text: Video som pedagogisk virkemiddel Video er i mange sammenhenger et effektivt pedagogisk virkemiddel. I denne artikkelen deler Guri Løksa i Mintra noe av sin erfaring med filmproduksjon. Oppstart Prosessen starter med en idé og et behov. Film er måten ideen skal realiseres på. I startfasen er det viktig å tenke over: - Hvorfor ønsker vi film og ikke et annet medium? - Hva er målet med filmen? - Hvem er målgruppen? - Deretter er det nødvendig å kartlegge forutsetningene for filmen. Før vi kan starte med opptak, trenger vi å bryte ned ideen vår. Målet kan for eksempel være ”å fortelle brukerne om det flotte produktet vi har”. Dette kan være den første ideen som vi bygger videre på. Da kan vi stille flere spørsmål: - Hva er produktet? - Hvem skal vise det frem, eller presentere det? - Hva er settingen rundt presentatør eller produkt? - Hva skal bruker sitte igjen med etter presentasjonen av produktet? - Hvilken stil ønsker vi å benytte: informativ, humoristisk, alvorlig, overraskende, etterliknende, reportasjeaktig, undersøkende eller andre varianter. Valg av stil og tone kan være komplisert før vi kjenner til innhold og budskap. Et nøkkelord i denne fasen er å tenke enkelt. En øvelse er å kunne formidle hele filmens idé og mening i en setning. [youtube=http://www.youtube.com/watch?v=0qq6Yt83E5s] Hvem skal lage filmen? For å gå i gang med produksjonen, trenger man et team. Produksjonen kan enten settes ut til et produksjonsselskap, eller det hyres inn en regissør som samarbeider med manusforfattere og andre innholdsleverandører. Det er selvsagt nødvendig å vurdere oppdragsgivers mulighet og evne til å levere innholdsarbeidet. Mintra har gode erfaringer med å beholde styringen internt, men samarbeider også tett med produksjonsselskaper, der det er naturlig. Disse kjenner til bransjen og er oppdatert på hvilke ressurser i markedet som er ledige og hvem som sitter på riktig kompetanse i forhold til det aktuelle prosjektet. Prosessen – steg for steg Forarbeid: - Skrive synopsis (kort om ideen) - Skrive manus (replikker og bildebeskrivelser) - Tegne storyboard (alle scener skisseres) - Skrive bildeliste (regi) - Gjøre avtaler om opptak med medvirkende, sende ut manus og dagsplaner. - Befare de ulike opptaksstedene (locations) - Søke om filmtillatelse, spesielt på steder der sikkerhet er viktig (alltid på flyplasser og togstasjoner). - Lage opptaksplan (husk riggetid, lunsj og estimer sluttid for opptak) - Gjør avtaler med alle medvirkende (honorar, opptaksdag, andre forutsetninger) Opptak: - Gjøre opptak på location eller i studio Etterarbeid: - Logge materialet og laste det inn i redigeringsmaskin - Klippe materialet - Godkjening av off-lineversjon (ferdig redigert film, men ikke i fullkvalitet) - Endringer i klippen etter kommentarer - Godkjenning av on-lineversjon (ferdig film med grafikk og lyd, fullkvalitet) - Utspilling av filmen til tape eller disk. - Kopiering til DVD, eller konvertering til format for distribusjon på internett. Bemanning til produksjonen: - Hvor stort teamet skal være, kommer an på hvor omfangsrik produksjonen er. Her er noen nøkkelposisjoner i videoproduksjon: Regissør - Ansvarlig for hva som skal lages (former idé til et filmmanus). - Ansvarlig under opptak for å få med alle bilder som behøves, og for hvordan bildene skal settes sammen under klipping. Fotograf - Gjør opptaket av det regissøren vil formidle - Definerer behov ut fra manus om hva som trengs av utstyr og folk under opptak. - Ansvarlig for utstyr, lys og reflektorer under opptak. Fotografer kan ofte sette dette opp selv, slik at det ikke er behov for lysmann, som er økonomisk besparende. - Ved enkle lydopptak kan fotografen også styre trådløs mygg. Lydansvarlig - Ansvarlig for all opptakslyd i filmen. - Ved mye dialog, er det nødvendig med en person til å holde en bom (retningsstyrt mikrofon på lang stang) - Miksing som gir mulighet for flere spor, ev. stereolyd, kan være et behov. - Samarbeider med de som redigerer for å lage et godt lydbilde. Annen bemanning: På opptak kan det være behov for en assistent som ordner og fikser alt det praktiske. Det er også vanlig at en produsent/prosjektleder er til stede for å ta fortløpende avgjørelser som gjelder innhold og økonomi. Klipper Bearbeider og klipper sammen råmaterialet. Klipper bør så tidlig som mulig kjenne til manus, for å kunne komme med spesielle bildeønsker i forhold til innklippsbilder. På små prosjekter kan det være nyttig og ressursbesparende å ha flere funksjoner i en person, f.eks. regissør/klipper eller fotograf/klipper. Lydetterarbeid Kan gjøres av klipper på mindre produksjoner. I større prosjekt med flere lydspor, der det er vanskelige overganger og mye musikk, er det ofte nødvendig at en lydtekniker går over arbeidet. Grafiker/designer - Produksjon av grafikk som skal inn som en del av filmen. Ansvarlig for utarbeidelse av omslag til DVD-cover - Kopiering av DVD - Klipper er ansvarlig for master av filmen - Lager DVD-meny Det er nødvendig å klarere alt materialet som benyttes i filmen. Det kan være bruk av arkivfilm, bilder og musikk. En film har unike muligheter til å gjenskape og formidle følelser og stemninger. Det er en genial måte å skape engasjement og røre ved en menneskelig nerve. Produksjonens gang og alle de involverte ressursene, gir et bilde av den omfangsrike prosessen det er å skape noen få minutter med levende bilder. Forhåpentligvis forklarer det også hvorfor filmproduksjoner ofte er dyre og tidkrevende. Det er viktig å huske at film tar tid, og at det ofte kreves mye opptak selv for korte visninger. Tekst: Guri Løksa, prosjektleder Mintra AS. Guri Løksa har tidligere jobbet i NRKs Brennpunkt-redaksjon, samt som produksjonsleder og produsent i Nordisk Film med programserier som ”71 grader nord”, ”Fete typer” (om VG), ”Berulfsens fargerike” og diverse enkeltstående dokumentarer. I Mintra er Guri Løksa prosjektleder og manusforfatter. — Trainingportal Magazine utgis både på web og i papirutgave. Ta kontakt med Mintra for gratis abonnement. Trainingportal – Totalleverandør av kurs og kompetanse. Leave a Comment Book Grunnleggende Sikkerhetskurs på Trainingportal HMS-konferansen 2012 Siste Innlegg - Oljebransens viktigste konferanse innen HR og opplæring 13. mai 2013 - Målrettet innsats gir HMS-resultater 29. april 2013 - HMS-konferansen i Kristiansund 22.-23.mai 2013 26. april 2013 - Bedrifter i oljebransjen kan i gjennomsnitt forbedre bunnlinjen med NOK 20.000,- per offshoreansatt 25. april 2013 - Nytt e-læringskurs lansert på Trainingportal: Etterlevelse og lederskap (A-standard) 21. mars 2013 - Kurs i beredskapsledelse, stressmestring og krisepsykologi tilbys nå via Trainingportal. 19. mars 2013 - Den norske petroleumsstandarden NORSOK D-010 «Well Integrity in Drilling & Well Operations» har nylig vært på høring. 19. mars 2013 - Talisman Energy Norge blir nytt tilskudd til bransjesamarbeidet Lesson Learned 18. mars 2013 - Stor interesse for Trainingportal Competence Days 7. mars 2013 - Hvorfor betale alt for mye for kurs og kompetanse? 7. mars 2013 - Kurs for støyeksponert personell 7. mars 2013


source: fineweb

text: ..snøen blir liggende i hagen ..pepperkakehuset er pyntet og klart til å knuses ..juletreet er pyntet og det står og glitrer ..coca cola-reklamene går på TV ..melkekartongene har fått nisseetiketter ..du kan sette jule- foran alle ord, og det høres naturlig ut. F.eks julemat, julefilm, juletre, julekake. ..du hører på slike sanger hver dag.


text: Koselig at du titter innom hos meg.. I min blogg vil du finne mye om interiør, har fått helt "dilla" :) Liker veldig godt den lyse romantiske stilen, gjerne blandet med den litt røffe franske stilen. Håper du titter innom ofte og legg gjerne igjen en hilsen :) Endelig har jeg tid til å nyte de fine dagene i hagen. Denne vinteren har vært hard for mange av mine planter, flere roser har ikke klart seg og hele tuja hekken er brun. Det er så mye som må gjøres at jeg vet nesten ikke hvor jeg skal begynne :-). Men bra blir det når jeg blir ferdig, gleder meg til å se resultatet når hekk er byttet ut med levegg og hvitmalt gjære. I dag trenger jeg litt sommer rundt meg. Når vi er i februar og det snør som bare det ute må jeg lage sommerfølelsen selv. Med litt sommer farger og blomster på bordet er det bare å drømme seg bort til sol og varme dager. Jeg er er absolutt et sommer menneske, kan ikke annet en å si at jeg ser veldig frem til den tiden av året hvor dørene kan stå oppe og ikke minst å slippe flere lag med tøy bare jeg skal ut en liten tur. Da er det bare å fyre i vei og nyte sommer fargene så lenge. Det går fort mot vår og varmere dager, og dagene blir lengre og lysere for hver dag :-)


text: Femelle.no er et kvinnemagasin med fokus på bloggnorge. Vi har som visjon å bli et av Norges mest besøkte magasiner på nett. Vi tilbyr også noe få andre magasiner har, nemlig en egen eksklusiv bloggportal med omtrent 80 flotte bloggere. Vi har også satset på en magasindel med artikler om kjendiser, musikk, film, sex, samliv, livsstil og selvfølgelig blogging. Femelle.no har også to andre søstersider, norskgatemote.no som oppdateres daglig med ny gatemote fra Oslo, Bergen og Trondheim, og motebloggerne.no som har fått æren av å bli mote -og skjønnnhetsdelen av Femelle. Vår målgruppe er unge kvinner i alderen 15 – 28 år. Vi vil gjerne opplyse om at vi til tider mottar gratis produkter som vi også noen ganger vurderer og deler som innhold.


text: TripAdvisor er verdens største reisenettsted, med 326 anmeldelser fra reisende, 255 objektive bilder og priser for 5 hoteller i Wakefield, Quebec. TripAdvisor er drevet av råd fra ekte reisende og gir deg anmeldelser av de beste hotellene i Wakefield. Vi samarbeider også med andre populære reisenettsteder for å gjøre det enklere for deg å finne den beste prisen. For overnattinger i Wakefield inkluderer våre samarbeidspartnere Expedia, Venere, Booking.com, Olotels, Priceline og Hotels.com. Disse partnerne kan variere etter hotell, som vist nær toppen på hver hotellside.


text: Aloísio Lorscheider |Aloísio Lorscheider| |Født||8. oktober 1924 Brasil |Død||23. desember 2007 (83 år) Porto Alegre |Yrke||Katolsk prest og kardinal| Hans foreldre var av tysk opprinnelse. Han var mest kjent for sitt virke som erkebiskop av Fortaleza 1973–1995, som ble fulgt av en lettere post for en mann i den alder han var kommet, som erkebiskop av det lille erkebispedømmet Aparecida 1995–2004. Før dette hadde han vært biskop i elleve år i Santo Angelo, fra 1962. Han var den brasilianske bispekonferansens leder i mange år. Han døde den 23. desember 2007 etter lengre tids sykdom.


text: Den norske Bank Den norske Bank (DnB) var en norsk bank dannet i 1990 ved fusjonen av Den norske Creditbank og Bergen Bank. DnB kjøpte i 1996 Vital Forsikring, og 1. desember 1999 ble Postbanken fusjonert inn i DnB. Etter Finance Credit-saken ble Nordlandsbanken kjøpt opp av DnB i 2003, men fortsatte som egen bank med dispensasjon fra Kredittilsynet. Egil Gade Greve var konsernsjef i DnB det første året, deretter var Finn Hvistendahl konsernsjef fra 1991 til 1998. Svein Aaser var konsernsjef i DnB og DnB NOR fra 1998 til 2006. Rune Bjerke har vært konsernsjef siden 2006.


text: Mayfair |Mayfair| |Land||Storbritannia| |Konst. land||England| |Distrikt:||City of Westminster| |Admin. grevskap:||Stor-London| |Seremon. grevskap:||Stor-London| |Status||Sted i Indre London| Mayfair er et område i City of Westminster i det sentrale London. det har navn etter den fjorten dager lange festivalen som ble feiret i mai (May Fair) hvert år fra 1686 til 1764. Før 1686 hadde festivalen blitt holdt i Haymarket. Den utviklet seg til en støyende tilstelning med mye fyll og kriminalitet, og ble til slutt forbudt i Mayfair. Den ble da flyttet til Fair Field i Bow. Mayfair strekker seg omtrent til Hyde Park i vest, Oxford Street i nord, Green Park i sør og Regent Street i øst. Det meste av utbyggingen av området skjedde mellom midten av det 17. århundre og midten av det 18. århundre. Det ble et fasjonabelt boligområde. En stor del av Mayfair eies fortsatt av hertugen av Westminster. Området er nå for det meste brukt til næringsdrift, med en rekke kontorer og forretninger i nye bygninger og ombygde bolighus. Leienivået er blant de høyeste i verden. Det finnes fortsatt mange eksklusive boliger mellom næringslokalene, samt en rekke luksushoteller. På det britiske Monopolbrettet er Mayfair den dyreste eiendommen (tilsvarende Rådhusplassen på det norske brettet).


text: Flodhest født i dyrepark i Berlin. Berlin, Tyskland I dag fikk publikum hilse på den lille krabaten for aller første gang. Med mamma Det er ikke godt å si om flodhesten opplevde dette møtet som skummelt eller ikke. Hun holdt seg i alle fall hele tiden tett inntil moren, Kati. Den lille flodhesten heter ifølge Expressen.se Paula. Hun kan se ut til å bli dyreparkens nye publikumsfavoritt. Tidligere har isbjørnen Knut vært blant de mest populære og kjente dyrene i parken. Paula lever foreløpig av melk som hun får fra moren sin. Ifølge Expressen.no er hun dessuten svært glad i epler. Paula er den andre flodhestungen som har blitt født i Berlin Zoo. Dreper Vanlige flodhester kan bli 4,5 meter lange og ha en skulderhøyde på hele 1,5 meter. De veier mellom 2700 og 4500 kg. Flodhesten er også blant de dyrene som dreper aller flest mennesker her i verden. Man regner med at det er ca. 125.000 til 150.000 vanlige flodhester i verden, men de trues av utbygging og ødelegging av habitatene deres. Før fantes det flere flodhester, blant annet Hippopotamus madagascariensis, men de er nå utdødd. Den nærmeste slektningen til den vanlige flodhesten er dvergflodhest.


text: Hanna E. MarcussenViser innlegg | Se kommentarer (6) Fredag 3 mai blir vi utfordret av Venstres Guri Melby. Hun mener en borgelig regjering vil være best for miljøet og således fortjener Miljøpartiet De Grønnes støtte. Innlegget er skrevet sammen med Rasmus Hansson, 1. kandidat for De Grønne i Oslo. Vi er glade for at Venstre lover å løfte frem klimasaken i en eventuell ny regjering, men har ingen planer om å gi vår forhåndsstemme til noen. Våre representanter på Stortinget vil støtte den regjeringen som gir oss mest gjennomslag for grønn politikk. Melby tar det for gitt at det er en blå regjering - det gjør ikke vi. I motsetning til Melby mener vi at miljøet taper på blokkpolitikken. Når partier som Venstre og SV slutter lojalt opp om hver sin blokk kan Høyre og Arbeiderpartiet videreføre sin politikk uten å bekymre seg for et miljøopprør på Stortinget. Ved å binde seg til et regjeringsalternativ før valget har Venstre dårlige kort på hånden når det skal forhandles. Det har ikke vi. Vi inviterer derfor Venstre til å endre strategi. Den miljøpolitiske syretesten for partiet er denne: Tør Venstre prioritere bærekraft og klima høyere enn samarbeid med Erna Solberg? Som støttespiller for Høyre blir Venstre garantist for fortsatt oljeavhengighet og økt global oppvaming. Hvis alle partier som ønsker en mer ambisiøs miljøpolitikk slår kreftene sammen kan vi skape en revolusjon i norsk miljøpolitikk, som setter Norge på en bærekraftig kurs. Denne alliansen vil antakelig blir stor nok til å havne på vippen på Stortinget. Dermed vil enhver regjering være nødt til å spille på lag med en miljøallianse med reell evne til å sette makt bak kravene om storstilt satsing på grønne arbeidsplasser, utfasing av oljeindustrien og drastiske kutt i klimagassutslipp. En grønn blokk på Stortinget er ikke noe luftslott, men en nødvendighet. I slutten av april sendte Miljøpartiet De Grønne en formell invitasjon om miljøsamarbeid til partilederne i både SV, Venstre, Krf og Senterpartiet. Det er bare syv år til de rike landene i verden må ha kuttet sine klimagassutslipp med opp mot 40 prosent, hvis vi skal unngå livsfarlige klimaendringer. Hvis noen av de etablerte stortingspartiene mener alvor med sitt miljøprat bør de kutte båndene til sine fossile storebrødre og gå inn før et samarbeid som gjør ord til handling i norsk miljøpolitikk. Vi ser frem til å høre fra dere! Hanna E. Marcussen, nasjonal talskvinne i Miljøpartiet De Grønne. Rasmus Hansson, 1. kandidat for Miljøpartiet De Grønne i Oslo. I olje og klimasaken er det ingen forskjell på Erna og Jens. Begge går til valg på en uansvarlig politikk. ”Et nytt flertall” heter en kronikk som ble publisert i Aftenposten i forrige uke, skrevet av representanter for Høyre, Frp Krf og Venstre. I likhet med de borgelige politikerne er vi i Miljøpartiet De Grønne lei av politikken til Jens Stoltenberg. Men vi ser ikke at de borgelige partiene adresserer det som har skuffet oss mest – fraværet av en klimapolitikk som monner. Den mulige borgerlige koalisjonen skriver én setning om at de har et ansvar for kommende generasjoner, både økonomisk og økologisk. Men partiene har ikke noen felles politikk for å stanse klimaendringer og miljøproblemer. De snakker om et generasjonsregnskap, men de har ingen felles politikk for å bevare livsgrunnlaget vårt. Regnskapet går ikke opp. I olje og klimapolitikken ser vi ingen forskjell mellom de to regjeringsalternativene. Det synes som målet er å utvinne mest mulig av oljen og gassen på norsk sokkel på kortest mulig tid og åpne sårbare områder i Nord-Norge og Barentshavet. Det hevdes ofte at norsk olje og gass kan bidra til å løse klimaproblemene fordi disse energikildene forurenser mindre enn kull. For det første ligner dette på å helbrede pest med kolera. For det andre er det da selvmotsigende at både høyresiden og venstresiden vil opprettholde norsk kullproduksjon på Svalbard. Verdens klimaforskere er enige om at klimaendringer allerede skjer. Hvilke av de etablerte partiene tør å si i klartekst at de nedprioriterer tiltak som er nødvendig for å unngå en enda farligere oppvarming? Minst 2/3 av kjente fossile energireserver må bli liggende. Ingen av partiene, verken på høyresiden, eller venstresiden erkjenner at dette også må gjelde på norsk sokkel. Miljøpartiet De Grønne mener at varig velferd forutsetter å sikre at kommende generasjoner arver en grønn og fruktbar verden. Den grønne bevegelsen har sitt opphav i en protest mot en samfunnsutvikling styrt av en uhemmet forbruksvekst og materialisme og troen på at markedet alltid gir de beste løsningen. Vi aksepterer ikke at økonomisk grådighet og korttenkte politikere setter barnas fremtid på spill. Vi vil derfor føre en politikk som sikrer fremtidige generasjoners livsgrunnlag. Det verden trenger er at vi skaper et økonomisk og teknologisk rom for å satse på en grønnere fremtid. I Norge har vi et unikt økonomisk handlingsrom, dyktige forskningsmiljøer og kunnskapsrike ingeniører som kan utvikle mer effektive metoder for energisparing, nye, fornybare energikilder og grønne, fremtidsrettede næringer. Etter valget vil Miljøpartiet De Grønne være det partiet på Stortinget som bidrar til at vi kan få et ansvarlig flertall. Vi vil være uavhengig av blokkene, men støtte alle forslag og konstellasjoner som fører en politikk som gir våre etterkommere en grønn og bærekraftig fremtid. Hanna E. Marcussen, nasjonal talskvinne i Miljøpartiet De Grønne Harald A. Nissen, nasjonal talsmann i Miljøpartiet De Grønne Oslopakke 3 vil verken bedre fremkommeligheten, miljøet eller byutviklingen i Stor-Oslo. Miljøpartiet De Grønne vil derfor stemme nei, og oppfordrer stortinget til å gjøre det samme. Den 13. juni skal den reviderte Oslopakke 3 behandles i Oslo bystyre. Miljøpartiet De Grønne har sittet i pakkens referansegruppe, og vært innstilt på å være med på denne finansieringspakken dersom den innebar en positiv endring i samferdselspolitikken. Men selv om den reviderte pakken representerer et lite skritt i riktig retning, fordi den legger noe større vekt på investeringer i kollektivtrafikk og sykkel enn tidligere revisjoner, kan ikke Miljøpartiet De Grønne slutte seg til den. Det er flere grunner til det: Mer biltrafikk Miljøpartiet De Grønne mener flere av veiprosjektene i den fremlagte revisjonen er i strid med målsetningene i Oslopakke 3. Når målene er større andel kollektivtransport, gåing og sykling, å redusere miljøproblemene og å bidra til god byutvikling, kan man ikke øke kapasiteten på bilveinettet. Imidlertid er det er dét man gjør når man vil bygge ny E18-Vestkorridoren, E16 Sandvika – Vøyen og Riksvei 22 Lillestrøm – Fetsund. Alle disse veiprosjektene vil bidra til å generere mer biltrafikk inn mot Oslo sentrum. Alle prioriteres i perioden 2013 – 2016, foran prosjekter som Fornebubanen og forlengelse av t-banen til Ahus. Det er ikke foretatt virkningsberegninger på klimagassutslipp som konsekvens av Oslopakke 3, bystyrets flertall vedtar her en pakke vi ikke aner klimakonsekvensene av. Syklister er dessverre fortsatt ikke trafikanter i Oslopakke 3 Vi mener den fremlagte revisjon av Oslopakke 3 ikke tar målet om økt sykkeltrafikk på alvor. Riktignok vil byråd Ola Elvestuen se på mulighetene for etablering av nye prosjekter, som sykkelekspressveier, men det avsettes ikke definerte midler til dette. Å si at det gis «rom for en betydelig økning av midler til sykkeltiltak» er en lite dekkende beskrivelse av sykkelinvesteringene når mesteparten av disse midlene vil bli brukt på å ferdigstille hovedsykkelveinettet, som skulle vært ferdig for mange år siden. Dette er beklagelig, for Stor-Oslo trenger sårt en ny sykkelpolitikk som både kan bedre forholdene for dagens syklister og få flere til å begynne å sykle. For at dette skal skje, trengs det penger som ved all annen samferdsel. Miljøpartiet De Grønne foreslo derfor tidligere i år å utrede et sykkelekspressveinett: Høykvalitets sykkelveier fra Oslo sentrum til Asker, Lillestrøm og Kolbotn, samt langs Ring 3, og ønsket at dette ble vurdert som et eget prosjekt. Dette ville kunne øke sykkelandelen, og redusere bilkøene og trengselen på busser, trikker, t-baner og tog. Vi kunne fått tusener flere i fysisk aktivitet, og dermed bedret folkehelsen, til en brøkdelen av prisen på de nye bilveiene – sykkelveier er den eneste investering i samferdselssektoren som vanligvis er samfunnsøkonomisk lønnsomt. Utsetter viktige kollektivtiltak Vi mener kollektivsatsingen i Oslopakke 3 ikke er tilstrekkelig, befolkningsveksten og behovet for å redusere biltrafikken tatt i betraktning. Vi er svært positive til bevilgningene til både Lørenbanen, oppgraderingen av T-banenettet og trikkenettet, innkjøp av nye trikker og driftsstøtten. Men vi stiller oss skeptiske til at både Fornebubanen og forlengelsen av T-banen til Ahus blir satt på vent til perioden etter 2016, når Oslopakke 3 uansett igjen skal revideres. Dette innebærer at disse prosjektene fremdeles er usikre. Kollektivprofilen til Oslopakke 3 er dessuten sterkt overdrevet. Det hevdes at andelen av bompengene som går til kollektivtiltak øker til 60%, men da regner man en betydelig andel av midlene til veibygging som kollektivtiltak. For eksempel går man ut fra at 30% av E18-Vestkorridoren egentlig er en kollektivutbygging. Dette er en urimelig måte å regne på, da prosjektet slett ikke er nødvendig for å bedre kollektivtrafikken. Om man i stede hadde etablert et kollektivfelt også i utgående retning på dagens vei, ville effekten vært nesten like stor som et veiprosjekt fra Oslo sentrum til Asker som tilsammen er beregnet til å koste 22,5 milliarder kroner. En utbygging av Fornebubanen ville også ha redusert behovet for større busskapasitet på denne strekningen. T-banen vil fremdeles slite Man får ingen avklaring av kapasitetsproblemet for T-banen gjennom Oslo sentrum. Riktignok setter man av 500 millioner av Oslo kommunes udisponerte Oslopakke 3-midler til en ny sentrumstunnel for T-banen, men Ruter mener en slik tunnel vil koste rundt 13 milliarder, hvilket neppe er noe overdrivelse. Miljøpartiet De Grønne har tidligere foreslått et alternativ til en slik tunnel, nemlig en bane over bakken gjennom sentrum, som kan bygges billigere, raskere og med færre konflikter i form av graving og bygningsskader. Vi mener derfor at man enten burde avsatt betydelig flere midler til ny sentrumstunnel, slik at stortinget kan bidra med resten gjennom nasjonal transportplan, eller så burde man avsatt midler til å utrede alternativer som eksempelvis vårt forslag. Bør sendes tilbake Byrådspartiene og Arbeiderpartiet kan trumfe Oslopakke 3 igjennom i bystyret. Men det er opp til stortinget, som også er en betydelig del av spleiselaget, å ta den endelige avgjørelsen. Det er derfor ennå et håp om en bedre samferdselspolitikk, for om stortingsrepresentantene innser at denne pakken ikke vil bedre verken fremkommeligheten, miljøet eller byutviklingen i Stor-Oslo, stemmer de nei og sender hele pakken tilbake til Oslo og Akershus. Dermed har vi igjen muligheten til å fornye samferdselspolitikken. I sum er Oslopakke 3 en finansieringspakke for enkeltprosjekter, ikke en helhetlig samferdselsplan hvor tiltak og prosjekter sees i sammenheng. Den bidrar ikke til en klimasmart kursendring i samferdselspolitikken. Miljøpartiet De Grønne oppfordrer derfor stortingsrepresentantene til å gå imot den reviderte Oslopakke 3. Streiken i offentlig sektor bør få Jens Stoltenberg til å innse at han ikke lenger kan kombinere frislipp for oljeindustrien med ansvarlig pengebruk. Det er på tide å velge. Med oljeindustrien som lokomotiv har den norske lønnsfesten fortsatt for fullt, også etter at finanskrisen brøt ut i 2008. Nordmenn i privat sektor får stadig fetere lommebøker, og kravene fra offentlig sektor øker tilsvarende. Det siste er både forståelig og nødvendig. Vi kan ikke risikere en utvikling der offentlig ansatte sakker akterut på lønnsstigen mens privat sektor fortsetter å fyre opp under kostnadsnivået. Problemet er bare at regjeringen ikke kan innfri kravene uten å bruke uansvarlig mye penger. Dermed har Jens Stoltenberg havnet i et tilsynelatende uløselig dilemma: Han må velge mellom å bremse oljeindustrien, som er pådriveren for lønnsfesten i privat sektor, eller han må slakke av på kravene om ansvarlighet i den økonomiske politikken. Alternativet er å la offentlig ansatte bære den økonomiske byrden for «ansvarligheten». Dette kan umulig være en farbar vei for en sosialdemokratisk regjering. Løsningen på Stoltenbergs dilemma er, etter vår mening, et kinderegg uten sidestykke: Hvis Stoltenberg tør å sette bremser på oljeindustrien, kan han løse fremtidige lønnsfloker, sikre ansvarlig pengebruk, bedre konkurranseevnen for næringslivet og bidra til å gjøre Norge til en klimanasjon. Vi foreslår derfor at statsministeren reduserer utvinningstempoet på sokkelen kraftig. Slik kan offentlig sektor sikres rettferdige lønnsbetingelser i framtiden - ikke ved at pengebruken økes, men ved at lønnsfesten i privat sektor dempes. Jens kan også løse noe av dilemmaet ved å øke skatten på høye lønninger. Dette vil bidra til å bremse rushet av folk til jobber i oljesektoren samtidig som inntekter overføres til offentlig sektor. At litt svakere lønnsoppgjør vil redusere tempoet i den norske forbrukskarusellen er vel heller ikke så dumt - eller hva Jens? Fredagen før palmesøndag slapp regjeringen nyheten om at de ønsker å åpne 86 nye blokker for olje- og gassboring. 72 av dem i Barentshavet og 14 i Norskehavet. For oljebransjen var dette sikkert etterlengtet snadder fra påskeharen Ola Borten Moe. For alle som er opptatt av verdens klima og å bevare sårbare havområder, derimot, var det tragisk nytt. Det kan virke som valg av tidspunktet ikke var tilfeldig. Regjeringen håpet nok at de ansatte i miljøorganisasjonene hadde reist på påskefjellet og at saken derfor ville bli forbigått i stillhet, i høyden få et par notiser. Bellona var likevel raskt på pletten, og påpekte at Klima- og forurensingsdirektoratet (Klif) har advart mot å lyse ut flere av blokkene som nå åpnes på grunn av miljøhensyn. For eksempel åpner Olje- og energidepartementet (OED) for boring i områder sør for Møreblokkene, som er viktige gyteområder for sild. OED legger også opp til petroleumsaktivitet helt inntil kysten av Finnmark. I tilfelle en ulykke vil oljesølet nå kysten svært raskt før en rekker å sette inn kriseberedskap. De vanskelige værforholdene i Barentshavet gjør også oljevernberedskap mye mer krevende. Bekymringsmeldingene fra norsk miljøbevegelse ser imidlertid ut til å prelle av som vann på gåsa på olje- og energiministeren, som setter økonomisk vekst og utvidelse av oljevirksomheten foran ansvarlig ressursforvaltining. Også fra opposisjonen er det merkelig stille. Heller ikke da petroleumsmeldingen ble behandlet før jul var det kritiske røster fra opposisjonspartiene, som godtok å åpne opp nye områder i Barentshavet. Det viser behovet for å få valgt inn et grønt parti på Stortinget som kan være en reell opposisjon til regjeringens oljepolitikk. Vi foretrekker fornybare fremfor fossile påskeegg til neste år. I utlandet oppfattes Norge som en klimahelt, noe som står i sterk kontrast til den politiske tiltaksløsheten og de lave ambisjonene som faktisk rår i klima-Norge. Denne uken samles verdens nasjoner til klimatoppmøte i Durban i Sør-Afrika. Det er lite som tyder på at landene vil klare å bli enige om en felles og ambisiøs klimaavtale. Verken USA, Kina, India eller Russland ønsker å forplikte seg til kutt i klimagassutslipp, og EU nekter å påta seg en lederrolle så lenge andre land ikke blir med på en bindende avtale. Dette er en svært alvorlig situasjon. En fersk spesialrapport fra FNs klimapanel varsler om mer ekstremvær i årene som kommer, og slår fast at både kommende og allerede observerte klimaendringer kan tilskrives menneskeskapt oppvarming. Klimaendringene har allerede i dag alvorlige konsekvenser for menneskers liv, og det haster med handling. Norge reiser til Durban med en stor delegasjon, og kommer som vanlig til å framstå som et foregangsland og en pådriver. Vi har jo tross alt verdens mest ambisiøse klimamål– ifølge Stortingets klimaforlik skal Norge være karbonnøytralt innen 2030. Arnold Schwarzenegger gjestet Norge denne uka, og var tydelig imponert over den norske klimasatsninga: «Norge har en visjon! Norge går foran!». Flere har i etterkant uttalt at Arnold må være lite opplyst om hva som faktisk foregår her i landet. For hva er realitetene? Norske klimagassutslipp øker voldsomt, og siden 1990 har CO2-utslippene i Norge økt med drøyt 30 prosent. Olje- og gassproduksjonen er den viktigste årsaken til oppgangen i CO2-utslipp, og målet om et karbonnøytralt Norge innen 2030 framstår som stadig mer absurd. Norges enorme satsning på fossile energikilder bidrar til å holde energiprisene i verden nede, noe som gjør det vanskeligere for produsenter av fornybar energi å tjene penger. Regjeringens månelanding, CO2-rensningsprosjektet på Mongstad, utsettes stadig, og regjeringen holder nå døren åpen for kullutvinning på Svalbard, samt oljeutvinning på Jan Mayen og nordområdene. I årets statsbudsjett går også regjeringen inn for å avvikle forskningsfondet, noe som vil kunne påvirke forskningen på fornybar energi i oljelandet Norge i negativ retning. Istedenfor å legge til rette for store investeringer i fornybar energi og annen klimavennlig teknologi i Norge, tar ledende personer i LO og regjeringen nå til orde for å bryte med vesentlige deler av klimaforliket, og ta størstedelen av kuttene i utlandet. Dette betyr i praksis at norske politikere ønsker å subsidiere omleggingen til en renere og fremtidsrettet industri i utlandet, mens de gjør det svært vanskelig for norske aktører å være tidlig ute på veien mot nullutslippssamfunnet. Dersom Norge ikke har råd til å kutte hjemme – hvilket land på vår hardt prøvde planet er det da som har råd? Så lenge umiddelbar kostnadseffektivitet alltid skal settes foran hensynet til langsiktig bærekraftighet, er det lite håp for fremtidens generasjoner. På årets Zerokonferanse sa sosiolog Anthony Giddens at små land først og fremst kan være viktige i klimasaken gjennom å lede vei og gå foran med et godt eksempel. Norge kan ha en betydning i internasjonale klimaforhandlinger dersom vi viser at velferd og klimakutt kan kombineres. Dersom vi demonstrerer at det ikke er noen motsetning mellom omlegging til en mer klimavennlig industri og en blomstrende økonomi. Det er først når Norge klarer å gjøre skikkelige kutt i klimagassene hjemme, at vi kan bli en ekte klimahelt internasjonalt. Regjeringen tviholder på oljealderen, men spillereglene er i ferd med å endre seg. Regjeringen varsler i statsbudsjettet at den vil utrede mulighetene for to nye forskningssentre – ett knyttet til petroleumsvirksomhet i arktiske områder og ett for forskning på økt utvinning. Å øke satsingen på fossilindustrien er å ta for gitt at verdenssamfunnet mislykkes i å løse klimakrisen. Derfor er det bortkastede penger å satse på petroleumsforskning. Olje- og energiminister Ola Borten Moe sier i en pressemelding i dag at regjeringens aktive satsing på kartlegging og åpning av nye havområder for petroleumsvirksomhet i nord krever oppbygging og utvikling av ny kunnskap. Hva vi velger å forske på avgjør hvilken fremtid vi kommer til å få. Skal vi løse ressurs- og klimakrisene er vi nødt til å forske oss frem til et ressurseffektivt fornybarsamfunn. At regjeringen ønsker flere forskningssentre i forbindelse med petroleumsvirksomhet er symptomatisk for regjeringens manglende evne til å ta klima på alvor, mener De Grønne. Regjeringen tviholder på oljealderen, men spillereglene er i ferd med å endre seg. Når store nasjoner som Tyskland og Kina satser storstilt på fornybar energi, sier det seg selv at vi er i ferd med å spille oss ut på sidelinjen. Det er her vi finner fremtidens arbeidsplasser. Dette fremstår som særdeles uklokt og lite visjonært. Bildeling i en større skala vil bidra til bedre byluft, bedre plass i byen og gi innbyggerne høy mobilitet når de trenger det. I likhet med andre store byer begynner Oslo å merke effekten av helseskadelig luftkvalitet, støy, støv, og trengsel. Luftkvaliteten på Bygdøy allé ble f.eks målt til å innebære svært stor helserisiko av Oslo kommune da dette innlegget ble skrevet. Løsningen er neppe datokjøring og strakstiltak de dagene luftkvaliteten er som dårligst, men en bredere innsats rettet mot å redusere antall kjøretøy inn i byen, og elektrifisering av kjøretøyene som er der. Dette er ikke bare et spørsmål om helse og trivsel for innbyggerne, men er også nødvendig for å få ned utslippene fra transportsektoren som står for 30% av de totale utslippene. Vi må styrke kollektivtrafikken, utbedre og modernisere innfartsparkeringen, og redusere antall parkeringsplasser i sentrum. I tillegg er det ett tiltak som får liten oppmerksomhet, til tross for at det allerede finnes. Bildeleringer gjør at flere kan dekke sitt transportbehov med færre kjøretøy. Med bildeling kan brukere få tilgang til den typen bil de trenger for formålet, når de trenger det. Erfaringene fra bildelere i Oslo, Stavanger, Kristiansand, Bergen, Trondheim og Tromsø viser at de planlegger bilbruken mer effektivt enn de som eier bil. Bildelerne er ikke hippier, men velger et bilkollektiv fordi det gir dem mulighet til å spare penger, samtidig som at de kan kjøre moderne og sikre biler. For elbilen er også en bildelering med konvensjonelle biler være positivt. Elbilister kan med bildelering låne en fossil-bil når de trenger lang rekkevidde, og på den måten klare seg med bare en bil. Bildeling i en større skala vil bidra til bedre byluft, bedre plass i byen, og samtidig gi innbyggerne høy mobilitet når de trenger det. Det som hindrer dette å få et større omfang er at bildeleringene mangler risikovillig kapital til å investere i mer omfattende IKT-løsninger og flere kjøretøy, slik at bildeling kan bli aktuelt for mange flere. Miljøpartiet de Grønne vil jobbe for at Oslo kommune legger til rette for at bildeleringene får bedre vilkår, gjennom økonomisk støtte og tilrettelegging av parkeringsplasser. På den måten bidrar vi til et langsiktig tiltak for en mer trivelig by, med bedre luft for både barn og voksne som puster i den. Nærmer vi oss et topartisystem i Norge? Det ville i så fall kunne true både demokratiet og de politiske resultatene. Innlegget er skrevet sammen med Thomas Hylland Eriksen, professor ved Universitetet i Oslo. I løpet av de siste årene har man sett en stadig sterkere polarisering i det norske politiske landskapet. Sentrumspartiene gjorde i 2009 et meget svakt valg, og flere eksperter uttalte at de var spilt ut og ville slite med å hevde seg de nærmeste årene. Løpende meningsmålinger støtter dette synet – enkelte viser at sentrumspartiene så vidt ligger over sperregrensen. En utvikling hvor man har fått en «venstrefløy» og en «høyrefløy» har vel knapt vært så tydelig siden tidlig på 70-tallet, da 68-eropprøret farget debatten. Ap og Høyre/Frp har dratt fra de andre, og mellompartiene har tilpasset seg medienes krav om forenkling ved å knytte seg klarere og klarere til hver sin blokk i valgsamarbeid. Man kan til en viss grad argumentere for at utviklingen med tettere valgsamarbeid beveger oss i retning av et topartisystem. Grunnen til dette kan være så mangt. Viktigere er det hva en slik utvikling kan bety for det norske samfunnet. I 1999 publiserte statsviteren Arend Lijphart boken «Patterns of Democracy» hvor han sammenlignet to ulike typer demokratier; land der én fløy styrer med rent flertall, og såkalte konsensusdemokratier der et større mangfold av politiske krefter deler på innflytelsen til enhver tid. Land med flertallsvalg (first-past-the-post) som i Storbritannia og USA, ender som regel opp med to store partier og eventuelt ett eller flere små partier ved siden av. Land med proporsjonalvalg, som er vanlig for eksempel i kontinental-Europa og Norden, får nasjonalforsamlinger med flere partier med jevnere størrelse. En vanlig antakelse før Lijphart publiserte sine resultater, var at topartisystemer var mer effektive og ledet til bedre politiske resultater. Denne antakelsen ble i stor grad avkledd av Lijphart, og begivenhetene som spiller seg ut i USA i disse dager peker vel i samme retning. Ikke bare viste han at et konsensussystem var minst like beslutningseffektivt, de viste også at konsensusdemokratier er «snillere, mildere» stater som har lavere fengslingskostnader, mindre bruk av dødsstraff, bedre omsorg for miljøet, mer bistand og mer støtte til velferd – kvaliteter han mener «bør appellere til alle demokrater». I tillegg kan et blokksystem effektivt hindre alternativer å komme på bordet. I saker der de to store blokkene er enige, vil det oppstå konsensus uten noen reell demokratisk diskusjon. I norsk politikk er det for eksempel enighet mellom Høyre og Arbeiderpartiet i en rekke saker som har å gjøre med miljøspørsmål. Denne forskningen tyder med andre ord på at et mer romslig politisk system som inkluderer et mangfold av politiske synspunkter vil være fordelaktig med tanke på en reell demokratisk prosess og gode politiske resultater, og en utvikling mot et polarisert topartisystem vil være et skritt i negativ retning for det norske samfunnet. I denne sammenhengen peker Miljøpartiet De Grønne (MDG) seg ut i partilandskapet. Vi ønsker å bryte med den etablerte blokkpolitikken. MDG er på mange måter en tredje kraft eller dimensjon som ikke kan plasseres tydelig i verken den «borgerlige» eller «sosialistiske» blokken – og vil være en berikelse for det norske partisystemet. MDG vil samarbeide med alle partier som foreslår gode tiltak innenfor våre politikkområder, og vi vil samarbeide fra sak til sak for å finne fram til de beste og kreative løsningene. Takket være at vi har et proporsjonalt valgsystem i Norge har vi gode muligheter til å komme oss på innsiden for å jobbe for livskvalitet, helhetlig langsiktighet og økologisk bærekraft. Dette betyr at en stemme til MDG vil ha stor verdi selv om vi neppe får rent flertall noe sted i denne omgang. Det har vært skrevet mye om personen Anders Behring Breivik de siste døgnene. Ønsket om å forstå hva som kan drive en person til så ekstreme handlinger er forståelig og sunt, samtidig er det viktig å sette Breivik i en større sammenheng. Personen Anders Behring Breivik har fått mye oppmerksomhet, akkurat slik han i sitt manifest ønsket. Den svenske journalisten Emanuel Karlsten har en tankevekkende kommentar på hvor vanskelig det er å ikke løpe Breiviks ærend når man som journalist står overfor en terrorist og massemorder som god tid i forveien har forberedt hvordan han ønsker å fremstilles i etterkant. Jeg er tildels enig med mange av facebookvennene mine som de siste timene har postet meldinger om at det ikke er Breivik, men ofrene for handlingene hans som må få oppmerksomheten. Jeg mener det er viktig å ikke bidra til Breiviks forsøk på selvmytologisering. Samtidig mener jeg at det er nødvendig å belyse det tankegodset som har vært Breiviks motivasjon for de groteske handlingene. Det er viktig å ikke gi Breivik merkelappen "ensom ulv", og på den måten se bort fra kontrajihad-miljøet, som har forstret denne formen for fanatisme. Kontrajihadistene er et anti-islamsk nettmiljø som forfekter en ideologi som kan kalles høyreekstrem, og som også har bånd til europeisk nyfascisme. Øyvind Strømmen og Bjørn Stærk har skrevet to gode innlegg om dette. Selv om få er i stand til å gjennomføre slike handlinger som Breivik har begått, er det vanskelig å se for seg at hans fanatiske overbevisning kunne ha overlevd i de ni årene han brukte på å forberede ugjerningen, om han ikke hadde fått påfyll utenfra til sine ideologiske vrangforestillinger. Breivik ser ut til å ha blitt radikalisert via internett, et fellestrekk han i så fall deler både med ekstreme jihadister og andre kontrajihadister. Breivik og hans meningsfeller ser på seg selv som patrioter som kjemper mot en islamsk maktovertagelse i Europa. De kan ikke nødvendigvis kalles rasister, ettersom de ikke er spesielt opptatt av hudfarge. Derimot er det er islam, slik de tolker religionen, de vil bekjempe. I tillegg vil de kjempe mot dem de ser på som politisk korrekte forrædere, personer de mener at lar muslimene overta Europa og gjøre det til Eurabia. Breivik kaller disse kulturmarxister eller multikulturalister, og mener det omfatter både styresmakter, media og akademikere. Breiviks vrangforestillinger oppsto ikke i et vakuum, det gjorde heller ikke de øvrige kontrajihadistenes tanker. Derfor er det viktigste vi kan gjøre for å motvirke denne formen for ekstremisme å verne om vårt liberale, demokratiske og fredelige samfunn. Det gjør vi ikke ved å forsøke å glemme og fortrenge tankegodset til Breivik og hans meningsfeller, men ved å gå i mot det med saklige argumenter hver eneste gang vi møter på det. Ikke bare når vi møter ekstremversjoner som i Breiviks manifest, men også alle gangene i hverdagen hvor vi møter på intoleranse og fordommer, det være seg på nett eller på gata. Skal vi motvirke ekstremisme, må vi møte det med noe annet enn hat. Jeg håper derfor det blir mindre grobunn i det norske samfunnet for hatytringer mot muslimer, politiske meningsmotstandere og andre i kjølvannet av denne ufattelige tragedien. La oss vise Breivik at han ikke kan oppnå det han ønsket gjennom terrorhandlingene, men heller motsatte - et tolerant, mangfoldig og fredelig samfunn preget av samhold og omtanke.


text: Trekvart Måne Premiere: 06.07.12 FORESTILLINGER "Trekvart Måne" er sjarmerende film om en meget bestemt tyrkisk pike som bestemmer seg for at den smått rasistiske drosjesjåføren Hartmut skal bli hennes redningsmann når bestemoren havner på sykehus. Den gretne drosjesjåførens verden raser sammen når han oppdager at hans kone gjennom 30 år vil forlate ham. Han må tenke gjennom livet sitt, noe som gjør ham til en enda mer eksentrisk ensom ulv. I hvert fall til den dagen han får seksåringen Hayat og hennes mor som passasjerer i sin drosje. Hayat skal være igjen i Tyskland med sin bestemor mens moren arbeider på cruise-skip, et par uker om gangen. Men bestemoren faller i koma. Selv om Hartmut i utgangspunktet ikke ønsker å ha noe med den veslevoksne lille tyrkiske jenta å gjøre, gir han gradvis etter for Hayats sjarm og bestemmer seg for å hjelpe henne. Lite aner han at det faktisk blir den lille jenta som hjelper ham til å nyte livet igjen. Terningkast 5 og en strålende anmelelse fra NATT&DAG: "En tysk oppvisning i politisk korrekt feelgood. Den gretne og hverdagsrasistiske taxisjåføren Hartmut har mistet brorparten av livsgnisten etter at kona flyttet fra ham. Heldigvis vil tilfeldighetene ha det til at et par immigranter, seks år gamle Hayat og moren, velger hans taxi for å komme seg til bestemoren i Nürnberg. Når Hayats mor reiser igjen for å jobbe på et cruiseskip, faller det seg nemlig sånn at bestemoren svimer av under aftenbønnen og havner i koma. Det er nå tilfeldighetene vil ha det til at sykehuspersonellet i farten glemmer Hayat, og hun søker tilflukt hos Hartmut - som beleilig nok står utenfor og vasker taxien sin. Du har sikkert gjettet det by now: Dette er historien om hvordan en trangsynt og grinete gubbe lærer seg å atter omfavne livet (Hayat betyr selvsagt "liv") via verdens søteste, lille immigrant. Det er lekende lett å angripe denne filmen på bakgrunn av et litt forslitt plot og noen påfallende beleilige sammentreff i begynnelsen, men det anbefales å simpelthen se gjennom fingrene med det. Da vil det nemlig åpenbare seg en sjarmbombe av en historie, der det bedrøvelige går hånd i hånd med det latterlige, og den herlige relasjonen mellom Hartmut og Hayat gjenreiser noen og enhvers tapte tro på menneskeheten. "Trekvart måne" er den femte spillefilmen til regissør Christian Zübert, som også har skrevet manus. Med tiden har han utviklet et godt øye for detaljer. Det er kaskader av personlighet i små ting som at Hayats eneste våpen er å gripe det første hun ser og holde fast til hun får viljen sin, og at Hartmut syns det er snodig at kona flyttet ut etter at han kjøpte nytt kjøkken - attpåtil med sånne skuffer med demping som hun ba om. Skuespillerne er et kapittel for seg. Elmar Wepper har brakt Hartmut til live med en imponerende inderlighet og hjertevarme, men han overgås av seksåringenes svar på Meryl Streep, Mercan Türkoglu, som stjeler showet med et subtilt og nyansert portrett av et nesten fryktløst barn på reise i en ny og fremmed verden. "Trekvart måne" flommer over av minneverdige øyeblikk: Hayat som aller nådigst får gå gjennom sikkerhetskontrollen med dørhåndtaket hun nektet å slippe i Tyrkia, Hartmut som lattermild lærer henne alle skjellsordene han bruker på idiotene i trafikken, og mitt personlige høydepunkt; Hartmuts svar til kona når hun kommer med det ventede "du skjønner vel hva folk vil tro?"-budskapet: Det er en drittid vi lever i hvis jeg ikke kan hjelpe et barn uten å se mistenkelig ut." --Dagens Næringliv liker filmen, og skriver: "Sjarmerende dramakomedie om å trenge hverandre når man minst venter det." --Haugesunds Avis gir karakter 5, og skriver: "Varmt om hverdagsrasist med hjerte. ..Løp og se!" --Romsdals Budstikke gir også karakter 5, og skriver: "En sjarmerende fortelling om en grinete taxisjåfør og en sta seksåring. En ensom eldre mann og en hjelpetrengende ung jente. Han er tysk, hun tyrkisk. Han er en taxisjåfør av den gretne sorten som ikke vil involvere seg når hun en dag setter seg inn i drosjen hans. Hennes bestemor har falt i koma. Moren jobber på cruiseskip og nå er hun alene i et fremmed land. Hennes stahet setter hans motvilje på prøve. Det er en ganske åpenlys dramaturgi regissør Christian Zübert setter i sving. Vi vet innerst inne at vår humørsyke protagonist egentlig er en ganske snill mann. Han har bare ikke benyttet sjansen til å vise det før. Når selv hardhauser som Clint Eastwood må gi etter for ungdommelig sjarme i "Gran Torino" så sier det seg selv at Hartmut (Elmar Wepper) er sjanseløs ovenfor seksåringen Hayat (Mercan-Fatima Türköglu) Selv om jeg vet at dette er manipulasjon på høyt nivå så greier jeg allikevel ikke å la være å bli fascinert av historien. Wepper gjør nemlig et både sårt og vart portrett av en 60-åring som plutselig har mistet sin faste ramme. Hans kone gjennom 35 år har nemlig forlatt ham. Nå må han ta ansvar for et lite barn som snakker hans språk. Gjennom å gradvis lære å kjenne henne så lærer han å kjenne seg selv. Banalt, men virkningsfullt. Jeg liker også måten hans kone (Katja Rupè) blir fremstilt. Hun er ingen heks som forlater sin mann, men en kvinne som vil noe mer enn han kan gi henne. En kan være enig eller uenig i hennes valg, filmen gir ingen føringer. I så måte er det et modig stykke filmkunst. En sentimental historie blir gjort om til levd liv. Noen sirkler sluttes, andre åpner for en fortsettelse etter rulleteksten." --Også Tønsberg Blad/Drammens Tidende gir terningkast 5 og skriver: "Seksårige Hayat (Türkoglu) vil ikke reise fra Istanbul, men moren (Anderson) har fått hyre på et cruiseskip og må derfor etterlate henne hos bestemoren (Fecht) i Nürnberg. Hayat snakker bare noen få ord tysk og kjenner ingen andre, så når bestemoren havner i koma har hun et stort problem. På sykehuset blir hun overlatt til seg selv - men så får hun øye på den gretne, gamle drosjesjåføren Hartmut (Wepper), som fraktet henne og moren fra flyplassen da de ankom Tyskland, og regner med at han kan hjelpe. Og til tross for at Hartmut er en lukket fyr med en viss dose fremmedfrykt innabords, klarer han ikke å la den lille jenta seile sin egen sjø. "Trekvart Måne" er den typen film som vokser på en. Den høstlige settingen og den litt blasse fargen sørger for en vemodig grunntone, men ikke rent lite humor ligger på lur. Riktignok overbeviser ikke sjarmtrollet Mercan Türkoglu i absolutt alle scener, men Elmar Wepper veier opp så det suser. Skildringen av hans forhold til kona, som nylig flyttet hjemmefra, og datteren, som gjør valg han i utgangspunktet misbilliger, er dessuten spennende. Balansen i beretningen er også verdt å merke seg."


text: Stranimali - 01 Feb 12 - Laget i Zbrush, versjonen under er rendret i Maya. Jeg laget Stranimali først som en skulptur i leire hjemme hos min foreleser i illustrasjon i Milano, og har laget den i ulike iterasjoner i 3d senere. Jeg har en større illustrasjon med denne modellen i hodet, så den vil nok gjentas enda en gang senere.


text: Erlend Engh Brekke skal lede Brussel-kontoret til First House. Erlend Engh Brekke skal lede etableringen av First House-kontoret i Brussel. - Vi er svært godt fornøyd med ansettelsen av Erlend Engh Brekke. Han vil bistå våre kunder med å forstå og overvåke initiativ og regelverk i forkant av EUs og ESAs beslutningsprosesser. En annen viktig oppgave vil være å hjelpe våre kunder til å forstå praktiske, økonomiske og juridiske følger av konkrete EU-/EØS-beslutninger. Vi bistår også våre kunder med å få gjennomslag og innflytelse i viktige prosesser, og Brekke vil med sin erfaring være sentral i denne rådgivningen og utviklingen av vår virksomhet i Brussel, sier administrerende direktør Per Høiby. - Jeg gleder meg til å ta fatt på denne oppgaven. Det er så mye vi kan hjelpe norske aktører med i møtet med EU byråkratiet her i Brussel, og behovet for hjelp og kunnskap er stort. Dette gjelder næringsliv, kommuner, offentlig forvaltning og organisasjonslivet, herunder LO og NHO og alle andre arbeidsgiver og arbeidstakerorganisasjoner. First House har et fantastisk team av rådgiver, ambisjoner og spennende planer som jeg ønsker å bidra til å realisere, sier Brekke. Brekke starter i First House allerede 16. april. Brekke kommer fra stillingen som daglig leder for Brusselkontoret. Han har studert statsvitenskap ved NTNU og Universitetet i Oslo. Han har også studert europastudier ved Sciences Po i Paris og arbeidet ved den norske EU-delegasjonen i Brussel. Han har også presseerfaring fra blant annet Tønsbergs Blad og Morgenbladet.


text: Posts Tagged 'Mormon malerens 12 desember 2011 av admin Selv født og oppvokst i Libanon, forlot Joumana Beirut til Paris for å fullføre sine studier som kunstner. Men det var da hun sluttet seg til Kirken, gjennom en venn i Libanon, at hun kom inn i hennes egen som kunstner. I dag er Joumana praktfulle malerier fylt med evangeliet symbolikk og en grad av Ånden som gjør dem unektelig rørende. Del denne artikkelen:


text: Tidligere institusjonsbygg sentralt i Vikersund. Beliggenhet Offentlig eiendommen beliggende fint og sentralt til i Vikersund med kort vei til bussknutepunkt, butikker og øvrige servicefasiliteter. Innhold Sokkeletasje: Trappegang til kjeller, fyrrom, div.lagerrom, kjølerom, vaskeri, tilfluktsrom, møterom etc. 1.etasje: Adkomster, vestibyle kontorer, kjøkken, stue, oppholdsrom, diverse kontorer. 2.etasje: Trapperom, ganger, garderober/toaletter, 20-23 kontorer. Bygget opprettholder normalt god standard og er innredet til sitt bruk. Påkostninger må imidlertid påregnes for å tilrettelegge til eget bruk. Bygningen har en omfangsrik planløsning som er tilpasset tidligere bruk til institusjponsbygg, samt legekontor etc. Bygningen er forholdsvis fleksibelt med flere innganger og trapper, og kan nokså enkelt tilpasses flere leietagere. Regulering Eiendommen er p.t. regulert til offentlig bebyggelse i reguleringsplan av 14.05.01, revidert 08.03.06. Bruk av eiendommen må være innenfor bestemmelsene i reguleringsplanen. Annen bruk av eiendommen vil kreve omregulering av eiendommen. Tomt Tomten er forholdsvis flat, og de delene av tomten som ikke er bebygget er delvis opparbeidet med parkeringsplasser etc. Noe naturtomt rundt bygningen. Eier: Vestre Viken HF


text: Her finner du informasjon om veien til sykehuset, transport, mat, servicetilbud og andre ikke-medisinske tilbud som kan være av interesse for deg enten du er pasient, pårørende eller besøkende. Dersom du ønsker en større plakat av kartet, kan du printe det ut i størrelse A3, eller du kan laste ned PDF-filen og bestille større plakat på f.eks. www.postfoto.no. Når du kommer fra Ceciliebrua i retning sykehuset, finner du et kart rett under helikopterplattformen. Tilsvarende finner du på fortauet like før Nevrosenteret når du kommer fra Elgeseter gate. Det står også et kart i oppgangen fra P-kjelleren midt i Olav Kyrres gate (under brua mellom Kvinne-barn-senteret og Nevrosenteret).Utenfor inngangen til legevakta står det også midlertidige kart over området. Gå til Parkering Gå til Transport Kundesenteret på St. Olav (Forsyningssenteret) har kart over sykehusområdet i vanlig A4 størrelse på papir. Resepsjonene i sentrene har kart i papirformat. Blomster Det er ingen blomsterbutikk på sykehusområdet på Øya i Trondheim, men i kioskene på området er det salg av friske blomster. St. Olavs Hospital på Øya tilbyr et trådløst gjestenett som heter GjestenettHMN. Det nye gjestenettet fra 18. april 2013 heter GjestenettHMN. Passord er gyldig én uke. Passord kan sendes til enhver mobiltelefon med norsk telefonnummer. Brukerveiledning (PDF) Userguide PDF Mange reiser til eller fra sykehuset med offentlig transport. Det er mulig å ta seg frem til de fleste avdelinger ved St. Olavs Hospital med buss, og noen steder med tog. Her finner du beskrivelse av transporttilbud og lenker inn dit. TogNærmeste holdeplass for toget er Marienborg stasjon med kort gangavstand til sykehuset på Øya. Det er bussforbindelse til St. Olav fra Trondheim Sentralstasjon. Flybuss Det er ca 35 km fra Trondheim sentrum og til flyplassen. NettbussNettbuss fra Hemne og Orkanger kjører innom St.Olavs Hospital Øya hvis man gir beskjed til sjåføren. Bussforbindelser regionalt og lokalt For de fleste lokale bussene er Studentersamfundet i Elgester gate nærmeste holdeplass til sykehuset på Øya. Dette gjeder også regionbussene. Se Adkomst til Orkdal Sjukehus Parkering Besøkstidene varierer fra avdeling til avdeling. Flere avdelinger har åpen besøkstid, og da kan du avtale besøk med personalet på den enkelte avdeling. Det kan være lurt å undersøke besøkstidene ved den enkelte avdeling før du kommer til sykehuset. Her kan du oppsøke aktuell avdeling for å finne mer praktisk informasjon. Her finner du kontaktinformasjon til avdelinger. Enkelte avdelinger oppgir besøkstid. Se faner nedenfor eller klikk her. Alle sykehusområdene til St. Olavs Hospital er røykfrie. Helseforetaket ber om at røykeforbudet respekteres av absolutt alle. Det er særlig viktig at alle områder rundt inngangspartier holdes røykfrie i respekt for mennesker som er allergiske mot sigarettrøyk eller som på andre måter ikke tåler det. Pasienter som synes det er vanskelig å holde seg røykfri under sykehusoppholdet kan be om nikotinprodukter. En konsekvens av at noen ikke overholder røykeforbudet er en forsøpling av områder, og at det daglig går med ressurser til rengjøring og opprydding. Helsedirektoratet om tobakk Helsenorge om røykeslutt Slutta.no Besøksadresser for hele St. Olavs Hospital Oversikten nedenfor viser alle lokasjoner i Trondheim og Sør-Trøndelag der St. Olav har virksomhet. Oversikten gir ikke en fullstendig oversikt over alle avdelinger og enheter, men angir kun stedene med postnummer: Området har fått en rekke nye gater. Her er en oversikt over besøksadressene. Alle besøksadresser på Øya har postnummer 7030.Kilde: helsebygg.no Tilbakemelding på denne siden Publisert: 20.02.2008 15:45 Oppdatert: 17.04.2013 10:10 Astrid Haugen St. Olavs Hospital HF Postboks 3250 SluppenN-7006 Trondheim Telefon: 06800 Fra utlandet: +47 815 55 850 Faks: 73 50 70 93 Org.nr: NO 883 974 832 Ansvarlig redaktør: Marit Kvikne Nettredaktør: Astrid Haugen Om nettjenesten | QR W3C


text: (StudentTorget.no): Bonden Audun Hatlestad i Viksdalen i Hordaland søkte etter en person som ville melke kyr og måke møkk. Han hadde ikke forestilt seg at annonsen ville utløse en arbeidssøker-storm. På en måned har han fått inn nærmere 1500 søknader på e-post, fra folk som er desperate etter arbeid. - Desperat er vel ordet, når en professor fra Hellas trygler om å få komme til Viksdalen i Sunnfjord for å melke kyr og måke i møkkarenna, sier Hatlestad. For øyeblikket er det 66.000 utenlandske søkere som kjemper om 867 ledige stillinger i Hordaland og Sogn og Fjordane, skriver Bergens Tidene. Slo av telefonen - Fra øyeblikket annonsen lå ute, begynte telefonen å kime. Den ringte i ett, og mens jeg snakket med en, hadde jeg anrop som ventet. På PC-en rant det inn e-poster. Til slutt slo jeg av telefonen. En uke senere skulle jeg ta en telefon, så jeg slo den på, og så ble den liggende påslått på kjøkkenet mens jeg var i fjøset. To timer senere hadde jeg 27 tapte anrop, forteller Hatlestad til Bergens Tidene. Han har fått inn søknader fra professorer, folk med doktorgrad, finansfolk, biologer, folk som har hatt jobber du aldri kunne drømme om, som nå tigger om å få komme til et kaldt og fremmed land for å tjene 20.000 kroner i måneden på en drittjobb! Han scroller nedover innboksen. Hundrevis av søknader flimrer forbi, hver linje et tryglende rop fra et menneske i nød. - «I had a good job as a topographer in an engineering company but I lost it due to the economic crisis in my country», skriver en 45 år gammel mann fra Granada i Spania. - «We are two sisters that due to the crisis in our country and we have family responsibilities, this summer need work outside our country», skriver to kvinner på 34 og 42 år, fra Palma de Mallorca. Hatlestad har ikke hatt sjanse til å lese gjennom alle søknadene. Etter å ha skummet gjennom noen hundre av dem, falt valget til slutt på Margarita de la Vega Ogazon fra Alicante (50) fra Spania. Stor ledighet i Europa De offentlige arbeidsformidlingene i EØS-området har gått sammen om å utvikle Eures-portalen, en internettside som samler tilnærmet hele arbeidsmarkedet i EØS-området under et tak. Men lyser en norsk bedrift ut en ledig stilling i dette nettverket, kan de få overraskelser: - Vi har fått forespørsler fra bedrifter som ber oss om å ikke lyse ut stillingene deres gjennom Eures-nettverket. De får så mange søkere at det rett og slett ikke er håndterlig, sier pressetalsmann Frode Henden i Nav Sogn og Fjordane. Susan Merrill Stavøstrand i Nav Sogn og Fjordane har i flere år sett en stadig økende strøm av arbeidssøkere fra Europa. Tidligere kom de fleste fra Island, Tyskland og Polen, nå kommer det flere og flere fra Hellas, Portugal og Spania. En stadig større del av arbeidsstyrken er utlendinger. - I Spania fins det fem og en halv million arbeidsledige, flere enn det er bosatt i hele Norge. De kommer fra alle bransjer og samfunnslag. Det fins veldig mange mennesker i Europa med svært gode kvalifikasjoner som vil ta hvilken som helst jobb, sier Stavøstrand. Hennes jobb har hovedsakelig vært å gi bedriftene råd om hvordan de skal forme ut annonsene slik at de får færre, men bedre kvalifiserte søkere.


text: The Ricky "The Hitman" Hatton vs Paulie "Magic Man" Malignaggi kampen vil inneholde en av våre egne krigere i undercard sin. Kampen mellom Rey "Boom Boom" Bautista vs Heriberto "Cuate" Ruiz er å skape en buzz akkurat nå i Filippinene. Jeg er sikker på at mye av en våre landsmenn vil være på jakt etter den Rey "Boom Boom" Bautista vs Heriberto "Cuate" Ruiz youtube video eller en live streaming av kampen. Jeg vil være med det her etter kampen. Mine penger vil selvsagt være på vår egen Rey "Boom Boom" Bautista. Dette Bohol innfødte som nick navngitt som "Boom-boom" i referanse til hans styrke samme art som på en canon har en sterling rekord på 26 seire 19 knock outs og bare ett tap. Rey "Boom Boom" Bautista er for tiden rangert no. 1 i WBO. Jo mer erfaren Heriberto "Cuate" Ruiz som nick navn betyr "som ikke har noen match" i meksikansk har en rekord på 39 vinner 26 knock outs og 7 tap. Jeg er sikker på at Rey "Boom Boom" Bautista kamp med Heriberto "Cuate" Ruiz blir ingen tur i parken, men jeg tror Heriberto "Cuate" Ruiz vil møte sin kamp i Rey "Boom Boom" Bautista. Jeg er sikker ønske jeg hadde "bokseren abs", men jeg tror jeg må ta mer decaslim å oppnå disse muskuløse seks pakker. hehehehehe Hvis du ønsker å se Rey "Boom Boom" Bautista vs Heriberto "Cuate" Ruiz youtube følg med her. Jeg hadde tenkt å legge ut en youtube video forhåndskontroll intervju eller en teaser på Rey "Boom Boom" Bautista vs Heriberto "Cuate" Ruiz men jeg kunne ikke finne noen så bare følg med for selve Rey "Boom Boom" Bautista vs Heriberto "Cuate" Ruiz youtube video. Her er youtube video av kampen: Hei! mitt navn er Zigfred Diaz, Takk for besøket min personlige blogg! Gå aldri glipp av et innlegg fra denne bloggen. Abonner på min fulle feeds gratis. Klikk her for å abonnere på zdiaz.com via e-post Du kan også være lurt å besøke mine andre blogger. Klikk her for å lære lager markedsføring investere . Klikk her for å lære mer om hvordan å tjene penger online . Besøk bloggen min reise for å lære mer om gode reise ideer .


text: Lønnsomhet i grønnsaker Matthias Koesling (Bioforsk Økologisk) og Kari Bysveen (FABIO) For en økologisk gard er det viktig å se hvilke grønnsaker og hvilken sort som passer i forhold til vekstskiftet, sykdommer, klima, jord, utstyr og egne kunnskaper. Samtidig må en ta hensyn til kundene en har og hva disse ønsker og er villige til å betale. Det hjelper for eksempel lite med en gulrotsort for direktesalg som motstår bra insektangrep når den ikke smaker godt. Ukjente grønnsaker kan være lettere å selge ved direkte kontakt med kundene og når det gis bort smaksprøver eller oppskrifter. Hvor mye av avlingen blir solgt? Avlingsmengde er utgangspunktet for inntekt. Når plantene høstes kan mengden og kvaliteten ikke lenger forbedres, men skånsom høsting og god lagring vil bidra til at mest mulig har salgskvalitet. Når en sammenligner resultat er det viktig å skille mellom brutto avling, salgbar avling og ikke minst: solgt avling. Solgt avling multiplisert med oppnådd pris gir størst bidrag til inntektene. I eksempelet for økologisk hodekål på Østlandet er det brukt tall fra eksisterende bruk. Erfaringer viser at bruttoavlingen kan variere fra 3500 til 5600 kg per dekar. Beregningene viser hvordan dette har innflytelse på dekningsbidraget. Når ca 1000 kg frasorteres til fôr og det er litt svinn, kan 2200 til 4300 kg per dekar selges. Omsetting og pris Omsettinga av økologiske grønnsaker begynner å bli bra, men spesielt om sommeren kan det fortsatt gå litt trått. En stor del økologiske grønnsaker omsettes derfor fortsatt som konvensjonell vare. Det eneste positive med dette er at det opparbeides kunnskap om produksjonen, og den dagen omsettinga er klar, har man store konkurransefortrinn. Enkelte skeptikere har dessuten hevda at økologiske varer er stusselige og visne i forhold til de konvensjonelle varene, men siden man får levert de som konvensjonelt vare, må jo den visuelle kvaliteten være tilfredsstillende! For de med større produksjon, er lagring helt avgjørende, fordi det hører til sjeldenhetene å få solgt store mengder grønnsaker direkte. Lagring gir god fortjeneste når kostnader for lagring, lagringstap og pris står i rett forhold til hverandre. Samtidig kan en akseptabel pris ved innhøstingen bety høyere fortjeneste enn en høy pris etter flere måneder med lagring, hvis dette har ført til mye tap. Salgskanaler |Farmers er en for-edlingsbedrift som omsetter økologiske grønnsaker i Trond-heimsområdet. (Foto: Liv Birkeland)| Tilskudd I gjeldende jordbruksavtale er tilskuddet til økologiske grønnsaker, frukt og bær økt fra kr 250 til kr 1 000 per dekar og år. Det signaliserer et ønske om større produksjon av økologiske grønnsaker. Gode tilskudd betyr likevel mindre enn solgt avling og salgspris. Variable kostnader En stor utgiftspost i dyrking av økologisk hodekål er småplanter. Friske kompakte småplanter er så viktig at man skal være ganske sikker på at oppal er noe man har forutsetninger for å greie, før man vurdere å starte med dette. Har man ikke kunnskap om oppal, tilgang på egna rom for oppal, god oppalsjord og så videre, kan eget oppal bli en heller dyr affære. Gjødslingsnivået skal være tilpasset jord og forventet avling. Også kostnader til emballasje, kjøling og frakt er høyere ved høyere avling. Kostnader som kalking, insektnett og arealgebyr til Debio er uavhengig av avlingsmengden. Arbeidsforbruk Arbeidsforbruk er den største utgiftspost ved økologisk grønnsaksdyrking. Mange har opplevd at det er god økonomi å betale bra timelønn til flinke arbeidere. Bruk av skifter med lite ugras reduserer behovet for radrensing og luking. Arbeidsforbruk og maskinkostnader henger ofte sammen. Har en investert i eller leier nytt radrense- eller høsteutstyr, øker maskinkostnadene samtidig som arbeidsforbruket kan reduseres. Hva koster ugras? Det er ikke lett å sette en prislapp på ugraset. Faktorer av betydning er: - Avlingsreduksjon på grunn av ugras - Tid (= kostnad) til luking og høsting - Kvalitetstap på avlinga og redusert salgbar avling (Produktene blir små fordi de har tapt i konkurransen med ugraset) - Oppformering av frøbanken - og problemer i lang tid senere God pløgsle Ei godt utført pløgsle, danner grunnlag for optimal effekt av bedfreser, så- og plantemaskiner, og ikke minst alt radrenseutstyr, ved at såbedet blir jamt. For en konvensjonell bonde betyr dårlig pløying at det må benyttes mer penger på ugrasmidler. For en økobonde betyr dårlig pløying reduserte avlinger pga ugras i lang tid framover. Dette vil selvfølgelig påvirke økonomien. Dårlig pløying gir dessuten større slitasje på traktor og plog, og gir helt klart et større drivstofforbruk. Men noen prislapp har vi ikke. Hva slags radrenseutstyr skal gardbrukeren velge? Svaret på dette spørsmålet avhenger av type grønnsaker som produseres, produksjonsomfang, jordart, helling i terreng, stein, og tilgang på arbeidskraft. Utstyret bør i tillegg passe det andre utstyret på garden. Hvor dyrt er dyrt? Det er ikke sikkert en radrenser til 60 000 kroner er så dyrt, dersom man slipper å betale mange folk for å luke. |Hans Kjærås fra Finstad gård forklarer hvordan fingerhjulene på radrenseren fungerer. (Foto: Kari Bysveen)|


text: Vi har samlet svar på spørsmål som ofte stilles til Arkivverket fra brukerne. Arkivmedarbeidere som har spørsmål om behandling av arkiver finner informasjon under Offentlig forvaltning . Kan Arkivverket hjelpe meg med slektsgransking? Vi kan behandle enkle spørsmål angående slektsgransking, men har ikke kapasitet til å påta oss tidkrevende undersøkelser. Materiale som er mye brukt av slektsgranskere, som folketellinger, kirkebøker og tinglysingsmaterale, digitaliseres og legges fortløpende ut på Digitalarkivet . Digitalarkivet er tilgjengelig for alle, og gratis å bruke. Materiale som legges ut på Digitalarkivet, vil normalt ikke være tilgjengelig på våre lesesaler. Men Riksarkivet og statsarkivene har også annet materiale til hjelp i forskningen, blant annet materiale om militære personer, skattelister, skifter og dødsfallsprotokoller. Vi har også rikholdige biblioteker med bygde- og slektsbøker samt genealogiske samlinger. Jeg har lyst til å finne ut om slekten min. Hvordan går jeg fram? Som førstehjelp kan du lese informasjonen vi har lagt ut om slektsgransking . Kan jeg kjøpe eller låne mikrofilm og mikrofilmkort? Arkivverket låner ikke ut mikrofilm og mikrofilmkort (fiche). Mange bibliotek har skaffet seg kopi av mikrofilm for sitt distrikt og låner ut innenfor biblioteksystemet. Ta kontakt med ditt lokale bibliotek. Vi har innstilt all produksjon, levering og salg av mikrofilmkopier i form av 16 og 35 mm rullfilm samt mikrofilmkortt. Mikrofilmsamlingen er i all hovedsak digitalisert og tilgjengelig i Digitalarkivet . Hva slags slektsforskningsmateriale kan jeg finne på internett? På Digitalarkivet er folketellingene 1801, 1865 og 1900 og manntall for 1660-årene lagt ut. I tillegg finnes det mindre deler av 1701-manntallet og folketellingene fra 1815, 1825, 1835, 1875 og 1891. Folketellingen 1910 legges ut 1. desember 2010. Kirkebøkene fra hele landet er skannet og lagt ut. Det samme er tinglysings- og skiftearkivenet. Andre kildetyper som emigrasjonslister, skifteregister, militærruller, branntakstprotokoller, skattelister og borgerbrev finnes også, for hele eller deler av landet av landet. Finnes det noen registre for slektsforskning ordnet etter navn? Folketellingene på Digitalarkivet er transkribert, og dermed søkbare på navn. Kirkebøkene og andre typer kilder er skannet, og man må man lete i disse kildene slik de er organisert – og det er sjelden alfabetisk på navn. Hva må jeg vite for å lete i en kirkebok? Du må vite hvilket prestegjeld personen bodde i. Kirkebøkene er ført i hvert prestegjeld og er derfor ikke søkbare for hele landet. De er ført kronologisk og etter emnene: dåp, konfirmasjon, vielse og begravelse. Du kan også finne skjemaer for vaksinasjon og inn- og utflytting. Kirkebøkene har egne lister for dissentere, dvs. de som ikke tilhørte statskirken, fram til ca. 1930. Kan jeg se på hva jeg vil av arkiver? Mesteparten av vårt materiale er fritt tilgjengelig, men det er mange arkiver eller deler av arkiver som har sperrefrist på minimum 60 år. For ytterligere opplysninger om dette, se våre sider om innsyn i taushetsbelagte opplysninger . Ja, så lenge dette er tinglyst. De fleste spørsmål om fast eiendom – enten det gjelder eiendomsforhold, grenser, rettigheter eller heftelser – finnes i tinglysingsarkivene i statsarkivene. Mer informasjon finner du på området tinglysing - panteregistre og pantebøker. Enkelte matrikkelforarbeider, f.eks. Herredsbeskrivelsene etter reskript av 1863, kan også være til hjelp. Disse finnes i Riksarkivet. Kan dere skaffe meg en dødsattest etter min bestemor? Statsarkivene kan levere avskrifter fra kirkeboka eller dødsfallsprotokollene. Hvordan kan jeg finne min biologiske far? Under temaet Biologisk opphav finner du nærmere opplysninger om farskap, adopsjon, krigsbarn og romanifolket. Hva kan jeg finne ut om skipsforlis? Er du ute etter skip som har sunket langs norskekysten, kan du finne informasjon i Magistratens arkiver i statsarkivene. Rådstueattestene inneholder attester med bl.a. informasjon om havari, forlis eller kapring. Disse attestene er bygget på notarialforklaring eller et sjørettsforhør, som kan finnes i notarial- eller ekstraretts-(sjøretts-)protokollene. Sank skipet i utenlandsk farvann kan du finne skipsmappen med sjøforklaring i Handelsdepartementets Sjøfartskontor. Statistisk Sentralbyrå har i sin "Diverseserie" noen protokoller med informasjon om skip som sank i perioden 1876-1893. Ble skipet senket i forbindelse med for eksempel 1. verdenskrig, kan biblioteket finne "Sjøforklaringer over Norske skibes Krigsforlis 1914-1918" utgitt ved Sjøfartskontoret. Sank skipet under 2. verdenskrig har man to kilder: For forlis i norsk farvann finnes skipsmappen i Statens krigskaskoforsikrings arkiver. Skjedde forliset i utenlandsk farvann har Nortraship en egen serie med skipsforlis. Norsk Sjøfartsmuseum har gitt ut sjøforklaringene fra 2. verdenskrig i bokform. De finnes i tillegg som søkbar database på Norsk Sjøfartsmuseums web. Jeg har hørt at regjeringsprotokollene ligger i Riksarkivet. Stemmer dette? Ja. Under 2. verdenskrig begynte man å føre referater fra regjeringskonferanser. Ved regjeringsskifte leveres disse til Riksarkivet, men med avtale om at det er det eller de partier som har sittet i regjering som bestemmer hvem som kan få se disse de første årene (30 eller 40 år). Deretter blir referatene behandlet som annet offentlig materiale. Hvor finnes reguleringsplaner? Saksfeltet har vandret mellom mange instanser og kontorer, men er nå samlet for hele perioden 1864-1972 i Distriktsplanavdelingen i Kommunaldepartementet. Enkelte tegninger, skisser og kart er bevart i mappene for de enkelte reguleringene. Riksarkivet har en egen samling av reguleringskart. Ordningen har stått ved lag siden bygningsloven i 1845 da det ble bestemt at kommunene skulle sende ett eksemplar av hvert reguleringskart til Riksarkivet. Vi gjør oppmerksom på at dette er kopier og ikke originalkartene. Finnes det lister over utdeling av vitenskapelige stipendier og stipendierapporter? Kirke- og undervisningsdepartementet hadde ansvar for utdeling av statsstipendier og visse legater. Kontoret for kirke og geistlighet hadde sakene fra 1823-1865, Skolekontoret D 1865-98, og etter 1898 ble de behandlet i 1. skolekontor D. I materialet finnes søknader med attester og andre vedlegg, samt innstillinger. Stipendierapporter er sjelden vedlagt. Riksarkivet har fått avlevert materiale frem til 1951. Finnes det opplysninger om kirker hos dere? I Riksarkivet finnes informasjon om Norges kirker fra begynnelsen av 1800-tallet til 1960-tallet i "prestegjeldsserien" i Kirke- og undervisningsdepartementet. Det ligger sjelden tegninger i kirkemappene. Før 1814 kan kirkeregnskapene ha opplysninger om kirker. Hva slags opplysninger kan jeg finne om folk som har innvandret til Norge? I 1901 ble Fremmedloven vedtatt. Den påla den enkelte reisende som kom til Norge å skaffe seg oppholdsbok hos politi eller lensmann. Protokoller over utstedte oppholdsbøker ble ført hos utsteder, slik at det er en mulighet for å finne opplysninger om innvandring lokalt i perioden 1901-1917. I Justisdepartementets arkiver i Riksarkivet vil en dessuten fra 1901 finne oversikter over utlendinger som av en eller annen grunn ble utvist fra landet. Det ble innført pass- og viseringstvang for reisende til Norge 20.09.1917. Før denne tiden finnes det ingen sentrale registre over reisende til Norge. Inn- og utflytting skulle fra 1812 føres i kirkebøkene, men dette ble ikke fulgt opp av alle prestene. Disse listene er derfor ikke fullstendige. Etter 1845 krevde lovene presteattest for dem som flyttet til et annet distrikt. Disse opplysningene vil kunne finnes i prestenes attestsamlinger i Statsarkivene. For tiden etter 1917 vil man kunne finne opplysninger om innvandrede personer i Sentralpasskontoret (Riksarkivet). Opplysninger finnes også i politikamrenes fremmedregistre som oppbevares i Statsarkivene. Hvor kan jeg finne branntakster? Branntakster finnes i arkivet etter Norges Brannkasse i Riksarkivet og i branntakstprotokoller i statsarkivene. Materialet i Riksarkivet er kopier av takstene, mens eventuelle skademeldinger finnes i lensmanns- og fogdearkiver i statsarkivene. Jeg har nylig fått høre at min onkel ble dømt for landssvik etter 2. verdenskrig. Jeg vil gjerne finne ut om dette stemmer og om det er mulig å se på saken. Dokumentene fra politiets etterforskning av folk som var mistenkte for landssvik finnes i det såkalte "landssvikarkivet" i Riksarkivet. Se her for mer informasjon om landssviksakene . Er det nødvendig å bestille plass på lesesalen i Statsarkivet eller Riksarkivet? Nei, vi har vanligvis god plass på lesesalen. Forskere med lengre prosjekter kan søke om å få tildelt forskerrom.


text: Duktiga, duktiga Moa! Så fint du gör! :)Ha en fin kväll! Kram Den var kjempenajs..Hele setting var rå...skulle ønske jeg hadde litt av kreativiteten din...Nå skal jeg på hundetreff..med en liten"fucking queen of everything"..hun bryr seg aldeles ikke om andre hunder...Fineste kveld til skjønne deg:) Rigtig fint :-) enkel og fin,men du kan jo få ALT til å bli tøft da!JO - det kan du:)))Klem love, love love and want these pink stripes! Stilrent og KULT! Åh Moa.. tusen takk for herlige bilder.. jeg trengte det akkurat nå !!klæm fra mæ : ) Vakkert og harmonisk....E Jeg har den samme og er superglad i den!Skulle ønske den fantes i mange str...Ha en glad tirsdag!! I see you share the same love for pink washi tape. I just refilled my moodboard using this tape. It gives such a nice accent!x Iris najs og rimelig.. hva er bedre enn det!?;)Fiiine bilder!Klem til deg:) Så fine bilder! Alt du tar i, blir liksom...gull:-) Klem Hei :-)Flotte bilder! Og stilig hylle :-)Ønsker deg en flott uke :-)Klem Underbar blogg! Hittade just hit via Pinterest. Har länkat från min blog. Kram, Lisbeth Utrolig tøft og inspirerende!! Takker:) Utrolig kult vennen!Megaknæsjings!!!Digger alt;)inkl den herlige boken -hjertelig takk:)Skjønne skjønne bilder!!!!*smile&love 2u Kjenner langt inni ♥ at dette er så godt å se på! Å såå fint, gillar allt :) ha en fin dag,kram Fin hylle, men finest av alt er din evne til å skape noe vakkert av de små enkle ting! Du er en kunstner;)Klem Legg inn en kommentar


text: Etter at jeg blogget om alkohol og foreldreansvar ble det en ganske opphetet debatt på Twitter. Interessant nok handlet debatten i liten grad om bloggpostens tema, men derimot om min rett til å sitere offentlige uttalelser, og måten jeg gjorde det på. Hvorfor jeg mener det er nødvendig, riktig, og at jeg har forholdt meg på etisk trygg grunn når jeg gjør dette har jeg utbrodert her. Les gjerne det først før du går videre. I denne bloggposten vil jeg derimot ta opp noen momenter rundt denne konkrete saken som jeg synes er interessante, og som viser at kritikken er en form for pseudokritikk ment først og fremst for å beskytte seg selv heller enn å peke på faktiske etiske brudd. @Vinterjenta Den ene siterte part var Eva Cathrin Ostnes, aka @Vinterjenta på Twitter. Hun ble provosert over at hun mente jeg hadde tatt en løsrevet tweet og plassert inn i en kontekst som satte henne i dårlig lys. Hun reagerte dermed med å blogge om det, en respons jeg helhjertet støtter henne i. Det er flott at hun tar til motmæle og sier hva hun mener om saken i en bloggpost som er saklig og har mange gode poenger jeg er enig i. I bloggposten påpeker hun at hun fulgte opp den tweet jeg siterte med to andre tweets som hun mener jeg også burde tatt med. Ettersom hun selv gjengir disse tre tweets isolert fra alt annet må jeg anta at hun mener de representerer hennes syn på dette tema. La oss først se hva jeg siterte fra henne. Jeg plukket ut følgende tweet som tilfeldigvis dukker opp i min feed da jeg skulle skrive om saken: Jeg tror at hvis mine barn ser at jeg kan ta et glass vin til et godt måltid, og ikke mer, så vil dette være forbilledlig og ikke omsorgsvikt. Innholdet i denne tweet føler jeg er veldig tydelig. Det er svært lite rom for tolkning. Hun understreker at det handler om et glass vin og ikke mer, og hun mener det er forbilledlig. Hun tar altså ikke til orde for at man skal drikke seg full foran barna, men hun mener at å drikke uten å bli full er positivt for barneoppdragelsen. Det er slik jeg tolker hennes tweet, og jeg har veldig vanskelig for å se at jeg tolker henne feil. Derfor var den et perfekt eksempel på det temaet jeg ønsket å drøfte i min bloggpost, nemlig om det er forsvarlig å ta seg et glass vin til maten med barn til stede. La oss så se på de to tweetene hun mente jeg burde tatt med: Med tenåringer i hus, drikker jeg vinglasset mitt når de er hjemme, og aldri når de er ute. Det er da jeg må være klar til henting og annet. OK. Men dette endrer ikke innholdet eller tolkningen av tweet nr 1 på noe som helst vis annet enn å understreke at hun altså mener det er bedre å drikke med barna hjemme, enn når de er ute. Det må hun gjerne mene, og den debatten skal jeg ikke ta her. Poenget er bare at denne tweet ikke endrer tolkningen av første tweet overhodet. Og siste tweet: Jeg syns derimot IKKE det å poste bilde av et skålende vinglass til stadighet er særlig forbilledlig når man har ungdommer. Flott. Men fullstendig irrelevant for innholdet i min bloggpost. Dette er en mening hun har som ikke berører temaet jeg drøfter på noen som helst måte. Den endrer heller ikke tolkningen av den første tweet i det hele tatt. Angrer hun på at hun tvitret det jeg siterte henne på? Nei, slettes ikke. Hun skriver i sin bloggpost: Det har hendt mange ganger at jeg har måttet lest gjennom tweetsa mine og tenkt at «jeg mente det ikke slik», men denne gangen mener jeg akkurat det jeg sier. Topp! Likevel har jeg altså mottatt massiv kritikk fordi jeg visstnok skal ha stilt henne i et dårlig lys ved å sitere den første tweeten, en tweet hun står 100% for, og som ikke modifiseres på noe vis av andre tweets hun mener er relevante for helheten. Da står jeg igjen med inntrykket av at kritikken ikke handler om at hun er urettferdig behandlet, kun om at det føles ubehagelig å få rettet et lys på noe man har sagt i det offentlige rom. Og det kan jeg forstå. Det kan føles ubehagelig. Når en ytring flyttes fra en kontekst til en annen føler man at man mister kontroll. Det kan trigge et behov for å beskytte seg, og det gjøres gjerne ved å kritisere den som siterte. Men det gjør det ikke urett av meg å sitere henne. Det er prisen man betaler for å uttale seg offentlig, og er man ikke klar for å håndtere det må man nok heller tie. Her må jeg igjen understreke at jeg heller ikke kritiserer henne på noe vis i bloggposten min, annet enn at jeg mener holdningene jeg siterer er basert på synsing heller enn forskning. Hun skriver selv: Jeg hadde aldri forestilt meg at jeg skulle brukes som eksempel på dårlig forbilde for ungdommer. Det kjenner jeg meg ikke igjen i, og en kommentator under hennes bloggpost påpker dette poenget: Er vel ingen som har anklaget noen for å være dårlige foreldre, men å være synsere. Nettopp. Debatten om jeg har rett eller feil i min bloggpost om alkohol og foreldreansvar er irrelevant i den sammenheng. Det kan hende jeg tar riv ruskende feil i min konklusjon. Men uavhengig av det så henger jeg ikke ut @Vinterjenta på noe vis. Jeg sier ikke hun drikker seg dritings fremfor barna, selv om det kan synes som om de siterte parter av en eller annen grunn mener jeg insinuerer dette. Vel, nettopp derfor burde de være så glade for at jeg forholder meg til god sitatskikk og presist siterer en tweet som representerer nøyaktig hva hun mener, nemlig at et glass vin og ikke mer er det hun synes er greit, samt lenker til kilde. Jeg tillegger henne ingen annen mening enn det hun presist formulerer selv, og i ettertid sier at hun står for. Hva er egentlig problemet? @Rettferdighet Den andre jeg siterte var en kvinne som på Twitter oppgir sin identitet som «Irma ♥ Argentina», aka @rettferdighet. Jeg aner ikke hva hennes navn er eller hvem hun er, men hun tvitret følgende: Jeg tror dette hysteriske forholdet til alkohol er en av grunnene til den harde norske fylla. Nyt et glass god vin til familiemiddagen. Hva slags budskap gir hun her? Jo, hun kommer først med en påstand om at et hysterisk forhold til alkohol er et problem, og fortsetter med å si at foreldre som liker å ta seg et glass vin til maten mens barna er til stede er positivt. Igjen ser jeg ikke hvordan dette kan tolkes særlig annerledes. Og igjen har jeg oppfattet det slik at Irma står for det hun her tvitrer. Likevel mener hun seg altså uthengt og hevder jeg har fremstilt det som om hun synes det er greit å drikke seg dritings foran barn. Nei, jeg har ikke det, og det er et under for meg at noen kan tolke det på en slik måte. Igjen er det altså mye som tyder på at problemet ikke egentlig er måten jeg har sitert henne. Det er ikke tatt ut av kontekst, og budskapet er ikke forvrengt på noe vis. Ei heller omtaler jeg henne videre i bloggposten, og jeg tillegger henne ingen meninger hun ikke har. Den massivt fordømmende reaksjonen hennes på å bli sitert, dvs umiddelbar blokkering og så flere dager med skittkasting mot meg og insinuasjoner om skjulte hevngjerrige motiver, er altså intet annet enn en følelse av ubehag over å ha blitt trukket frem i lyset, fordi hun har ikke kunnet peke på noe feil i min sitering på noe vis. Budskapet hennes er klokkeklart. Hun tar avstand fra å drikke mer enn et glass vin sammen med barn. Alle som kan lese ser det, og når hun er livredd for at noen skal mistolke dette så tror jeg hennes frykt er fullstendig ubegrunnet. Jeg gjengir hennes tweet presist. Hennes budskap er klart. Dette burde ikke være noe å reagere på. Konklusjon De siterte tweets til både @Vinterjenta eller @Rettferdighet vil neppe oppleves som uforsvarlige av majoriteten i norsk befolkning. Tvert i mot representerer de et syn som «de fleste» synes å ha, om ikke i teori, så hvertfall i praksis. Hvis et flertall er enig med dem er det altså spesielt vanskelig å forstå at de føler seg så «uthengt». Det jeg tror er årsaken til at så mange kritiseres for å sitere andre er at man lever i en illusjon om at det man skriver på Twitter er noe man forteller til en lukket kosegruppe adskilt fra resten av verden. Slik er det ikke, og det må folk ta innover seg. Jeg har fått mine tweets på trykk i Dagbladet et par ganger. Jeg har fått deler av bloggposter på trykk i store aviser. Selvsagt uten å ha blitt spurt på forhånd. Blir jeg dritsur for det? Selvsagt ikke. Det må jeg tåle når jeg ytrer meg offentlig, selv om leserne aldri får se kontekst eller henvises til nøyaktig kilde. Når man har ytret seg offentlig har man gitt fra seg kontrollen over det man sier. Man skal forvente at budskapet ikke forvrenges, men så lenge det ikke skjer må man stå for det man har sagt, og tåle at det flyttes over i en annen kontekst. Jeg klarer ikke med min beste vilje å akseptere kritikken deres, og i rettferdighetens navn har @Vinterjenta moderert seg i ettertid. Den andre siterte mener derimot jeg har oppført meg «injurierende» ved å henge henne ut. Jeg forstår at det er ubehagelig å bli trukket frem i lyset, men slik det er håndtert av meg kan jeg ikke se at det ubehaget legitimerer kritikk av min siteringsskikk. Med mindre de kan vise at deres budskap er forvrengt, eller at jeg har tillagt dem et syn de ikke har, burde de beklage sin kritikk (og skittkasting) i ren anstendighet. Hvis jeg derimot har oversett eller misforstått noe fundamentalt her må det gjerne pekes ut i kommentarfeltet mitt så jeg kan bli klokere.


text: Julaften kom tidlig i år. Men julenissen hadde bare med en gave. Til Kjell Inge Røkke. Vi andre må fortsatt vente noen måneder. Næringsminister Dag Terje Andersen har fått låne pin-koden til statskassa. På vegne av oss alle delte han med raus hånd ut 4,8 milliarder til den verdig trengende Røkke. Jo da, Andersen fikk noen aksjer i Aker Holding for pengene, men det kunne han spart oss for. Det må være presset på å vise handlekraft som har fått Andersen til å krype inn i kapitalistenes høyborg. Og hjelpe KIR til enda større rikdom. Noen annen fornuftig forklaring finner jeg ikke. Kjell Inge Røkke på sin side må få ros. Det finnes knapt hans like i landet når det gjelder forhandlingskraft. Han er også en mester i imagebygging. Det siste genitrekket hans er å iføre seg kjeledress et par timer hver torsdag for å selge reker fra egen båt. Slike gutter vil gamle Norge ha. Så får vi se bort fra at han har solgt ut for 16 milliarder på kort tid. Når Stein Erik Hagen og Eivind Reiten gjør noe lignende, henges de ut til spott og spe. Ja, selv om ordet landssviker ikke blir uttalt, så henger det der i luften ett sted. Men ikke når det gjelder sosialistenes yndlingskapitalist. At han skal sone i fengsel for å kjøpe seg skippersertifikat gjør ham heller mindre spiselig. Det er ingen gode grunner til å dele ut julegaver i juni. Statens idè om et langsiktig eierskap i Aker Holding er feil, feil, feil. Risikofritt er det heller ikke. Med så mye av landets økonomi bundet til oljeindustrien, så vil et oljeprisfall ramme oss sterkt. Det skal bli spennende å se hva regjeringen gjør dersom oljeprisen stuper og Aker står uten oppdrag. Vedtar de da noen ulønnsomme utbygginger for å holde kunstig liv i bedriften? Men vel så betenkelig er det et staten sitter på alle sider av bordet. Staten legger premissene for oljeindustrien. Staten er majoritetseier StatoilHydro. StatoilHydro er en av de største kundene til Aker. Det lukter ikke godt. Det mest bekymringsfulle for meg, er at ikke den næringspolitiske talsmannen i Høyre, Torstein Hansen sørger for å klargjøre Høyres syn på statlig eierskap. Nei, det skal måles og veies først. Og så må man selge noe annet. Dette er værhanepolitikk av verste skuffe. Er det valget som skremmer Høyre fra et klart standpunkt? Å lokke svenskene med på dette var ikke vanskelig. Å investere vel 1 mrd med den sikringen som Wallenberg har oppnådd i aksjonæravtalen er tilnærmet risikofritt. Timingen er sikkert helt tilfeldig. Det ville være nærmest være injurierende å nevne at JAS Gripen har vært i svenskenes tanker. Statens oppgaver er å sørge for at konkurransen mellom private næringsdrivende fungerer optimalt. Ved lover, regler og et sterkt konkurransetilsyn. Ikke ved å desavuere det samme tilsynet som i fusjonen Statoil Hydro eller Gilde/Prior-saken. Den som er i tvil om investeringen i Aker er god kan tenke på følgende. Om han hadde ment at Aker var den beste investeringen han kunne gjøre, så hadde ikke Kjell Inge Røkke solgt. Andre norske bedrifter har fått oppskriften gratis. Driver du en passe stor bedrift så truer du med at noen slemme utlendinger kommer og kjøper oss. Gjerne russere. Det høres ekstra skummelt ut. Da er kommer Dag Terje Andersen løpende. Det er sikkert samme resepten som utlendinger bruker når Telenor, Hydro, Statoil, Cermaq eller Aker kommer for å kjøpe dem.


text: Fluehjerne: Mener du vanlig kroppstemp? Vi har målt på våre når de har vært syke med vanlig febertermometer for mennesker i ræven på de. Vet ikke om det blir det samme når de er gravid men :P Eg meiner temperaturen under oppblokkingsfasen og veka i forkant av fødsel. Viss du bruker vanleg febertermometer for mennesker når hundane dine er sjuke, vil eg tru at det samme kan brukast under oppblokkingsfasen, eller...? :-) Vi har ett sånn kvitt med blå knapp på som piper når det er ferdigmålt, for mennesker, kjøpt på apotek. Trur du det er ok å bruke?


text: lønn og arbeidsforhold Hvilken lønn skal jeg ha og hvilke rettigheter og plikter har jeg for øvrig som ergoterapeut? Dette er spørsmål som vi i Ergoterapeutene hjelper våre medlemmer deg å finne svar på. Kontakt din tillitsvalgt, forbundskontoret eller sjekk ut disse punktene: Dine lønns og arbeidsvilkår Lønns- og arbeidsvilkår varierer mellom de enkelte tariffområdene. Først må du altså avklare hvilket tariffområde stillingen din tilhører (nytt vindu). Innenfor hvert tariffområde reguleres lønns- og arbeidsvilkår av tariffavtaler eller overenskomster. Disse legger rammene for hva du kan avtale i din egen arbeidsavtale (nytt vindu). I de fleste tariffområdene eksisterer det minstelønnssatser. Ved ansettelse og forhandlinger kan man avtale høyere avlønning enn disse satsene, men ikke lavere. På hjemmesiden vår finner du en lang rekke artikler om ulike, aktuelle tema (nytt vindu). Ved de fleste virksomheter finnes det lokale avtaler og lignende som vil være av betydning for dine lønns- og arbeidsforhold. Ta kontakt med din tillitsvalgt for å få nærmere informasjon om disse og hvordna lover og avtaler skal forstås. Er du usikker på hvem som er din tillitsvalgte kan du kontakte forbundskontoret på firstname.lastname@example.org eller 22 05 99 00.


text: Holder mål HiGs ingeniørutdanninger har sammen med de andre ingeniørutdanningene i Norge blitt evaluert av NOKUT. HiG får ros for næringslivskontakten og godt fagpersonell i ingeniørutdanningene. På oppdrag fra Kunnskapsdepartementet har NOKUT evaluert ingeniørutdanningene til 19 høgskoler/universiteter i Norge fra 2006-2008. Den generelle konklusjonen er at den faglige kvaliteten i norske ingeniørutdanninger stort sett er god. NOKUT påpekte generelt for alle ingeniørutdanninger at gjennomstrømningen er for lav, den forskningsbaserte undervisningen bør styrkes og at institusjonene må styrke den internasjonale virksomheten. Høgskolen i Gjøvik får ros for at utdanningene er relevante i forhold til arbeidslivet, dette henger tett sammen med at HiG har utviklet et godt samarbeid med næringslivet i regionen. "HiG bygger på en gjennomtenkt og systematisk måte opp sitt samarbeid med regionens næringsliv. (..) Det synes å eksistere gode analyser, strategier og tiltak for å sikre at utdanningen er relevant." (Evaluering av ingeniørutdanning 2006-2008. Del 2. Institusjonsrapporter, NOKUT). -Vi har en del utfordringer, men de utfordringene skal vi takle, sier dekan ved Avdeling for ingeniørfag, Torbjørn Skogsrød. –De påpekningene som er gjort, er områder som vi burde ha muligheter til å gjøre noe med innenfor en rimelig tidshorisont. En av de største utfordringene er å øke gjennomstrømming av studenter betydelig. Vi skal ta studentene med på råd, og så lage en handlingsplan for å få dette til. Det er godt at vi får ros for det arbeidet som er lagt ned når det gjelder næringslivskontakter, dette er langsiktig arbeid som mange andre høgskoler vil måtte slite med framover. Det er ellers gledelig at NOKUT anser våre læreres faglige kompetanse som godt tilpasset utdanningene. NOKUT mener det må avsettes mer midler fra sentralt hold som skal gå til FoU. De påpeker også at styrking av kvaliteten i ingeniørutdanningen vanskelig kan skje uten en nasjonal samordning av utdanningstilbudet innen ulike teknologiområder og ulike regioner.


text: Kaspersky Tablet Security Kaspersky Tablet Security beskytter Android-nettbrettet og de personlige opplysningene som er lagret på det, med avanserte funksjoner for tyverisikring som kan blokkere, slette data eller finne nettbrettets posisjon hvis du har mistet eller blitt frastjålet nettbrettet. Du kan til og med ta et bilde av tyven. Beskyttelse i sanntid mot Internett-trusler og virusskanning av nedlastede filer og programmer holder deg i tillegg trygg mens du ferdes på Internett. Beskyttelsesfunksjonene har minimal innvirkning på nettbrettets ressurser. Verdensledende beskyttelse mot skadelig programvare - Nedlastede programmer skannes automatisk for virus. - Nettskybasert beskyttelse gir rask motvirkning av nye virus, ny spionvare, trojanere, roboter med mer. Beskyttelse mot Internett-trusler - Beskyttelse i sanntid mot farlige koblinger og websider, inkludert webområder med phishing-angrep. Tyverisikring - Blokkerer det tapte nettbrettet eksternt for å sikre personlige opplysninger. - Sletter sensitive opplysninger fra nettbrettet eksternt. - Finner mistet eller stjålet nettbrett ved hjelp av Google Maps og GPS, GSM eller Wi-Fi. - Fotofunksjon som kan identifisere uautoriserte brukere av nettbrettet ved å ta et bilde av vedkommende i hemmelighet og sende det til deg. Personlig Internett-konto for ekstern administrasjon - Gjør det enkelt å kommunisere med nettbrettet hvis du har mistet det eller fått det frastjålet. - Aktiver blokkeringer, slett data, start søk etter nettbrettet og aktiver fotofunksjonen. Du kan også se gjennom logger over nylig aktivitet. Maksimal ytelse - Små, hyppige oppdateringer minimerer påvirkningen på nettbrettets ytelse. Optimalisert grensesnitt - Produktets grensesnitt er optimalisert for Android-nettbrett. Dette styrker brukervennligheten og nettbrettets ytelse. Eksperter har i flere år spådd at det vil komme en bølge av skadelig programvare for mobile enheter. Det er imidlertid først nå som vi har nyere, mer tilgjengelige plattformer og programmer at dørene virkelig står åpne for å slippe inn skadelige angrep på mobile enheter. Samtidig sentreres nettbrettbruken rundt Internett (akkurat som på en datamaskin, eller i enkelte tilfeller mer). Vi surfer på Internett, sender e-post, tekstmeldinger, bruker Twitter, Facebook og laster ned programmer. Vi utfører til og med stadig mer av handlingen og bankaktivitetene våre fra nettbrettet. Alle disse aktivitetene gjør deg mottakelig for de samme sikkerhetssårbarhetene som du står ovenfor når du bruker PC-en. Du beskytter PC-en etter beste evne, og bør gjøre det samme for nettbrettet. Nettbrettet ditt inneholder i tillegg mengder med personopplysninger – blant annet kontakter, e-postmeldinger, tekstmeldinger og bilder. Hva skjer hvis du mister disse opplysningene, eller opplysningene faller i gale hender? Med Kaspersky Tablet Security beskyttes du med de nyeste tyverisikringsteknologiene fra ett av de mest respekterte sikkerhetslaboratoriene i verden. Støttede plattformer: - Android 2.2 – 4.2 - Minimum skjermoppløsning 480x800


text: Forbruks- og utslippsverdier i runde parenteser gjelder for automatgirkasse NAG W5A 380. Verdier for den 7-trinns automatgirkassen 7G-TRONIC, som forventes å kunne leveres fra 1. kvartal 2012, er ennå ikke tilgjengelige. Mer informasjon om offisielle drivstofforbruk og de offisielle spesifikke CO2-utslipp for nye personbiler finnes i "Guiden for drivstofforbruk og CO2-utslipp for nye personbiler", som er tilgjengelig hos alle utsalgssteder og hos Deutsche Automobil Treuhand GmbH gratis.