se z konstantinopelsko mirovno pogodbo osvoji Grčija Rojstva 23. januar - Edouard Manet, francoski slikar († 1883) 27. januar - Lewis Caroll, angleški pisatelj, matematik († 1898) 12. marec - Charles Friedel, francoski kemik in mineralog († 1899) 17. junij - sir William Crookes, angleški fizik, kemik († 1919) 10. julij - Alvan Graham Clark, ameriški astronom, optik († 1897) 16. avgust - Wilhelm Max Wundt, nemški psiholog in filozof († 1920) 2. oktober - Edward Burnett Tylor, britanski kulturni antropolog († 1917) Smrti 4. marec - Jean-François Champollion, francoski jezikoslovec in egiptolog (* 1790) 22. marec - Johann Wolfgang von Goethe, nemški pisatelj, humanist, filozof (* 1749) 31. maj - Évariste Galois, francoski matematik (* 1811) 6. junij - Jeremy Bentham, angleški pravnik, filozof (* 1748) 24. avgust - Nicolas Léonard Sadi Carnot, francoski matematik, fizik (* 1796) 27. september - Karl Christian Friedrich Krause, nemški filozof (* 1781)


text: 1831 (MDCCCXXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 2. januar - Papež Gregor XVI. postane 254. papež 10. marec - ustanovljena je Francoska tujska legija 16. marec - Victor Hugo v Parizu izda svoj gotski romantični roman Notredamski zvonar 7. april - po odstopu Pedra I. se začne 58-letna vladavina njegovega sina, Pedra II., zadnjega monarha Brazilskega cesarstva 21. julij - Leopold I. Belgijski, prvi kralj Belgijcev, je kronan v Bruslju 7. avgust - William Miller v pridigi prvič napove Jezusov drugi prihod, s čimer se začne adventistično gibanje 29. avgust - Michael Faraday prvič prikaže elektromagnetno indukcijo 6.–8. september - ruske sile zavzamejo Varšavo in zatrejo novembrsko vstajo 26. december - v Trstu (takrat del Avstrijskega cesarstva) je ustanovljena finančna korporacija Generali 27. december - Charles Darwin odrine na potovanje okrog sveta na krovu ladje Cyrus Hall McCormick iznajde prvi žetveni stroj Rojstva 25. januar – Štefan Pinter, pesnik in sodnik Gornjega Senika († 1875) 24. februar - Georg Leo Caprivi, nemški general in politik slovenskega rodu († 1899) 28. april - Peter Guthrie Tait, škotski fizik, matematik († 1901) 13. junij - James Clerk Maxwell, škotski fizik, matematik († 1879) 28. september - Fran Levstik, slovenski pesnik, dramatik, kritik, jezikoslovec († 1887) 6. oktober - Richard Dedekind, nemški matematik in logik († 1916) 8. december - Fjodor Aleksandrovič Bredihin, ruski astronom, astrofizik († 1904) Neznan datum Joseph Remy Leopold Delboeuf, belgijski filozof, psiholog († 1896) Smrti 4. julij - James Monroe, ameriški predsednik (* 1758) 24. avgust - August Neithardt von Gneisenau, pruski maršal (* 1760) 14. november - Georg Wilhelm Friedrich Hegel, nemški filozof (* 1770) 16. november - Carl von Clausewitz, pruski vojaški teoretik (* 1780) Neznan datum Rjokan Taigu, japonski zen budistični menih, pesnik in kaligraf (* 1758)


text: 1830 (MDCCCXXX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Rojstva 7. marec – Mihael Županek, slovenski pisatelj na Madžarskem († 1898, ali 1905?) 10. maj - François-Marie Raoult, francoski fizik in kemik († 1901) 29. maj - Janez Trdina, slovenski pisatelj († 1905) 18. avgust - Franc Jožef Habsburški, avstrijski cesar in ogrski kralj († 1916) 15. september - Porfirio Díaz, mehiški državnik († 1915) 29. maj - Janez Šubic starejši, slovenski slikar († 1898) Smrti 16. maj - Joseph Fourier, francoski matematik, fizik (* 1768) 9. november - Jan Śniadecki, poljski književnik, matematik, astronom, filozof (* 1756) 30. november - Johann Tobias Mayer, nemški fizik, matematik (* 1752)


text: 1829 (MDCCCXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Juri Cipot izdaja prvi samostojni evangeličanski molitvenik: Dühovni Áldovi. Gioacchino Rossini napiše svojo opero Viljem Tell Rojstva 29. januar - Štefan Pauli (Pavel) slovenski rimskokatoliški župnik, domnevni pesnik (* 1760) 26. februar - Levi Strauss, nemško-ameriški industrialec, izumitelj jeansa († 1902) 7. marec - Niši Amane, japonski politik in filozof († 1897) 23. marec - Norman Robert Pogson, angleški astronom († 1891) 15. oktober - Asaph Hall, ameriški astronom († 1907) Smrti 12. januar - Karl Wilhelm Friedrich von Schlegel, nemški pesnik, kritik, učenjak (* 1772) 6. april - Niels Henrik Abel, norveški matematik (* 1802) 10. maj - Thomas Young, angleški fizik (* 1773) 29. maj - sir Humphry Davy, angleški kemik (* 1778) 14. november - Louis-Nicolas Vauquelin, francoski kemik (* 1763) 18. december - Jean-Baptiste de Lamarck, francoski zoolog, botanik in evolucionist (* 1744)


text: 1828 (MDCCCXXVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki ustanovljen Egipčanski muzej v Berlinu Rojstva 8. februar - Jules Verne, francoski pisatelj († 1905) 18. marec - Randal Cremer, angleški mizar, politik, pacifist, nobelovec 1903 († 1908) 20. marec - Henrik Ibsen, norveški dramatik († 1906) 21. april - Hippolyte Taine, francoski filozof, zgodovinar, kritik († 1893) 5. maj - Albert Marth, nemški astronom († 1897) 8. maj - Jean Henri Dunant, švicarski[človekoljub, nobelovec 1901 († 1910) 12. maj - Dante Gabriel Rossetti, angleški slikar, pesnik, prevajalec († 1882) 12. julij - Nikolaj Gavrilovič Černiševski, ruski materialistični filozof in socialist († 1889) 9. september - Lev Nikolajevič Tolstoj, ruski pisatelj, politik, publicist († 1910) 28. september - Friedrich Albert Lange, nemški filozof in sociolog († 1875) 9. december - Peter Joseph Dietzgen, nemški materialistični filozof in socialist († 1888) Smrti 15. april - Francisco Goya, španski slikar, graver (* 1746) 16. maj - sir William Congreve, angleški izumitelj (* 1772) 11. junij - Dugald Stewart, škotski filozof (* 1753) 15. julij - Jean Antoine Houdon, francoski kipar (* 1741) 9. november - Franz Schubert, avstrijski skladatelj (* 1797) 22. december - William Hyde Wollaston, angleški kemik (* 1766) 12. april - Leopold Layer, slovenski slikar (* 1752) 17. november - Franc Kavčič, slovenski slikar (* 1755)


text: 1827 (MDCCCXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 24. april - Grška osamosvojitvena vojna - otomanske sile premagajo grške upornike v bitki pri Phaleronu. Rojstva 14. februar - George Bassett Clark, ameriški astronom in optik († 1891) 11. april - James Augustus Grant, škotski častnik in raziskovalec († 1892) 10. avgust - Lovro Toman, slovenski pravnik, politik in pesnik († 1870) 25. oktober - Marcellin Berthelot, francoski kemik in politik († 1907) Smrti 17. februar - Johann Heinrich Pestalozzi, švicarski pedagog (* 1746) 5. marec - Pierre-Simon Laplace, francoski matematik, fizik in astronom (* 1749) 5. marec - Alessandro Volta, italijanski fizik (* 1745) 12. avgust - William Blake, angleški pesnik, slikar, grafik (* 1757) 19. september - Morten Thrane Brünnich, danski zoolog in mineralog (* 1737) 16. december - Maksimilijan Vrhovac, zagrebški škof (* 1752) 26. marec - Ludwig van Beethoven, nemški pesnik (* 1770)


text: 1826 (MDCCCXXVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 15. januar - Mihail Saltikov-Ščedrin, ruski pisatelj, satirik († 1889) 9. februar - Jožef Borovnjak, madžarsko-slovenski pisatelj in politika|politični]] vodnik († 1909) 13. julij - Stanislao Cannizzaro, italijanski kemik († 1910) 17. september - Bernhard Riemann, nemški matematik († 1866) Smrti 13. maj - Christian Kramp, francoski matematik (* 1760) 4. julij - Thomas Jefferson, ameriški državnik, predsednik (* 1743) 22. julij - Giuseppe Piazzi, italijanski astronom, menih (* 1746) 23. november - Johann Elert Bode, nemški astronom (* 1747)


text: 1825 (MDCCCXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Rojstva 11. april - Ferdinand Lassalle, nemški politik († 1864) 1. maj - Johann Jakob Balmer, švicarski fizik, matematik († 1898) 4. maj - Thomas Henry Huxley, angleški biolog († 1895) 20. maj - George Phillips Bond, ameriški astronom († 1865) 26. julij - Franc Šbül, madžarsko-slovenski pesnik († 1864) 11. september - Eduard Hanslick, avstrijski glasbeni kritik († 1904) 11. oktober - Conrad Ferdinand Meyer, švicarski pisatelj († 1898) 25. oktober - Johann Strauss mlajši, avstrijski skladatelj († 1899) Smrti 17. april - Henry Fuseli, švicarsko-britanski slikar (* 1741) 17. april - Jožef Škrinar, slovenski nabožni pisec in prevajalec (* 1753) 19. maj - Claude Henri de Rouvroy, Comte de Saint-Simon, francoski socialist (* 1760) 1. december - Aleksander I. Ruski (* 1777) 22. december - Andrej Šuster Drabosnjak, slovenski (koroški) pesnik, pisatelj (* 1768) 29. december - Jacques-Louis David, francoski slikar (* 1748) Neznan datum William Cary, angleški optik (* 1759) William Higgins, irski kemik (* 1763)


text: 1824 (MDCCCXXIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Rojstva 14. januar - Anton Lesar, slovenski prevajalec († 1873) 30. januar - Matija Hočevar, slovenski prevajalec in nabožni pisec († 1888) 7. februar - sir William Huggins, angleški učenjak, astronom († 1910) 12. februar - Svami Dajananda Sarasvati, indijski hindujski reformator († 1883) 16. februar - Peter Kozler, slovenski pravnik, gospodarstvenik, geograf, kartograf, politik († 1879) 2. marec - Bedřich Smetana, Češki skladatelj († 1884) 12. marec - Gustav Robert Kirchhoff, nemški fizik († 1887) 26. junij - sir William Thomson, lord Kelvin, škotski fizik, inženir († 1907) 4. september - Anton Bruckner, avstrijski skladatelj († 1896) Smrti 24. februar - Mihael Barla, madžarsko-slovenski pesnik in pisatelj (* o. 1778) 27. februar - Adam Ivanoci, slovenski katoliški duhovnik, dekan okolice Dolnje Lendave v Slovenski okroglini, sodnik županijske table Zalske županije (* 1756) 26. maj - Capel Lofft, angleški pisatelj (* 1751) 20. julij - Maine de Biran, francoski filozof (* 1766)


text: 1823 (MDCCCXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki Izhaja pesmarica Mihaela Barle: Krscsanszke nôve peszmene knige. 10. september - Simon Bolivar postane predsednik Peruja. 22. september - Joseph Smith ml. proglasi, da mu je Bog preko angela Moronija razodel, kje najti Zlate plošče, na podlagi katerih naj bi kasneje napisal Mormonovo knjigo 28. september - Papež Leon XII. nasledi papež Pija VII. kot 252. papež 2. december - Združene države Amerike razglasijo Monroejevo doktrino, po kateri bi bil vsak evropski poskus kolonizacije Amerike ali vmešavanje v politiko držav na tem ozemlju smatran kot agresija Rojstva 8. januar - Alfred Russel Wallace, britanski biolog, geograf in raziskovalec († 1913) 27. januar - Édouard Lalo, francoski skladatelj († 1892) 28. februar - Ernest Renan, francoski filozof († 1892) 16. april - Ferdinand Gotthold Max Eisenstein, nemški matematik († 1852) 24. april - Elija Benamozegh, italijanski judovski rabin in kabalist († 1900) 25. april - Abdulmedžid I., sultan Osmanskega cesarstva († 1861) 12. maj - John Russell Hind, angleški astronom († 1895) 21. junij - Jean Chacornac, francoski astronom († 1873) 10. september - Franc Kosar, slovenski teolog in filozof (* 1894) 8. oktober - Ivan Sergejevič Aksakov, ruski publicist in pesnik († 1886) 7. december - Leopold Kronecker, nemški matematik in logik († 1891) Smrti 26. januar - Edward Jenner, angleški zdravnik (* 1749) 24. februar - Friedrich Ludwig von Sckell, nemški krajinski vrtnar in arhitekt (* 1750) 10. april - Karl Leonhard Reinhold, avstrijski filozof (* 1757) 1. junij - Louis-Nicolas Davout, farancoski maršal (* 1770) 7. avgust - Matijaš Laáb, prevajalec in pisatelj gradiščanskih Hrvatov (* 1746) 11. september - David Ricardo, angleški ekonomist (* 1772) 17. september - Abraham Louis Breguet, švicarski horolog, urar, izumitelj in poslovnež (* 1747) 20. avgust - Pij VII., papež (* 1740)


text: 1822 (MDCCCXXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 24. maj - Ekvador postane neodvisna država 28. julij - Peru postane neodvisna država Rojstva 2. januar - Rudolf Julius Emmanuel Clausius, nemški matematik, fizik († 1888) 11. marec - Joseph Louis François Bertrand, francoski matematik († 1900) maj - Frédéric Passy, francoski politik, mirovnik, ekonomist, nobelovec († 1912) 20. julij - Gregor Mendel, avstrijski avguštniski menih, znanstvenik in pionir genetskih raziskav († 1884) 22. oktober - Friedrich Wilhelm Gustav Spörer, nemški astronom († 1895) 24. december - Charles Hermite, francoski matematik († 1901) 27. december - Louis Pasteur, francoski mikrobiolog, kemik († 1895) Smrti 8. julij - Percy Bysshe Shelley, angleški pesnik (* 1792) 13. avgust - Jean-Robert Argand, francoski ljubiteljski matematik (* 1768) 19. avgust - Jean Baptiste Joseph Delambre, francoski matematik, astronom, geometer]], zgodovinar astronomije (* 1749) 25. avgust - William Herschel, nemško-angleški glasbenik, skladatelj, astronom (* 1738) 6. november - Claude Louis Berthollet, savojsko-francoski kemik (* 1748)


text: 1821 (MDCCCXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 10. januar do 22. maj - V Ljubljani poteka kongres Svete alianse 25. marec - Grčija razglasi neodvisnost 15. september - Kostarika postane neodvisna država Gvatemala postane neodvisna država 3. november - Nikaragva postane neodvisna država Rojstva 24. januar - Blaž Kocen, slovenski geograf in kartograf († 1871) 14. maj - Pafnuti Lvovič Čebišov, ruski matematik, mehanik († 1894) 17. maj - Sebastian Kneipp, nemški duhovnik , vodni terapevt († 1897) 16. avgust - Arthur Cayley, angleški matematik, odvetnik († 1895) 31. avgust - Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz, nemški fizik, matematik, fiziolog († 1894) 11. november - Fjodor Mihajlovič Dostojevski, ruski pisatelj († 1881) 4. december - Ernst Wilhelm Leberecht Tempel, nemški astronom († 1889) 12. december - Gustave Flaubert, francoski pisatelj († 1880) Smrti 4. januar - Modest Šraj, slovenski nabožni pisec, prevajalec Svetega pisma (* 1754) 26. februar - Joseph-Marie, grof de Maistre, francoski kontrarevolucionar in konzervativni politični filozof (* 1753) 5. maj - Napoléon Bonaparte, francoski cesar (* 1769) 7. junij - Tudor Vladimirescu, romunski revolucionar (* okrog 1780) Aleksander Sucu, moldavski in vlaški knez (* 1758)


text: 1820 (MDCCCXX) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Tolmin dobi tržne pravice Rojstva 27. april - Herbert Spencer, angleški sociolog in filozof, predstavnik socialnega darvinizma († 1903) 12. maj - Florence Nightingale, angleška bolničarka († 1910) 17. oktober - Édouard Albert Roche, francoski matematik, astronom († 1883) 23. oktober - Štefan Selmar, madžarsko-slovenski pisatelj († 1877) 28. november - Friedrich Engels, nemški politik, ekonomist, filozof, vojaški zgodovinar († 1895) - Harriet Tubman, ameriška abolicionistka († 1913) Smrti 24. marec - Robinet, francoski naravoslovec, filozof in enciklopedist (* 1835) 2. april - Thomas Brown, škotski razsvetljenski filozof (* 1778)


text: 1819 (MDCCCXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 1. januar - v Ljubljani izide prva številka časopisa Illyrisches Blatt. pojav bicikla Rojstva 8. februar - John Ruskin, angleški socialni filozof,slikar, umetnostni kritik in zgodovinar umetnosti († 1900) 9. april - Annibale de Gasparis, italijanski astronom († 1892) 24. maj - Viktorija Britanska, kraljica Združenega kraljestva († 1901) 5. junij - John Couch Adams, angleški astronom, matematik († 1892) 6. julij - Ignacij Knoblehar, slovenski duhovnik, misijonar in raziskovalec († 1858) 19. julij - Gottfried Keller, švicarski pesnik in pisatelj († 1890) 18. september - Jean Bernard Léon Foucault, francoski fizik, astronom († 1868) 23. september - Armand-Hippolyte-Louis Fizeau, francoski fizik († 1896) 22. november - George Eliot, angleška pisateljica († 1880) Smrti 8. januar - Valentin Vodnik, pesnik, narodni preroditelj, učitelj, prevajalec, slovničar in urednik (* 1758) 10. marec - Friedrich Heinrich Jacobi, nemški filozof (* 1743) 25. avgust - James Watt, škotski matematik, inženir, izumitelj (* 1736) 12. september - Gebhard Leberecht von Blücher, pruski generalfeldmaršal (* 1742) 10. november - Žiga Zois, slovenski podjetnik, mecen in kulturnik (* 1819)


text: 1818 (MDCCCXVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 12. februar - Čile postane neodvisna država Rojstva 11. marec - Henri Sainte-Claire Deville, francoski kemik († 1881) 18. april - Jurij Flajšman, slovenski skladatelj († 1874) 5. maj - Karl Marx, nemški politični filozof in ekonomist († 1883) 1. avgust - Maria Mitchell, ameriška astronomka († 1889) 21. november - Lewis Henry Morgan, ameriški antropolog, etnolog († 1881) 24. december - James Prescott Joule, angleški fizik († 1889) Smrti 5. februar - Karel XIII. Švedski (* 1748)


text: 1817 (MDCCCXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki Rojstva 18. april - George Henry Lewes, angleški filozof in literarni kritik († 1878) 21. maj - Rudolf Hermann Lotze, nemški filozof († 1881) 19. junij - Karl Rudolph Powalky, nemški astronom († 1881) 12. julij - Henry David Thoreau, ameriški pisatelj, filozof († 1862) 29. julij - Ivan Konstantinovič Ajvazovski, armensko-ruski slikar († 1900) 10. oktober - Christoph Hendrik Diederik Buys Ballot, nizozemski meteorolog († 1890) 17. oktober - Ahmed Khan, indijski islamski družbeni reformator († 1898) Smrti 12. april - Charles Messier, francoski astronom (* 1730) - Kaiho Seirjo, japonski konfucijanski sociolog in ekonomist (* 1755)


text: 1816 (MDCCCXVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 22. februar - ustanovljen Kraljevi muzej Bourbonov, sedanji Nacionalni arheološki muzej Neaplja 9. julij - Argentina postane neodvisna država Rojstva 7. februar - Jean Frédéric Frenet, francoski matematik, astronom, meteorolog († 1900) 9. april - Charles-Eugène Delaunay, francoski astronom, matematik († 1872) 1. maj - Aleksander Terplan, madžarsko-slovenski pisatelj in pastor († 1858) 14. julij - Arthur de Gobineau, francoski aristokrat in rasni teoretik († 1882) Smrti 22. februar - Adam Ferguson, škotski filozof in zgodovinar (* 1723) 12. junij - Pierre François Charles Augereau, maršal Francoskega cesarstva (* 1757) 24. junij - Konstantin Ipsilanti, moldavski in vlaški knez (1760)


text: 1815 (MDCCCXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 1. marec - Napoleon Bonaparte zbeži z Elbe 9. junij - konec Dunajskega kongresa 18. junij - bitka pri Waterlooju Rojstva 18. januar - Warren de la Rue, angleški astronom, kemik, izumitelj († 1889) 1. april - Otto von Bismarck, nemški državnik, kancler († 1898) 8. april - Andrew Graham, irski astronom († 1908) 2. november - George Boole, angleški matematik, logik in filozof († 1864) 10. december - Ada Lovelace, angleška matematičarka († 1852) Neznan datum Hagivara Hiromači, japonski pisatelj († 1863) Smrti 13. september - Mihael Gaber prijatelj in mecen Mikloša Küzmiča (* 1753) 13. oktober - Joachim Murat, francoski maršal (* 1767)


text: 1814 (MDCCCXIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 14. januar - sklenjen je Kielski sporazum, ki prekine napetosti med udeleženkami napoleonskih vojn 30. maj - sklenjen je Pariški mirovni sporazum, ki konča vojno med Francijo in šesto koalicijo 14. avgust - sklenjena je bila Mosska konvencija, ki konča švedsko-norveško vojno 1. november - začetek Dunajskega kongresa Rojstva 30. maj - Eugène Charles Catalan, belgijski matematik († 1894) 30. maj - Mihail Aleksandrovič Bakunin, ruski anarhist (po j. k. rojen 18. maja) († 1876) 10. september - Matej Tomc, slovenski podobar in rezbar († 1885) 6. november - Adolphe Sax, belgijski izumitelj glasbil († 1894) 13. avgust - Anders Jonas Ångström, švedski astronom, fizik († 1847) 3. september - James Joseph Sylvester, angleški matematik († 1897) 3. oktober - Hervé-Auguste-Etienne-Albans Faye, francoski astronom († 1902) 25. november - Julius Robert von Mayer, nemški zdravnik, fizik († 1878) Smrti 27. januar - Johann Gottlieb Fichte, nemški filozof (* 1762) 2. december - markiz de Sade, francoski pisatelj (* 1740)


text: 1813 (MDCCCXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Rojstva 12. februar - James Dwight Dana, ameriški geolog, mineralog, naravoslovec, zoolog († 1895) 15. marec - John Snow, angleški zdravnik († 1858) 18. marec - Christian Friedrich Hebbel, nemški dramatik in lirik († 1863) 19. marec - David Livingstone, škotski misijonar, zdravnik, raziskovalec Afrike († 1873) 5. maj - Søren Kierkegaard, danski filozof († 1855) 22. maj - Wilhelm Richard Wagner, nemški skladatelj († 1883) 19. september - Christian Heinrich Friedrich Peters, nemško-ameriški astronom († 1890) Smrti 10. april - grof Joseph-Louis de Lagrange, italijansko-francoski matematik, astronom, [[mehanik (* 1736) 28. april - Mihail Ilarionovič Kutuzov, ruski vojskovodja, maršal, diplomat (* 1745) 23. avgust - Alexander Wilson, ameriški naravoslovec, ornitolog, risar škotskega rodu (* 1766)


text: 1812 (MDCCCXII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 1. januar - v veljavo stopi Obči državljanski zakonik, kodifikacija splošnega civilnega prava Habsburške monarhije, kasneje uveljavljena tudi v slovenskih deželah 22. februar - bitka pri Piranu, prva in do zdaj edina pomorska bitka v slovenskem morju Rojstva 6. april - Aleksander Ivanovič Gercen, ruski socialistični revolucionar, publicist in filozof († 1870) 9. junij - Johann Gottfried Galle, nemški astronom († 1910) 21. junij - Moses Hess, nemški novinar, socialist († 1875) Smrti 20. januar - Juraj Maljevec hrvaško-kajkavski pisatelj (* 1734) 24. februar - Etienne-Louis Malus, francoski častnik, inženir, fizik, matematik (* 1775) 11. maj - Spencer Perceval, britanski predsednik vlade (* 1762)


text: 1811 (MDCCCXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 15. maj - Paragvaj postane neodvisna država Rojstva 11. marec - Urbain-Jean Joseph Le Verrier, francoski astronom, matematik († 1877) 31. marec - Robert Wilhelm Bunsen, nemški kemik, fizik († 1899) 11. maj - Čang in Eng Bunker, siamska dvojčka († 1874) 11. junij - Visarjon Grigorjevič Belinski, ruski literarni kritik, publicist in filozof († 1848) (j.k. 30. maj) 23. avgust - Auguste Bravais, francoski fizik, mineralog († 1863) 25. oktober - Évariste Galois, francoski matematik († 1832) Smrti 9. februar - sir Nevil Maskelyne, angleški duhovnik , astronom, (* 1732) 31. avgust - Louis Antoine de Bougainville, francoski admiral in pomorščak (* 1729)


text: 1810 (MDCCCX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 11. julij - ustanovljen Vrt domovinske flore, današnji Botanični vrt v Ljubljani Rojstva 21. april - Thomas Wright, angleški starinoslovec, pisatelj († 1877) 26. avgust - Andrej Čehovin, slovenski baron in častnik († 1855) 11. december - Alfred de Musset, francoski pesnik in dramatik († 1857) 22. april - Frédéric Chopin, francoski skladatelj in pianist († 1849) Smrti 24. februar - Henry Cavendish, angleški fizik, kemik (* 1731) 28. maj - Karel Avgust, kronski princ Švedske (* 1768)


text: 1809 (MDCCCIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 15. januar - Pierre-Joseph Proudhon, francoski ekonomist, filozof († 1865) 3. februar - Felix Mendelssohn, nemški skladatelj 15. februar - Cyrus Hall McCormick, ameriški izumitelj († 1884) 21. februar - Charles Robert Darwin, angleški naravoslovec († 1882) 4. april - Benjamin Peirce, ameriški matematik († 1880) 6. september - Bruno Bauer, nemški teolog, bibilicist, filozof in ateist († 1882) 12. februar - Abraham Lincoln, ameriški politik, 16.ameriški predsednik († 1865) Smrti 31. maj - Jean Lannes, Napoleonov general in maršal Francoskega cesarstva (* 1769) 8. junij - Thomas Paine, ameriški revolucionar, pisatelj (* 1737)


text: 1808 (MDCCCVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Rojstva 27. januar - David Friedrich Strauss, nemški teolog in biblicist († 1874) 20. april - Napoléon III., francoski cesar († 1873) 19. avgust - James Nasmyth, škotski inženir, ljubiteljski astronom († 1890) 19. november - Janez Bleiweis († 1881) Smrti 5. maj - Pierre Jean George Cabanis, francoski fiziolog in filozof (* 1757) 28. julij – Selim III., sultan Osmanskega cesarstva (* 1761) 16. november - Mustafa IV., sultan Osmanskega cesarstva (* 1779)


text: 1807 (MDCCCVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki V Bavarski državni knjižnici odkrijejo Brižinske spomenike, ki so tja prišli 1803 Štefan Sijarto je izdal knjigo Sztarisinsztvo. Rojstva 19. januar - Robert Edward Lee, ameriški konfederacijski general († 1870) 27. februar - Henry Wadsworth Longfellow, ameriški pesnik († 1882) 28. maj - Jean Louis Rodolphe Agassiz, švicarsko-ameriški zoolog, geolog († 1873) 4. julij - Giuseppe Garibaldi, italijanski domoljub, revolucionar († 1882) 11. avgust - David Rice Atchison, ameriški politik († 1886) 8. oktober - Harriet Taylor Mill, angleška filozofinja in feministka († 1858) 14. november - Auguste Laurent, francoski kemik († 1853) Smrti 17. avgust - Johannes Nikolaus Tetens, nemški filozof (* 1736) 18. maj - Anton Traven, slovenski prevajalec Svetega pisma (* 1754) 28. november - Jožef Rihar, slovenski prevajalec Svetega pisma (* 1759) 21. december - John Newton, angleški pesnik (* 1725)


text: 1806 (MDCCCVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 14. oktober - Napoleon v bitki pri Jeni porazi prusko vojsko Rojstva 21. marec - Benito Juárez, mehiški državnik, predsednik Mehike († 1872) 31. marec - Thomas Penyngton Kirkman, angleški matematik († 1895) 11. april - Frédéric Le Play, francoski rudarski inženir, sociolog († 1882) 20. maj - John Stuart Mill, angleški filozof († 1873) 27. junij - Augustus De Morgan, škotski matematik, logik, filozof († 1871) 24. september - Omer paša Latas, osmanski feldmaršal in guverner († 1871) 25. oktober - Max Stirner, nemški filozof († 1856) Smrti 23. avgust - Charles Augustin de Coulomb, francoski fizik (* 1736) 9. oktober - Benjamin Banneker, afriškoameriški astronom, matematik, urar, izumitelj, pisatelj, založnik (* 1731)


text: 1805 (MDCCCV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 21. oktober - v bitki pri Trafalgarju britanska mornarica premaga francosko. 26. december - po francoski zmagi v bitki pri Austerlitzu je med Francijo in Avstrijo podpisan bratislavski mir. Rojstva 8. februar - Louis Auguste Blanqui, francoski politični aktivist in socialist († 1881) 13. februar - Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet, nemški matematik († 1859) 2. april - Hans Christian Andersen, danski pisatelj († 1875) 5. april - Jurij Volc, slovenski knjižničar in književnik († 1885) 25. julij - Johnnie« Walker, škotski špecerist, ustanovitelj istoimenskega podjetja († 1857) 29. julij - Alexis de Tocqueville, francoski filozof, politolog, zgodovinar († 1859) 4. avgust - sir William Rowan Hamilton, irski matematik, fizik, astronom († 1865) 23. oktober - Adalbert Stifter, avstrijski pisatelj († 1868) 14. november - Fanny Hensel, nemška pianistka, skladateljica († 1847) 20. december - Thomas Graham, škotski kemik († 1869) Smrti 9. maj - Johann Christoph Friedrich von Schiller, nemški pesnik, dramatik, zgodovinar in filozof (* 1759) 25. maj - William Paley, angleški filozof in teolog (* 1743)


text: 1804 (MDCCCIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Napoleon se okrona za francoskega cesarja. Rojstva 8. marec - Alvan Clark, ameriški astronom, optik († 1887) 14. marec - Johann Strauss starejši, avstrijski violinist, dirigent, skladatelj († 1849) 28. julij - Ludwig Andreas Feuerbach, nemški filozof († 1872) 8. september - Eduard Mörike, nemški pisatelj, pesnik in prevajalec († 1875) 24. oktober - Wilhelm Eduard Weber, nemški fizik († 1891) 10. december - Carl Gustav Jakob Jacobi, nemški matematik († 1851) Smrti 12. februar - Immanuel Kant, nemški filozof (* 1724) 11. april - Mikloš Küzmič, madžarsko-slovenski pisatelj, prevajalec, dekan [[Slovenska okroglina|Slovenske okrogline (* 1737) 20. september - Pierre-François-André Méchain, francoski astronom (* 1744) - Nakai Čikuzan, japonski trgovec in konfucijanski zgodovinar (* 1730)


text: 1803 (MDCCCIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Napoleon Bonaparte proda Louisiano Združenim državam Amerike. Rojstva 12. maj - Justus von Liebig, nemški kemik († 1873) 14. maj - Salomon Munk, nemško-francoski orientalist judovskega rodu († 1867) 25. maj - Ralph Waldo Emerson, ameriški esejist, pisatelj, filozof († 1882) 29. november - Christian Andreas Doppler, avstrijski matematik, fizik († 1853) Smrti 9. april - Miháo Bakoš, madžarsko-slovenski pisatelj, prevajalec, učitelj, zalaski-šomodski dekan (* 1742) 18. avgust - James Beattie, škotski pesnik, pisatelj in razsvetljenski filozof (* 1735) 18. december - Johann Gottfried Herder, nemški pesnik, teolog, filozof (* 1744)


text: 1802 (MDCCCII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Rojstva 12. junij - Harriet Martineau, angleška sociologinja, ekonomistka in filozofinja († 1876) 24. julij - Alexandre Dumas, francoski pisatelj († 1870) 5. avgust - Niels Henrik Abel, norveški matematik († 1829) 7. avgust - Germain Henri Hess, švicarsko-ruski kemik, zdravnik († 1850) 11. avgust - Jernej Vidmar, slovenski škof († 1883) 13. september - Arnold Ruge, nemški filozof in politični pisec († 1880) 15. december - János Bolyai, madžarski matematik († 1860) Smrti 18. januar - Antoine Darquier de Pellepoix, francoski astronom (* 1718) 26. september - baron Jurij Bartolomej Vega, slovenski matematik, fizik, častnik (* 1754)


text: 1801 (MDCCCI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 1. januar - italijanski astronom Giuseppe Piazzi odkrije Cerero, prvi znani objekt v asteroidnem pasu. Rojstva 13. februar - Janoš Kardoš, madžarsko-slovenski pisatelj, pesnik, prevajalec, politični vodnik († 1873) 21. februar - John Henry Newman, angleški teolog, katoliški kardinal, traktarijanec († 1890) 6. april - William Hallowes Miller, britanski mineralog in kristalograf († 1880) 27. junij - George Biddell Airy, angleški astronom, matematik († 1892) 10. november - Vladimir Ivanovič Dalj, ruski leksikograf, narodopisec, jezikoslovec († 1872) Smrti 2. januar - Johann Kaspar Lavater, švicarski pesnik in fiziognomik (* 1741) 4. februar - Marko Pohlin, slovenski pisatelj, jezikoslovec (* 1735) 25. marec - Novalis, nemški pesnik (* 1772) 30. maj - John Millar, škotski pravnik, zgodovinar in filozof (* 1735) 5. november - Motoori Norinaga, japonski šintoistični učenjak (* 1730)


text: 1800 (MDCCC) je bilo izjemoma navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa prestopno leto, ki se je začelo na nedeljo. Od 1. marca je tako julijanski koledar zaostajal 12 dni. Dogodki 7. februar - Francozi na plebiscitu z večino glasov potrdijo Napoleona kot prvega konzula. 14. marec - Pij VII. nasledi Pija VI. kot 251. papež. 2. april - krstna izvedba Beethovnove Simfonije št. 1 v dunajskem Burgtheatru. 24. april - v Washingtonu je ustanovljena Kongresna knjižnica. 15. maj - Napoleon prečka Alpe in vdre v Italijo. 2. julij in 1. avgust - z zakoni o združitvi, ki jih sprejmeta irski in britanski parlament, sta Kraljevina Irska in Kraljestvo Velike Britanije združena v Združeno kraljestvo Velike Britanije in Irske. 28. julij - prva osvojitev Velikega Kleka (1798 m) na meji Koroške in Tirolske Rojstva 14. januar - Ludwig Ritter von Köchel , avstrijski pravnik, muzikolog, skladatelj, botanik, založnik in avtor Mozartovega kataloga del († 1877) 7. februar - Jožef Blaznik, slovenski tiskar in založnik († 1872) 17. junij - William Parsons Rosse, irski astronom († 1867) 22. julij - Jakob Lorber, slovenski mistik in pisatelj († 1864) 31. julij - Friedrich Wöhler, nemški kemik († 1882) 28. avgust - Franc Hül, katoliški duhovnik, zgodovinopisec in dekan Slovenske okrogline († 1880) 18. november - Andrej Smole, zbiratelj in zapisovalec slovenskih pesmi († 1840) 26. november - Anton Martin Slomšek, prvi mariborsko-lavantinski škof, narodni buditelj, pisatelj, pesnik († 1862) 3. december - France Prešeren, slovenski pesnik († 1849) Smrti 3. marec - Gregor Jožef Plohel, slovenski katoliški duhovnik in pisatelj (* 1730) 22. november - Salomon Maimon, nemško-judovski filozof (* 1754) 27. december - Hugh Blair, škotski razsvetljenski filozof, pisatelj in retorik (* 1718)


text: 1. tisočletje | 2. tisočletje | 3. tisočletje 14. stoletje | 15. stoletje | 16. stoletje | 17. stoletje | 18. stoletje | 19. stoletje | 20. stoletje Druga stoletja Sedemnajsto stoletje obsega leta od 1601 do vključno 1700. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 1600 do 1699. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po sedemnajstem stoletju so pisana ležeče. Stoletja


text: 1799 (MDCCXCIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 25. julij - Napoleon v bitki za Abukir (Egipt) porazi 10.000-glavo osmansko armado. 10. december - Francija kot prva država uradno prevzame metrični sistem enot. Rojstva 26. februar - Benoit Paul Émile Clapeyron, francoski inženir, fizik († 1864) 22. marec - Friedrich Wilhelm August Argelander, nemški astronom († 1875) 20. maj - Honoré de Balzac, francoski pisatelj († 1850) 6. junij - Aleksander Sergejevič Puškin, ruski pesnik, pisatelj, dramatik († 1837) 18. junij - William Lassell, angleški astronom († 1880) Smrti 9. januar - Maria Gaetana Agnesi, italijanska matematičarka, filozofinja in jezikoslovka (* 1718) 18. maj - Pierre Beaumarchais, francoski komediograf (* 1732) 31. maj - Pierre Charles Le Monnier, francoski astronom (* 1715) 17. oktober - Louis Claude Cadet de Gassicourt, francoski kemik in farmacevt (* 1731)


text: 1798 (MDCCXCVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 12. junij - Napoleon zasede Malto, malteški vitezi se morajo umakniti v Italijo. Rojstva 17. januar - Auguste Comte, francoski filozof in sociolog († 1857) 26. april - Eugène Delacroix, francoski slikar († 1863) 17. maj - Anton Šerf, slovenski nabožni pisec, homilet, pesnik, duhovnik († 1882) 28. december - Thomas James Henderson, škotski astronom († 1844) Smrti 4. junij - Giacomo Casanova, italijanski (beneški) pustolovec, duhovnik , pisatelj, vohun, diplomat (* 1725)


text: 1797 (MDCCXCVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki francoska revolucija Rojstva 4. januar - Wilhelm Wolff Beer, nemški poslovnež, ljubiteljski astronom († 1850) 26. januar - Matija Čop, slovenski jezikoslovec, književni zgodovinar, književni kritik|kritik († 1835) 29. junij - Friderik Baraga, slovenski misijonar, škof, slovničar († 1868) 30. avgust - Mary Shelley, angleška pisateljica († 1851) 14. november - Charles Lyell, škotski geolog († 1875) 28. november - Andrej Gollmayer, slovenski nadškof († 1883) 5. december - Eugène Soubeiran, francoski znanstvenik († 1859) 13. december - Heinrich Heine, nemški pesnik († 1856) Smrti 22. februar - Karl Friedrich Hieronymus von Münchhausen, nemški pustolovec (* 1720) 26. marec - James Hutton, škotski geolog (* 1726) 27. maj - François-Noël Babeuf, francoski revolucionar, novinar (* 1760) 9. julij - Edmund Burke, irsko-britanski filozof, govornik, zgodovinar in državnik (* 1729) 10. september - Mary Wollstonecraft, angleška pisateljica, filozofinja in feministka (* 1759)


text: 1796 (MDCCXCVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki izzide Sztároga i nouvoga testamentoma szvéte histórie krátka summa prekmurski veroučni učbenik in prevod Svetega pisma, napisal ga je Mikloš Küzmič izzide Mrtvecsne peszmi prekmurska mrliška pesmarica Štefana Sijarta, ki je tudi ena najpomembnejših umetnin prekmurske književnosti 1. januar Rojstva 18. marec - Jakob Steiner, švicarski matematik († 1863) 1. junij - Nicolas Léonard Sadi Carnot, francoski matematik, fizik († 1832) 31. julij - Ignac Kristijanović, hrvaški pisatelj, prevajalec († 1884) 25. november - Andreas von Ettingshausen, nemški matematik, fizik († 1878) Smrti 7. oktober - Thomas Reid, škotski filozof (* 1710) 17. november - Katarina II. Velika, ruska carica (* 1729) 11. december - Johann Daniel Titius, nemški astronom, fizik, biolog (* 1729)


text: 1795 (MDCCXCV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki Ukinitev Krone kraljevine Poljske (ustanovljena 1385) Rojstva 4. december - Thomas Carlyle, škotski satirik, esejist in zgodovinar († 1881) 8. december - Peter Andreas Hansen, dansko-nemški astronom († 1874) Smrti


text: 1794 (MDCCXCIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Rojstva 8. februar - Friedlieb Ferdinand Runge, nemški kemik († 1867) 5. marec - Jacques Babinet, francoski fizik († 1872) 17. maj - Anna Brownell Jameson, angleška pisateljica († 1860) 24. maj - William Whewell, angleški filozof († 1866) 17. november - George Grote, angleški zgodovinar in helenist († 1871) Smrti 16. januar - Edward Gibbon, angleški zgodovinar (* 1737) 24. marec - Jacques René Hébert, francoski revolucionar (* 1757) 28. marec - markiz de Condorcet, francoski matematik, filozof, politik (* 1743) 5. april - Georges-Jacques Danton, francoski revolucionar (* 1759) 8. maj - Antoine-Laurent de Lavoisier, francoski kemik (* 1743) 28. julij: Maximilien Robespierre, francoski revolucionar (* 1758) Louis Antoine de Saint-Just, francoski revolucionar (* 1767) 9. november - Grigorij Skovoroda, ukrajinski pesnik in filozof (* 1722) 28. november - Cesare Beccaria, italijanski kriminolog, pravnik in politik (* 1738)


text: 1793 (MDCCXCIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Rojstva 8. februar - Mihail Dmitrijevič Gorčakov, ruski topniški general († 1861) 4. marec - Karl Lachmann, nemški jezikoslovec († 1851) 6. marec - Vid Rižner, slovenski prevajalec, pisec († 1861) 8. april - Karl Ludwig Hencke, nemški astronom († 1866) 31. oktober - James Dunlop, škotsko-avstralski astronom († 1848) Neznan datum William Simms, angleški optik († 1860) Smrti 6. februar - Carlo Goldoni, italijanski dramatik (* 1707) 21. april - John Michell, angleški astronom, geolog, filozof (* 1724) 20. maj - Charles Bonnet, švicarski naravoslovec in entomolog, filozof (* 1720) 13. julij - Jean-Paul Marat, francoski revolucionar švicarskega rodu (* 1743) 3. november - Olympe de Gouges, francoska revolucionarka, pisateljica in feministka (* 1748) 12. november - Jean Sylvain Bailly, francoski astronom, politik (* 1736)


text: 1792 (MDCCXCII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 1. marec - Franc II. Habsburško-Lotarinški zavlada kot zadnji cesar Svetorimskega cesarstva 11. december - francoska revolucija: konvent začne sojenje Ludviku XVI. Rojstva 7. marec - sir John Frederick William Herschel, angleški astronom, matematik († 1871) 23. april - John Thomas Romney Robinson, irski astronom, fizik († 1882) 7. maj - Janez Cigler, slovenski pisatelj († 1867) 13. maj - papež Pij IX. († 1878) 21. maj - Gaspard-Gustave Coriolis, francoski fizik, inženir, matematik († 1843) 4. avgust - Percy Bysshe Shelley, angleški pesnik († 1822) 28. november - Victor Cousin, francoski filozof († 1867) 1. december - Nikolaj Ivanovič Lobačevski, ruski matematik († 1856) 26. december - Charles Babbage, angleški matematik, filozof († 1871) Okuni Takamasa, japonski šintoistični učenjak († 1871) Smrti 1. marec - Leopold II. Habsburško-Lotarinški, svetorimski cesar (* 1747) 29. marec - Gustav III., kralj Švedske (* 1746) 23. april - Karl Friedrich Bahrdt, nemški teolog, pustolovec (* 1741) 9. junij - Jacob Kirkman, angleški izdelovalec čembal alzaškega rodu (* 1710) 22. oktober - Guillaume-Joseph-Hyacinthe-Jean-Baptiste Le Gentil, francoski astronom (* 1725) 12. december - Denis Ivanovič Fonvizin, ruski dramatik (* 1744) Neznan datum Muhammad ibn Abd-al-Wahhab, arabski islamski učenjak, šola Salafi (* 1703)


text: 1791 (MDCCXCI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki danski pomorščak Vitus Jonassen Bering odkrije Aljasko. Rojstva 15. januar - Franz Grillparzer, avstrijski dramatik († 1872) 16. februar - Claude Servais Mathias Pouillet, francoski fizik († 1868) 27. april - Samuel Finley Breese Morse, ameriški izumitelj, slikar († 1872) 11. junij – Franc Marič, slovenski učitelj, kantor in pesnik († po letu 1844) 5. september - Giacomo Meyerbeer, judovsko-nemški skladatelj († 1864) 22. september - Michael Faraday, angleški fizik, kemik († 1867) 23. september - Johann Franz Encke, nemški astronom († 1865) 7. december – Franc Novak, slovenski ljudski zbiralec, pisatelj in duhovnik na Madžarskem († 1836) Smrti 5. december - Wolfgang Amadeus Mozart, avstrijski skladatelj (* 1756)


text: 1790 (MDCCXC) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Mikloš Küzmič napiše učbenik ABC kni'zicza. Rojstva 3. marec - John Austin, angleški pravnik in filozof prava († 1859) 23. maj - Jules Dumont d'Urville, francoski kontraadmiral, raziskovalec († 1842) 17. november - August Ferdinand Möbius, nemški matematik, astronom († 1868) 23. december - Jean-François Champollion, francoski jezikoslovec in egiptolog († 1832) Smrti 19. marec - Džezajirli Gazi Hasan Paša, osmanski general, veliki admiral in veliki vezir (* 1713) 17. april - Benjamin Franklin, ameriški fizik, pisatelj, državnik (* 1706) 17. julij - Adam Smith, škotski ekonomist, filozof (* 1723)


text: 1. tisočletje | 2. tisočletje | 3. tisočletje 13. stoletje | 14. stoletje | 15. stoletje | 16. stoletje | 17. stoletje | 18. stoletje | 19. stoletje Druga stoletja Šestnajsto stoletje obsega leta od 1501 do vključno 1600. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 1500 do 1599. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po šestnajstem stoletju so pisana ležeče. Stoletja


text: 1. tisočletje | 2. tisočletje | 3. tisočletje 12. stoletje | 13. stoletje | 14. stoletje | 15. stoletje | 16. stoletje | 17. stoletje | 18. stoletje Druga stoletja Petnajsto stoletje obsega leta od 1401 do vključno 1500. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 1400 do 1499. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po petnajstem stoletju so pisana ležeče. Stoletja


text: 1. tisočletje | 2. tisočletje | 3. tisočletje 11. stoletje | 12. stoletje | 13. stoletje | 14. stoletje | 15. stoletje | 16. stoletje | 17. stoletje Druga stoletja Štirinajsto stoletje obsega leta od 1301 do vključno 1400. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 1300 do 1399. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po štirinajstem stoletju so pisana ležeče. Stoletja


text: 1. tisočletje | 2. tisočletje | 3. tisočletje 10. stoletje | 11. stoletje | 12. stoletje | 13. stoletje | 14. stoletje | 15. stoletje | 16. stoletje Druga stoletja Trinajsto stoletje obsega leta od 1201 do vključno 1300. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 1200 do 1299. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po trinajstem stoletju so pisana ležeče. Stoletja


text: 1. tisočletje | 2. tisočletje | 3. tisočletje 9. stoletje | 10. stoletje | 11. stoletje | 12. stoletje | 13. stoletje | 14. stoletje | 15. stoletje Druga stoletja Dvanajsto stoletje obsega leta od 1101 do vključno 1200. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 1100 do 1199. Desetletja in Leta Opomba: leta pred in po dvanajstem stoletju so pisana ležeče. Stoletja


text: 1. tisočletje | 2. tisočletje | 3. tisočletje 8. stoletje | 9. stoletje | 10. stoletje | 11. stoletje | 12. stoletje | 13. stoletje | 14. stoletje Druga stoletja Enajsto stoletje obsega leta od 1001 do vključno 1100. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 1000 do 1099. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po enajstem stoletju so pisana ležeče. Stoletja


text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 7. stoletje | 8. stoletje | 9. stoletje | 10. stoletje | 11. stoletje | 12. stoletje | 13. stoletje Druga stoletja Deseto stoletje obsega leta od 901 do vključno 1000. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 900 do 999. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po desetem stoletju so pisana ležeče. Stoletja


text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 6. stoletje | 7. stoletje | 8. stoletje | 9. stoletje | 10. stoletje | 11. stoletje | 12. stoletje Druga stoletja Deveto stoletje obsega leta od 801 do vključno 900. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 800 do 899. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po devetem stoletju so pisana ležeče. 09


text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 5. stoletje | 6. stoletje | 7. stoletje | 8. stoletje | 9. stoletje | 10. stoletje | 11. stoletje Druga stoletja Osmo stoletje obsega leta od 701 do vključno 800. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 700 do 799. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po osmem stoletju so pisana ležeče. 08


text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 4. stoletje | 5. stoletje | 6. stoletje | 7. stoletje | 8. stoletje | 9. stoletje | 10. stoletje Druga stoletja Sedmo stoletje obsega leta od 601 do vključno 700. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 600 do 699. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po sedmem stoletju so pisana ležeče. 07


text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 3. stoletje | 4. stoletje | 5. stoletje | 6. stoletje | 7. stoletje | 8. stoletje | 9. stoletje Druga stoletja Šesto stoletje obsega leta od 501 do vključno 600. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 500 do 599. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po šestem stoletju so pisana ležeče. 06


text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 2. stoletje | 3. stoletje | 4. stoletje | 5. stoletje | 6. stoletje | 7. stoletje | 8. stoletje Druga stoletja Peto stoletje obsega leta od 401 do vključno 500. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 400 do 499. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po petem stoletju so pisana ležeče. 05


text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 1. stoletje | 2. stoletje | 3. stoletje | 4. stoletje | 5. stoletje | 6. stoletje | 7. stoletje Druga stoletja Četrto stoletje obsega leta od 301 do vključno 400. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 300 do 399. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po četrtem stoletju so pisana ležeče. 04


text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 1. stoletje pr. n. št. | 1. stoletje | 2. stoletje | 3. stoletje | 4. stoletje | 5. stoletje | 6. stoletje Druga stoletja Tretje stoletje obsega leta od 201 do vključno 300. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 200 do 299. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po tretjem stoletju so pisana ležeče. 03


text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 2. stoletje pr. n. št. | 1. stoletje pr. n. št. | 1. stoletje | 2. stoletje | 3. stoletje | 4. stoletje | 5. stoletje Druga stoletja Drugo stoletje obsega leta od 101 do vključno 200. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 100 do 199. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po drugem stoletju so pisana ležeče. 02


text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 3. stoletje pr. n. št. | 2. stoletje pr. n. št. | 1. stoletje pr. n. št. | 1. stoletje | 2. stoletje | 3. stoletje | 4. stoletje Druga stoletja Prvo stoletje obsega leta od 1 do vključno 100. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 1 pr. n. št. do 99. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po prvem stoletju so pisana ležeče. 01


text: 620. je tretje desetletje v 7. stoletju med letoma 620 in 629. D-0620.


text: 630. je četrto desetletje v 7. stoletju med letoma 630 in 639. D-0630.


text: 640. je peto desetletje v 7. stoletju med letoma 640 in 649. D-0640.


text: 660. je sedmo desetletje v 7. stoletju med letoma 660 in 669. D-0660.


text: 670. je osmo desetletje v 7. stoletju med letoma 670 in 679. D-0670.


text: 680. je deveto desetletje v 7. stoletju med letoma 680 in 689. D-0680.


text: 690. je deseto desetletje v 7. stoletju med letoma 690 in 699. D-0690.


text: 710. je drugo desetletje v 8. stoletju med letoma 710 in 719. D-0710.


text: 720. je tretje desetletje v 8. stoletju med letoma 720 in 729. D-0720.


text: 730. je četrto desetletje v 8. stoletju med letoma 730 in 739. D-0730.


text: 740. je peto desetletje v 8. stoletju med letoma 740 in 749. D-0740.


text: 760. je sedmo desetletje v 8. stoletju med letoma 760 in 769. D-0760.


text: 770. je osmo desetletje v 8. stoletju med letoma 770 in 779. D-0770.


text: 780. je deveto desetletje v 8. stoletju med letoma 780 in 789. D-0780.


text: 790. je deseto desetletje v 8. stoletju med letoma 790 in 799. D-0790.


text: 810. je drugo desetletje v 9. stoletju med letoma 810 in 819. D-0810.


text: 820. je tretje desetletje v 9. stoletju med letoma 820 in 829. D-0820.


text: 830. je četrto desetletje v 9. stoletju med letoma 830 in 839. D-0830.


text: 840. je peto desetletje v 9. stoletju med letoma 840 in 849. D-0840.


text: 860. je sedmo desetletje v 9. stoletju med letoma 860 in 869. D-0860.


text: 870. je osmo desetletje v 9. stoletju med letoma 870 in 879. D-0870.


text: 880. je deveto desetletje v 9. stoletju med letoma 880 in 889. D-0880.


text: 890. je deseto desetletje v 9. stoletju med letoma 890 in 899. D-0890.


text: 910. je drugo desetletje v 10. stoletju med letoma 910 in 919. D-0910.


text: 920. je tretje desetletje v 10. stoletju med letoma 920 in 929. D-0920.


text: 930. je četrto desetletje v 10. stoletju med letoma 930 in 939. D-0930.


text: 940. je peto desetletje v 10. stoletju med letoma 940 in 949. D-0940.


text: 960. je sedmo desetletje v 10. stoletju med letoma 960 in 969. D-0960.


text: 970. je osmo desetletje v 10. stoletju med letoma 970 in 979. D-0970.


text: 980. je deveto desetletje v 10. stoletju med letoma 980 in 989. D-0980.


text: 990. je deseto desetletje v 10. stoletju med letoma 990 in 999. D-0990.


text: 1010. je drugo desetletje v 11. stoletju med letoma 1010 in 1019. D-01010.


text: 1020. je tretje desetletje v 11. stoletju med letoma 1020 in 1029. D-01020.


text: 1030. je četrto desetletje v 11. stoletju med letoma 1030 in 1039. D-01030.


text: 1040. je peto desetletje v 11. stoletju med letoma 1040 in 1049. D-01040.


text: 1060. je sedmo desetletje v 11. stoletju med letoma 1060 in 1069. D-01060.


text: 1070. je osmo desetletje v 11. stoletju med letoma 1070 in 1079. D-01070.


text: 1080. je deveto desetletje v 11. stoletju med letoma 1080 in 1089. D-01080.


text: 1090. je deseto desetletje v 11. stoletju med letoma 1090 in 1099. D-01090.


text: 1110. je drugo desetletje v 12. stoletju med letoma 1110 in 1119. D-01110.


text: 1120. je tretje desetletje v 12. stoletju med letoma 1120 in 1129. D-01120.


text: 1130. je četrto desetletje v 12. stoletju med letoma 1130 in 1139. D-01130.


text: 1140. je peto desetletje v 12. stoletju med letoma 1140 in 1149. D-01140.


text: 1160. je sedmo desetletje v 12. stoletju med letoma 1160 in 1169. D-01160.


text: 1170. je osmo desetletje v 12. stoletju med letoma 1170 in 1179. D-01170.


text: 1180. je deveto desetletje v 12. stoletju med letoma 1180 in 1189. D-01180.


text: Stoletja: 11. stoletje - 12. stoletje - 13. stoletje Desetletja: 1140. 1150. 1160. 1170. 1180. - 1190. - 1200. 1210. 1220. 1230. 1240. Leta: 1190 1191 1192 1193 1194 1195 1196 1197 1198 1199 Dogodki in trendi 1192 - Minamoto no Joritomo (1147-1199) je postal šogun, kar štejemo za začetek Šogunata Kamakure. 1199 - Janez Brez dežele (1167-1216) je po smrti svojega starejšega brata Riharda Levjesrčnega postal angleški kralj Janez I. Kronanje je potekalo v petek 27. maja 1199 v Westminstru. Angevinski imperij, ki ga je podedoval, se je raztezal od Pirenejev do škotske meje (Tweed). Janez je bil prvi Plantagenet, ki je živel v Angliji. Ime Brez dežele je dobil, ker ni bil prvi sin in torej ni imel posesti. D-01190.


text: 1210. je drugo desetletje v 13. stoletju med letoma 1210 in 1219. D-01210.


text: 1220. je tretje desetletje v 13. stoletju med letoma 1220 in 1229. D-01220.


text: 1230. je četrto desetletje v 13. stoletju med letoma 1230 in 1239. D-01230.


text: 1240. je peto desetletje v 13. stoletju med letoma 1240 in 1249. D-01240.


text: 1260. je sedmo desetletje v 13. stoletju med letoma 1260 in 1269. D-01260.


text: 1270. je osmo desetletje v 13. stoletju med letoma 1270 in 1279. D-01270.


text: 1280. je deveto desetletje v 13. stoletju med letoma 1280 in 1289. D-01280.


text: 1290. je deseto desetletje v 13. stoletju med letoma 1290 in 1299. D-01290.


text: 1310. je drugo desetletje v 14. stoletju med letoma 1310 in 1319. D-01310.


text: 1320. je tretje desetletje v 14. stoletju med letoma 1320 in 1329. D-01320.


text: 1330. je četrto desetletje v 14. stoletju med letoma 1330 in 1339. D-01330.


text: 1340. je peto desetletje v 14. stoletju med letoma 1340 in 1349. D-01340.


text: 1360. je sedmo desetletje v 14. stoletju med letoma 1360 in 1369. D-01360.


text: 1370. je osmo desetletje v 14. stoletju med letoma 1370 in 1379. D-01370.


text: 1380. je deveto desetletje v 14. stoletju med letoma 1380 in 1389. D-01380.


text: 1390. je deseto desetletje v 14. stoletju med letoma 1390 in 1399. D-01390.


text: 1410. je drugo desetletje v 15. stoletju med letoma 1410 in 1419. D-01410.


text: 1420. je tretje desetletje v 15. stoletju med letoma 1420 in 1429. D-01420.


text: 1430. je četrto desetletje v 15. stoletju med letoma 1430 in 1439. D-01430.


text: 1440. je peto desetletje v 15. stoletju med letoma 1440 in 1449. D-01450.


text: 1460. je sedmo desetletje v 15. stoletju med letoma 1460 in 1469. D-01460.


text: 1470. je osmo desetletje v 15. stoletju med letoma 1470 in 1479. D-01470.


text: 1480. je deveto desetletje v 15. stoletju med letoma 1480 in 1489. D-01480.


text: 1490. je deseto desetletje v 15. stoletju med letoma 1490 in 1499. D-01490.


text: 1510. je drugo desetletje v 16. stoletju med letoma 1510 in 1519. D-01510.


text: 1520. je tretje desetletje v 16. stoletju med letoma 1520 in 1529. D-01520.


text: 1530. je četrto desetletje v 16. stoletju med letoma 1530 in 1539. D-01530.


text: 1540. je peto desetletje v 16. stoletju med letoma 1540 in 1549. D-01540.


text: 1560. je sedmo desetletje v 16. stoletju med letoma 1560 in 1569. D-01560.


text: 1570. je osmo desetletje v 16. stoletju med letoma 1570 in 1579. D-01570.


text: 1580. je deveto desetletje v 16. stoletju med letoma 1580 in 1589. D-01580.


text: 1590. je deseto desetletje v 16. stoletju med letoma 1590 in 1599. D-01590.


text: 1610. je drugo desetletje v 17. stoletju med letoma 1610 in 1619. D-01610.


text: 1620. je tretje desetletje v 17. stoletju med letoma 1620 in 1629. D-01620.


text: 1630. je četrto desetletje v 17. stoletju med letoma 1630 in 1639. D-01630.


text: 1640. je peto desetletje v 17. stoletju med letoma 1640 in 1649. D-01640.


text: 1660. je sedmo desetletje v 17. stoletju med letoma 1660 in 1669. D-01660.


text: 1670. je osmo desetletje v 17. stoletju med letoma 1670 in 1679. D-01670.


text: 1680. je deveto desetletje v 17. stoletju med letoma 1680 in 1689. D-01680.


text: 1690. je deseto desetletje v 17. stoletju med letoma 1690 in 1699. D-01690.


text: Seznam desetletij po stoletjih. Glej tudi seznam stoletij 1


text: Nedélja je dan v tednu med soboto in ponedeljkom. Po sodobnem evropskem pojmovanju je nedelja zadnji dan v tednu, po starem judovskem in starem egipčanskem gledanju pa prvi. Za večino kristjanov je nedelja dan čaščenja in počitka. Iz tega izhaja tudi slovensko ime nedelja, torej »dan, ko se ne dela«. Volitve v Republiki Sloveniji potekajo ob nedeljah. Glej tudi cvetna nedelja Nedelja (časopis) slovenski cerkveni list Krške škofije in najstarejši tednik koroških Slovencev. Zunanje povezave Dnevi v tednu


text: Ponedéljek je dan v tednu med nedeljo in torkom. Po sodobnem evropskem pojmovanju je ponedeljek prvi dan v tednu (glej ISO 8601), po starem judovskem gledanju pa drugi. V sodobni družbi je ponedeljek po navadi mišljen kot začetek delovnega tedna. Slovensko ime ponedeljek izhaja iz vrstnega reda dneva v tednu, »dan po nedelji«. Po ljudski modrosti velja ponedeljek za najdaljši dan v tednu. Glej tudi Velikonočni ponedeljek Dnevi v tednu


text: Tôrek je dan v tednu med ponedeljkom in sredo. Po sodobnem evropskem pojmovanju je torek drugi dan v tednu (glej ISO 8601), po starem judovskem gledanju pa tretji. Tako je tudi v ZDA, kjer je torek po navadi dan volitev. Zvezne volitve so na torek po prvem ponedeljku v novembru. Slovensko ime torek izhaja iz starocerkvenoslovanske besede vъtorъ 'drugi' ter se nanaša na vrstni red tega dneva v tednu. Sorodna imena najdemo tudi v drugih slovanskih jezikih, npr. poljsko wtorek, rusko vtornik (вторник), slovaško utorok, srbohrvaško utorak, v ruščini pa je še naprej uporabljana tudi beseda vtoroj (второй) v pomenu 'drugi'. V latinščini je bil torek poimenovan dies Martis po rimskem bogu Marsu. Sorodna imena še naprej najdemo v večini sodobnih romanskih jezikov, npr. francosko mardi, italijansko martedì, špansko martes. Glej tudi pustni torek črni torek Sklici Zunanje povezave Dnevi v tednu Stara cerkvena slovanščina


text: Sréda je dan v tednu med torkom in četrtkom. Po sodobnem evropskem pojmovanju je sreda tretji dan v tednu (glej ISO 8601), po starem judovskem gledanju pa četrti. Sreda je srednji dan v tednu in tudi srednji dan v delovnem tednu in od tod tudi slovensko ime. Zunanje povezave Dnevi v tednu


text: Četŕtek je dan v tednu med sredo in petkom. Po sodobnem evropskem pojmovanju je četrtek četrti dan v tednu (glej ISO 8601), po starem judovskem gledanju pa peti. Po standardu ISO 8601 prvi četrtek v letu določa prvi teden v letu, saj je takrat več dni v tednu v novem kot v starem letu. 1. teden je teden s prvim četrtkom v letu. Slovensko ime četrtek izhaja iz vrstnega reda dneva v tednu (četrti dan v tednu). V germanskih jezikih je bil poimenovan po nordijskem bogu Thoru (angleško Thursday, dansko Torsdag, nemško Donnerstag), v romanskih jezikih pa po rimskem bogu Jupitru (francosko jeudi, italijansko giovedì, špansko jueves). V Združenem kraljestvu so volitve po navadi v četrtek. Zunanje povezave Dnevi v tednu


text: Pétek je dan v tednu med četrtkom in soboto. Po sodobnem evropskem pojmovanju je petek peti dan v tednu (glej ISO 8601), po starem judovskem gledanju pa predzadnji, šesti. Petek je po večini zadnji dan v delovnem tednu pred koncem tedna. V islamu je petek dan javnega čaščenja v mošejah. Judovski sabat je začne ob sončnem zahodu v petek in traja do sončnega zahoda v soboto. Slovensko ime petek izhaja iz vrstnega reda dneva v tednu (peti dan v tednu). Pojavlja se v ustaljenem reklu (fraza/besedni zvezi) "Vsak petek in svetek" ipd. Zunanje povezave Dnevi v tednu


text: Sobóta je dan v tednu med petkom in nedeljo. Po sodobnem evropskem pojmovanju je sobota šesti, predzadnji dan v tednu (glej ISO 8601), po starem judovskem gledanju pa zadnji, sedmi. Po stari judovski tradiciji je sobota sabat (tudi šabat ali šabes), dan počitka. Odtod izhaja tudi slovensko ime za ta dan. Zunanje povezave Dnevi v tednu


text: 2004 (MMIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Organizacija združenih narodov je 2004 proglasila za Mednarodno leto riža, UNESCO pa za Mednarodno leto spomina na upor proti suženjstvu in njegovo ukinitev. Dogodki Januar – april 4. januar – odprava Mars Exploration Rover: robotsko vozilo Spirit pristane na Marsu in prične z raziskavami površine. 24. januar – odprava Mars Exploration Rover: uspešno pristane še drugo robotsko vozilo odprave, Opportunity. 4. februar – zagnan je Facebook. 12. februar – župana Nove Gorice in italijanske Gorice, Mirko Brulc in Vittorio Brancati, simbolično odstranita ograjo, ki je več kot 50 let delila mesti. 26. februar – v strmoglavljenju letala na jugovzhodu Bosne in Hercegovine umre predsednik Republike Makedonije Boris Trajkovski in preostalih 8 ljudi na krovu. 29. februar – po več tednov trajajočih nemirih odstopi predsednik Haitija Jean-Bertrand Aristide in odide v izgnanstvo. 11. marec – v koordiniranih bombnih napadih na potniške vlake v Madridu umre 191 ljudi, 1800 je ranjenih. 29. marec – Bolgarija, Estonija, Latvija, Litva, Romunija, Slovaška in Slovenija postanejo članice zveze NATO. 24. april – na Cipru potekata referenduma o združitvi otoka v federacijo po načrtu OZN. Turška skupnost se izreče za načrt, grška pa proti. 28. april – iraška vojna: v javnost pridejo informacije o sistematičnem zlorabljanju zapornikov v zaporu Abu Graib s strani ameriških paznikov. Maj – avgust 1. maj – Slovenija postane članica Evropske unije skupaj s še devetimi pristopnicami: Poljsko, Ciprom, Češko, Estonijo, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko in Slovaško. 9. maj – mina podstavljena pod oder za častne goste na paradi v Groznem ubije čečenskega predsednika Ahmata Kadirova. 8. junij – prehod Venere prek Sončeve ploskve, viden iz večine Evrope, Azije in Afrike 12. junij–14. julij – na Portugalskem poteka Evropsko prvenstvo v nogometu, naslov prvaka osvoji grška reprezentanca. 13. junij – potekajo prve volitve slovenskih poslancev v Evropski parlament. v Narodni in univerzitetni knjižnici je na ogled postavljen izvirnik Brižinskih spomenikov. 28. junij – iraška vojna: koalicija držav, ki so zasedle Irak, prenese suverenost na začasno iraško vlado. Slovenija vztopi v evropski mehanizem tečajnih razmerij ERM-2. 1. julij – sonda Cassini-Huygens vstopi v Saturnovo orbito. 4. julij – prične se gradnja One World Trade Centra v New Yorku, na mestu, kjer je stal v terorističnih napadih leta 2001 porušeni World Trade Center. 12. julij – Zgornje Posočje zatrese potres z močjo 4,9 stopnje z epicentrom pri Kobaridu. 13.–29. avgust – v Atenah potekajo Poletne olimpijske igre. 22. avgust – roparji ukradejo več slik Edvarda Muncha iz Munchevega muzeja v Oslu, med njimi znameniti Krik (vrnjene leta 2006). September – december 1. september – čečenski separatisti napadejo šolo v Beslanu (Severna Osetija) in vzamejo več kot 1100 ljudi za talce, med njimi večino otrok. 8. september – vesoljska sonda Genesis, ki je zbirala vzorce Sončevega vetra, pade v utaško puščavo. 21. september – prične se gradnja Burdž Kalife (takrat poimenovane Burdž Dubaj), najvišje zgradbe na svetu. 23. september – prometu je predan viadukt Črni Kal na avtocesti A1 med Ljubljano in Koprom, največji in najdaljši slovenski cestni premostitveni objekt. 3. oktober – na državnozborskih volitvah v Sloveniji prejme največ glasov Slovenska demokratska stranka pod vodstvom Janeza Janše. 4. oktober – vesoljsko plovilo SpaceShipOne po uspešnem pristanku prinese zasebnemu podjetju Scaled Composites nagrado Ansari X za prvi komercialni vesoljski polet. 8. oktober – samomorilska napadalca detonirata bombi v egiptovskem rdečemorskem letovišču Taba in ubijeta 34 ljudi, predvsem izraelskih turistov. 9. oktober – Slovenska nogometna reprezentanca v kvalifikacijski tekmi za Svetovno prvenstvo 2006 v Nemčiji premaga italijansko z 1:0. 24. oktober – Brazilija v kraju Alcantara izvede prvo uspešno izstrelitev rakete, ki v vesolje ponese satelit. 14.–31. oktober – v Calvii poteka 36. šahovska olimpijada, zmagovalci so presenetljivo Ukrajinci in v ženski konkurenci pričakovano Kitajke. 29. oktober – voditelji držav Evropske unije podpišejo Pogodbo o Ustavi za Evropo, kasneje zavrnjenem poskusu prve evropske ustave. 2. november – George W. Bush osvoji drugi mandat na volitvah za predsednika Združenih držav Amerike, hkrati potekajo volitve 34 od skupno 100 senatorjev, vseh 435 članov predstavniškega doma in 11 guvernerjev ter preko 150 lokalnih referendumov. 7.–13. november – iraška vojna: ameriške sile izvedejo obsežen napad na iraško mesto Faludža in ga po šestih dneh bojevanja zavzamejo. 14. december – v Franciji je odprt viadukt Millau, najvišji viadukt na svetu. 26. december – območje Južne Azije strese močan potres z magnitudo 9,0 in žariščem v bližini severnega dela otoka Sumatra in povzroči eno najhujših naravnih katastrof v zgodovini. Hudo škodo povzročijo predvsem popotresni valovi – cunamiji, ki opustošijo celotno regijo. Po uradnih podatkih umre skoraj 185.000 ljudi, več deset tisoč je še danes pogrešanih. 31. december – uradno je odprt Tajpej 101, s 509 metri višine takrat najvišji nebotičnik na svetu. Rojstva 31. avgust – Nikolaj Lukašenko, sin beloruskega predsednika Aleksandra Lukašenka Smrti 9. januar – Norberto Bobbio, italijanski pravnik, filozof in politolog (* 1909) 22. januar – Janez Menart, slovenski pesnik (* 1929) Rudi Šeligo, slovenski pisatelj in politik (* 1935) 14. februar – Marco Pantani, italijanski kolesar (* 1970) 26. februar – Boris Trajkovski, makedonski politik (* 1956) 3. marec – Drago Svetina, slovenski častnik in pilot (* 1955) 15. marec – John Anthony Pople, angleški kemik, nobelovec (* 1925) 28. marec – Peter Ustinov, britanski filmski igralec, pisatelj in dramatik (* 1921) 6. april – Mik Soss, slovenski glasbenik, Avsenikov baritonist (* 1929) 19. april – John Maynard Smith, angleški evolucijski biolog in genetik (* 1920) 1. maj – Lojze Kovačič, slovenski pisatelj (* 1928) 5. maj – Clement Seymour Dodd, jamajški glasbeni producent (* 1932) 5. junij – Ronald Reagan, ameriški politik (* 1911) 10. junij – Ray Charles Robinson, ameriški pevec soula (* 1930) 16. junij – Lado Ambrožič-Novljan, slovenski partizan, komunist in general (* 1908) 17. junij – Anica Šinkovec, slovenska gledališka igralka (* 1925) 22. junij – Thomas Gold, avstrijsko-ameriški astronom, astrofizik, kozmolog (* 1920) 29. junij – Stipe Šuvar, hrvaški politik (* 1936) 1. julij – Marlon Brando, ameriški filmski igralec (* 1924) 3. julij – Andrijan Grigorjevič Nikolajev, ruski kozmonavt čuvaškega rodu (* 1929) 6. julij – Thomas Klestil, avstrijski politik (* 1932) 13. julij – Carlos Kleiber, avstrijski dirigent (* 1930) 28. julij – Francis Crick, molekularni biolog, biokemik, fizik in nevrobiolog, nobelovec (* 1916) Tiziano Terzani, italijanski novinar in pisatelj (* 1938) 3. avgust – Henri Cartier-Bresson, francoski fotograf (* 1908) 12. avgust – Godfrey Hounsfield, angleški elektrotehnik, nobelovec (* 1919) 14. avgust – Czesław Miłosz, poljski pisatelj in diplomat, nobelovec (* 1911) 15. avgust – Sune Bergström, švedski biokemik, nobelovec (* 1916) 24. september – Jože Gale, slovenski režiser (* 1913) Françoise Sagan, francoska pisateljica (* 1935) 4. oktober – Leroy Gordon Cooper, ameriški častnik, vojaški pilot in astronavt (* 1927) 5. oktober – Maurice Wilkins, britanski fizik in molekularni biolog, nobelovec (* 1916) 8. oktober – Jacques Derrida, francoski filozof (* 1930) 10. oktober – Christopher Reeve, ameriški filmski igralec (* 1952) 19. oktober – Kenneth Eugene Iverson, kanadski matematik in računalnikar (* 1920) 2. november – Theo van Gogh, nizozemski režiser (* 1957) 9. november – Stieg Larsson, švedski novinar in pisatelj (* 1954) 11. november – Jaser Arafat, palestinski voditelj, nobelovec (* 1929) 19. november – John Robert Vane, angleški farmakolog, nobelovec (* 1927) 2. december – Leonid Teljatnikov, ukrajinski gasilec (* 1951) 19. december – Herbert C. Brown, britansko-ameriški kemik, nobelovec (* 1912) 28. december – Susan Sontag, ameriška pisateljica in politična aktivistka (* 1933) Noni Žunec, slovenski tenorist, operni in koncertni pevec (* 1921) Nobelove nagrade Fizika – David Jonathan Gross, Hugh David Politzer, Frank Anthony Wilczek Kemija – Aaron Ciechanover, Avram Hershko, Irwin Rose Fiziologija ali medicina – Richard Axel, Linda B. Buck Književnost – Elfriede Jelinek Mir – Wangari Maathai Ekonomija – Finn E. Kydland, Edward C. Prescott


text: 2005 (MMV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto. Mednarodna zveza za osnovno in uporabno fiziko je 2005 proglasila za mednarodno leto fizike. Dogodki Januar – junij 5. januar – astronomi na posnetkih iz Observatorija Mount Palomar odkrijejo pritlikavi planet Erido. 14. januar – Nasina sonda Huygens (del odprave Cassini-Huygens) uspešno pristane na Saturnovi luni Titan in prične pošiljati podatke. 25. januar – v stampedu med romanjem v indijskem templju Mandhradevi umre vsaj 250 romarjev. 30. januar – v Iraku potekajo volitve prehodne vlade, ki nadomesti začasno vlado, nastavljeno po invaziji zahodnih sil. 10. februar – severnokorejske oblasti razglasijo svojo državo za jedrsko silo. 14. februar – ustanovljeno je spletno socialno omrežje za deljenje videoposnetkov YouTube. 16. februar – v veljavo stopi Kjotski protokol, mednarodni dogovor o omejevanju izpustov toplogrednih plinov, a brez podpore Združenih držav Amerike in Avstralije. 22. februar – močan potres, ki prizadene provinco Kerman na jugu Irana, poškoduje mesto Zarand in več okoliških vasi ter zahteva preko 600 žrtev. 3. marec – ameriški milijonar Steve Fossett postavi z letalom Virgin Atlantic GlobalFlyer rekord za najhitrejši solo polet okrog sveta brez pristanka in dotakanja goriva (2 dni, 19 ur, 1 minuta). 24. marec – revolucija v Kirgiziji doseže vrhunec s strmoglavljenjem predsednika Askarja Akajeva. 2. april – milijoni ljudi in številne državne delegacije se pričnejo zbirati v Vatikanu po smrti papeža Janez Pavla II. 8. april – volivci karibskega otoka Curaçao na referendumu zavrnejo odcepitev od Nizozemske, odločijo pa se za ločitev od preostanka Nizozemskih Antilov. 9. april – desettisoči protestnikov izrazijo nasprotovanje ameriški okupaciji Iraka s sprevodom po ulicah Bagdada, ki se konča na trgu, kjer je stal leta 2003 porušeni kip Sadama Huseina. 19. april – papež Benedikt XVI. nasledi Janeza Pavla II. kot 265. papež Rimskokatoliške cerkve. 26. april – Sirija umakne preostanek svojih 14.000 vojakov iz Libanona. 27. april – krstni polet »Superjumba«, potniškega letala Airbus A380. 17. maj – Kuvajt prizna ženskam polno volilno pravico. 31. maj – revija Vanity Fair razkrije identiteto »globokega grla«, informanta, ki je leta 1972 razkril javnosti afero Watergate. Julij – december 2. julij – v desetih mestih po vsem svetu potekajo dobrodelni koncerti Live 8 v podporo programu za odpravo revščine. 4. julij – Nasina sonda Deep Impact izstreli projektil v komet Tempel 1, kar omogoči študijo njegove notranje sestave. 7. julij – v štirih koordiniranih samomorilskih bombnih napadih na javno potniško omrežje v Londonu (predvsem podzemno železnico) umre 56 ljudi, okrog 700 je ranjenih. 23. julij – islamski skrajneži izvedejo bombni napad na egiptovsko letoviško mesto Šarm El Šejk in ubijejo 88 ljudi, predvsem Egipčanov. 28. julij – Začasna Irska republikanska armada izda obvestilo o končanju oboroženega upora, ki je trajal od leta 1969, in ukaže vsem enotam, naj odvržejo orožje. 23. avgust – Izrael izseli prebivalce 25 judovskih naselbin v Gazi in na Zahodnem bregu. 29. avgust – orkan Katrina doseže severno obalo Karibskega morja in opustoši jug Združenih držav Amerike. 14.–16. september – predstavniki 191 držav članic Organizacije združenih narodov se zberejo na Svetovnem vrhu v New Yorku. 30. september – danski časopis Jyllands-Posten objavi sporne karikature Mohameda, ki izzovejo ogorčenje Muslimanov. 7. oktober – Slovenija predstavi podobe slovenskih evrokovancev. 8. oktober – močan potres prizadene pakistanski del pokrajine Kašmir, v eni najhujših tovrstnih naravnih katastrof v novejši zgodovini umre po ocenah okrog 100.000 ljudi. 19. oktober – prične se sojenje nekdanjemu iraškemu voditelju Sadamu Huseinu. 31. oktober–1. november – slovenski »rop stoletja«: oboroženi roparji vstopijo v trezorje banke SKB v Ljubljani, onesposobijo varnostnike in izpraznijo več sto oddanih sefov. 22. november – Angela Merkel nastopi mandat nemške kanclerke 30. november – francoski kirurgi izvedejo prvo delno presaditev obraza. 6. december – iransko vojaško transportno letalo C-130 Hercules strmoglavi na stanovanjski del Teherana, pri čemer umre vseh 94 ljudi na krovu in 34 ljudi na tleh. 22. december – 16 naselij v Sloveniji pridobi status mesta po sklepu Vlade RS. 31. december – zadnji minuti leta 2005 je dodana prestopna sekunda za izravnavo med univerzalnim in Sončevim časom. Svetovna populacija Smrti 18. januar – Marjana Deržaj, slovenska pevka (* 1936) 25. januar – Philip Johnson, ameriški arhitekt (* 1906) 30. januar – Karmen Orel, slovenska šahistka (* 1984) 3. februar – Ernst Mayr, nemško-ameriški biolog, raziskovalec in filozof (* 1904) 4. februar – Janez Bitenc, slovenski skladatelj, pedagog in publicist (* 1925) 11. februar – Arthur Miller, ameriški dramatik (* 1915) 6. marec – Hans Albrecht Bethe, nemško-ameriški fizik, nobelovec (* 1906) 22. marec – Kenzō Tange, japonski arhitekt (* 1913) 2. april – Karol Józef Wojtyła – Janez Pavel II., papež poljskega rodu (* 1920) 5. april – Saul Bellow, kanadsko-ameriški pisatelj, nobelovec (* 1915) 6. april – Rainier III. Grimaldi, monaški knez (* 1923) 20. maj – Paul Ricoeur, francoski filozof (* 1913) 25. maj – Zoran Mušič, slovenski slikar, (* 1909) 1. junij – George Mikan, ameriški košarkar (* 1924) 20. junij – Jack St. Clair Kilby, ameriški elektrotehnik in izumitelj, nobelovec (* 1923) 1. avgust – Fahd bin Abdel Aziz, savdski kralj (* 1923) 17. avgust – John Norris Bahcall, ameriški astronom, astrofizik (* 1934) 31. avgust – Joseph Rotblat, poljsko-britanski fizik, nobelovec (* 1908) 10. september – sir Hermann Bondi, avstrijsko-angleški matematik, astrofizik in kozmolog (* 1919) 20. september – Simon Wiesenthal, nemški publicist judovskega rodu (* 1908) 3. oktober – Alastair Graham Walter Cameron, kanadsko-ameriški astrofizik (* 1925) 10. oktober – Milton Obote, ugandski politik (* 1925) 24. oktober – Rosa Parks, afroameriška politična aktivistka (* 1913) 5. november – John Fowles, angleški pisatelj (* 1926 28. december – Stevo Žigon, srbski režiser (* 1926) 29. december – Jožef Kvas, ljubljanski pomožni škof (* 1919) Nobelove nagrade fizika: Roy Jay Glauber, John Lewis Hall, Theodor Wolfgang Hänsch kemija: Robert Grubbs, Richard Schrock, Yves Chauvin fiziologija ali medicina: Robin Warren, Barry Marshall književnost: Harold Pinter mir: Mohamed El Baradej in Mednarodna agencija za jedrsko energijo ekonomija: Robert J. Aumann, Thomas Schelling 2005 v fikciji Film: The Transformers: film (1986): zgodba v prihodnosti se dogaja v letu 2005. Bicetennial Man (1999): zgodba je postavljena v april 2005. Videoigre: Metal Gear Solid (1998): Tactical Espionage Action (1998): zgodba je postavljena v leto 2005. Twisted Metal (1995): zgodba se dogaja za božič 2005.


text: 2006 (rimski zapis MMVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo in končalo na nedeljo. Leto 2006 ustreza letoma 5766-5767 v hebrejskem in letoma 1426-1427 v islamskem koledarju. Katoliška in evangeličanska velika noč je bila 16. aprila, pravoslavna pa teden kasneje, 23. aprila. 29. januarja je bilo kitajsko novo leto – začetek leta 4704, leta psa. Muslimansko novo leto (1427) se je začelo ob Sončevem zahodu 30. januarja, judovsko novo leto (5767) pa ob Sončevem zahodu 22. septembra. Posvetitve mednarodno leto puščav in dezertifikacije Rembrandtovo leto, ob 400. obletnici njegovega rojstva Mozartovo leto, ob 250. obletnici njegovega rojstva Teslovo leto, ob 150. obletnici njegovega rojstva Aspergerjevo leto, ob 150. obletnici njegovega rojstva Ibsenovo leto, ob 100. obletnici njegovega smrti Linhartovo leto, ob 250. obletnici njegovega rojstva Letni časi Začetek letnih časov: pomlad: 20. marec ob 19h 26min poletje: 21. junij ob 13h 26min jesen: 23. september ob 5h 3min zima: 22. december ob 1h 22min Dogodki Januar – april 1. januar – ruski dobavitelj Gazprom izklopi dobavo zemeljskega plina Ukrajini zaradi nesoglasij o cenah. 4. januar – izraelski premier Ariel Šaron utrpi možgansko kap, po kateri ostane v komi do smrti osem let pozneje. 15. januar – Nasina sonda Stardust uspešno vrne na Zemljo vzorce s kometa Wild 2. 16. januar – Ellen Johnson Sirleaf prevzame položaj predsednice Liberije kot prva ženska, izvoljena na tak položaj v zgodovini Afrike. 19. januar – Cerkniško jezero je vpisano med mokrišča mednarodnega pomena (Ramsarsko mokrišče) 26. januar – fizik Stanislav Južnič v Narodni in univerzitetni knjižnici v Ljubljani odkrije dragoceno knjigo poljskega astronoma Nikolaja Kopernika De Revolutionibus iz leta 1566, nekoč last ljubljanskih jezuitov. 26. januar – na parlamentarnih volitvah v Palestini zmaga skrajno gibanje Hamas. 29. januar – na lokalnih posvetovalnih referendumih prebivalci odločijo o ustanovitvi 12 novih slovenskih občin: Apače, Cirkulane, Kostanjevica na Krki, Sveta Trojica v Slovenskih Goricah, Središče ob Dravi, Makole, Poljčane, Mokronog - Trebelno, Renče - Vogrsko, Sveti Tomaž, Straža in Šmarješke Toplice. 3. februar – v Rdečem morju potone egiptovski trajekt s 1400 potniki-romarji iz Meke na krovu, reševalci jih rešijo iz vode manj kot 400. 10.–26. februar – v italijanskem Torinu potekajo dvajsete zimske olimpijske igre. 17. februar – na otoku Leyte na Filipinih pod zemeljskim plazom po uradnih podatkih umre več kot 1100 ljudi. 22. februar – Papež Benedikt XVI. sporoči imena novoimenovanih kardinalov, med njimi je tudi nekdanji ljubljanski nadškof, Franc Rode. 10. marec – Nasina sonda Mars Reconnaissance Orbiter vstopi v tir okrog Marsa in prične z analizo površine. 11. marec – v zaporniški celici Mednarodnega sodišča za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije umre nekdanji jugoslovanski voditelj Slobodan Milošević. 15. marec – z resolucijo Generalne skupščine OZN je ustanovljen Svet Združenih narodov za človekove pravice. 29. marec – v Sloveniji je viden delni Sončev mrk. 6. april – prične se gradnja hrvaške avtoceste A11. 11. april – sonda Venus Express Evropske vesoljske agencije vstopi v tir okrog Venere. Maj – avgust 21. maj – črnogorski volivci na referendumu podprejo neodvisnost od skupnosti s Srbijo. 27. maj – v potresu z močjo 6,3 stopnje po momentni lestvici, ki strese indonezijski otok Java, umre skoraj 6000 ljudi, več kot 36.000 je ranjenih. 27. maj – odprta je Hidroelektrarna Boštanj, prva delujoča hidroelektrarna v projektu izgradnje petih spodnjesavskih hidroelektrarn. 3. junij – Črna gora razglasi neodvisnost skladno z rezultatom majskega referenduma. 7. junij – v letalskem napadu v Bakubi je ubit Abu Musab al Zarkavi, vodja teroristične mreže v Iraku. 9. junij–9. julij – v Nemčiji poteka svetovno nogometno prvenstvo, naslov prvaka osvoji italijanska reprezentanca. 1. julij – odprta je železniška povezava med kitajsko provinco Šinghaj in Laso v Tibetu. 9. julij – v eksploziji tovornjaka z eksplozivom v Ingušetiji je ubit vodja čečenskih upornikov Šamil Basajev. 11. julij – v koordiniranih bombnih napadih na potniške vlake v indijskem mestu Mumbaj umre več kot 200 ljudi. 12. julij – izraelske sile vdrejo v Libanon v odziv na Hezbolahov napad na izraelske vojake, dva dni kasneje razglasi Hezbolah vojno proti Izraelu. v Sloveniji se prične obdobje informativnega dvojnega označevanja cen v pripravah na prevzem evra. 23. julij – v prekmurskih Ižakovcih je odprta ena največjih bioplinarn v Evropi, ki naj bi z elektriko oskrbovala 3.000 gospodinjstev. 11. avgust – Varnostni svet OZN soglasno sprejme resolucijo o končanju libanonske vojne. 19. avgust–13. september – na Japonskem poteka Svetovno prvenstvo v košarki, prvo, na katerega se je uspelo uvrstiti slovenski reprezentanci. 22. avgust – Mednarodni matematični kongres podeli Grigoriju Perelmanu Fieldsovo medaljo za dokaz Poincaréjeve domneve, Perelman priznanje zavrne. 24. avgust – 18-letna Avstrijka Natascha Kampusch po osmih letih ujetništva pobegne ugrabitelju Wolfgangu Priklopilu. generalna skupščina Mednarodne astronomske zveze (IUA) sprejme novo definicijo planeta, po kateri Pluton nima več tega statusa. September – december 16. september – papež Benedikt XVI. razburi muslimane s spornim javnim predavanjem. 9. oktober – Severna Koreja oznani, da je izvedla prvi jedrski preskus. 13. oktober – Južnokorejski diplomat Ban Ki-moon je izvoljen za novega generalnega sekretarja OZN. Vladimir Kramnik osvoji naslov svetovnega šahovskega prvaka na svetovnem prvenstvu v ruski Elisti. 22. oktober – slovenski volivci v prvem krogu lokalnih volitev izbirajo župane slovenskih občin (drugi krog 12. novembra). 12. november – v Južni Osetiji poteka referendum o odcepitvi od Gruzije, rezultata (99 % volivcev za) mednarodna skupnost ne prizna. 11. december – Felipe Calderón pošlje vojsko nad narkokartele in sproži mehiško mamilarsko vojno. 13. december – kitajski rečni delfin je po zaključku neuspešne odprave po Jangceju razglašen za izumrlega. 30. december – ETA izvede bombni napad na letališče v Madridu, s čimer se konča devetmesečno premirje. Rojstva 2. maj – Gianna Bryant (Gigi), mlada košarkarica Smrti 4. januar – šejk Maktum bin Rašid al Maktum, savdski emir Dubaja (* 1943) 21. januar – Ibrahim Rugova, kosovsko-albanski politik (* 1944) 13. februar – Peter F. Strawson, angleški filozof (* 1919) 28. februar – Owen Chamberlain, ameriški fizik, nobelovec (* 1920) 11. marec – Slobodan Milošević, srbski politik (* 1941) 27. marec – Stanisław Lem, poljski pisatelj (* 1921) 11. april – Majda Sepe, slovenska pevka (* 1937) 29. april – John Kenneth Galbraith, kanadsko-ameriški ekonomist (* 1908) 3. maj – Karel Appel, nizozemski avantgardni umetnik (* 1921) 25. maj – Desmond Dekker, jamajški glasbenik (* 1941) 30. maj – Boštjan Hladnik, slovenski filmski in gledališki režiser (* 1929) 7. junij – Abu Musab al-Zarkavi, jordanski terorist (* 1966) 23. junij – Aaron Spelling, ameriški producent (* 1923) Nace Šumi, slovenski umetnostni zgodovinar (* 1924) 7. julij – Syd Barrett, angleški rock glasbenik (* 1946) 9. julij – Šamil Basajev, čečenski terorist (* 1965) 21. julij – Breda Pogorelec, slovenska jezikoslovka (* 1928) 16. avgust – Alfredo Stroessner, paragvajski general in politik (* 1912) 30. avgust – Nagib Mahfuz, egiptovski pisatelj, nobelovec (* 1911) 4. september – Steve Irwin, avstralski zoolog in televizijski voditelj (* 1962) 10. september – Masao Abe, japonski budistični filozof (* 1915) 15. september – Oriana Fallaci, italijanska novinarka (* 1929) 27. september – Bruni Löbel, nemška igralka (* 1920) 29. september – Roža Piščanec, slovenska slikarka in ilustratorka (* 1923) 7. oktober – Ana Politkovska, ruska novinarka (* 1958) 2. november – Miroslav Zei, slovenski biolog (* 1914) 16. november – Milton Friedman, ameriški ekonomist, nobelovec (* 1912) 19. november – Ernest Aljančič starejši, slovenski hokejist, hokejski trener in nogometaš (* 1916) 5. december – David Bronštejn, ukrajinski šahist (* 1924) 10. december – Augusto Pinochet, čilenski general in politik (* 1915) 21. december – Saparmurat Nijazov, turkmenski politik (* 1940) 25. december – James Brown, ameriški pevec (* 1933) 26. december – Gerald Ford, ameriški pravnik in politik (* 1913) 30. december – Sadam Husein, iraški general in politik (* 1937) Nobelove nagrade fizika: John C. Mather in George F. Smoot kemija: Roger D. Kornberg fiziologija ali medicina: Andrew Z. Fire in Craig C. Mello književnost: Orhan Pamuk mir: Mohamed Junus in Grameen Bank ekonomija: Edmund Phelps