text: Sola Historielag - Vigdel fort 9 april 1940 okkuperte tyskerne på spektakulært vis den strategisk viktige Sola flyplass. Allerede fra første dag startet forberedelsene til å møte et Britisk motangrep alle trodde ville komme. Noen alliert landgang ble det aldri, men likevel vokste Sola/Forus flyplasser i løpet av krigen til det største flyplassanlegget i Norge. For å forbedre forsvaret brakte tyskerne inn en egen byggestab for festninger med ansvar for Stavanger. I 1943 ble Stavanger det første av senere 13 steder i Norge oppnevnt av Falkenhorst med den offisielle tittelen "Festung", noe som innebar den aller høyeste beredskap innen forsvar. Under andre verdenskrig ble omkring 300 slike fort av forkjellig størrelse bygget. Disse skulle forsvare landet mot en alliert invasjon samt beskytte de tyske konvoiene langs kysten. Alle disse fortene langs norgeskysten gikk under navnet Festung Norwegen og var en del av festningsanlegget Atlantikwall, som strakte seg fra Biscayabukta i syd til Nordishavet i nord. Flere av fortene ble etter krigen videreført i de norske kystartillerioppsetningene. I 1990-årene ble de erstattet av mobile rakettsystemer og ble derfor nedlagt. Kanonene er i hovedsak fjernet, men selve anleggene står fortsatt med sine kanonstillinger, bunkerser, maskingeværreder og løpegraver. Fortene står spredd langs kysten og er for det meste overlatt til seg selv og ligger i dag som kulturminner. Noen av de største fortene er imidlertid tilnærmet intakte. Vigdel Fort er et slikt kystfort som var i aktiv bruk av forsvaret også til den senere tid. Vigdel fort ble etter krigen brukt til droneutskyting. Denne dronetjenesten startet i 1973, og ble overført fra Sjøforsvaret til Luftforsvaret den 1. november 2006. Fortet ble nedlagt 31.12.2007. I motsetning til mange av de andre fortene så betydde en slik bruk av forsvaret at området var lukket og er derfor i relativt god stand. Etter at fortet var avviklet ble forvaltningen av fortet overført fra forsvaret til Skifte Eiendom. Skifte Eiendom er det forretningsområdet i Forsvarsbygg som har som oppgave knyttet til å avhende tidligere eiendommer eid av forsvaret. Etter påvirkning av lokale bevarings entusiaster er nå mye av anlegget bevart. Vigdel Fort ble bygget av tyskerne under andre verdenskrig. Fortet var ment å beskytte flyplassen mot angrep fra sjøen med krigsskip. Men dette skjedde aldri og fortet var aldri i kamp. Avstanden til Sola Flyplass var også så stor at fortet ikke hadde stor effekt ved flyangrep. De fleste av anleggene er i dag åpne for publikum, men noen av bunkersene er dessverre låste. En tur hit gir ikke bare en historisk opplevelse hvordan et kystfort ser ut, men det gir også en flott naturopplevelse.


source: CulturaX

text: Kragerø Blad Vestmar - Grensehandelen har økt med 1,5 milliarder Grensehandelen har økt med 1,5 milliarder Nordmenn drar oftere på handletur til Sverige. Foto: Thomas Winje Øijord / NTB scanpix Publisert: 29. august 2019, kl. 10:43 Sist oppdatert: 29. august 2019, kl. 10:43 Nordmenn grensehandlet for 16,6 milliarder kroner på dagsturer til utlandet fra juli i fjor til juni i år. Det er en økning på 9,6 prosent fra samme periode året før, ifølge Statistisk sentralbyrå. Nordmenn dro også på flere grensehandelsturer. I perioden fra tredje kvartal i fjor til og med andre kvartal i år – fra juli til juni – ble det gjennomført 9,2 millioner dagsturer. Det er en økning på omtrent 14 prosent fra samme periode foregående år. Samtidig brukte vi mindre penger per handletur. Det gjennomsnittlige handlebeløpet gikk ned fra 1.866 kroner til 1.796 kroner. Grensehandelsbarometer – Den norske avgiftspolitikken sender arbeidsplasser og verdiskapning over grensen, sier direktør Harald Jachwitz Andersen i Virke Handel til NTB. Nordmenns grensehandling på dagsturer har økt med 1,5 milliarder kroner det siste året. Andersen legger til at den digitale grensehandelen og turer med overnatting kommer på toppen av dette. – Grensehamstringen fører ofte til storinnkjøp av usunne varer, det er ikke bra for norsk folkehelse. Regjeringen må snarest ta tak i avgiftsnivået for å få kontroll på folkehelsepolitikken og gi norsk handel rettferdige rammebetingelser, sier han. Virke-direktøren etterlyser opprettelsen av et grensehandelsbarometer som regjeringen varslet i november i fjor. Målet er å få kunnskap om ikke bare hvor mye nordmenn handler for, men hva de kjøper. – Et barometer vil være viktig for å lage et avgiftssystem som gjør at vi faktisk spiser sunnere, og ikke bare tar turen over grensa for å unngå skyhøye avgifter, sier Andersen. Avgiftspolitikken rammer Direktør Erlend Vagnild Fuglum i Bryggeri- og drikkevareforeningen påpeker at grensehandeltallene sender et kraftig signal til regjeringen som for tiden arbeider med statsbudsjettet for 2020. – Avgiftene rammer norsk produksjon og sluser arbeidsplasser og investeringer over grensen til Sverige. Hvor mange grensehandelsrekorder må til før Stortinget skjønner av avgiftene ødelegger for norsk produksjon av drikke, spør han. Fuglum viser til at det i sommer ble kjent at det aldri før har blitt levert så mange svenske øl- og brusbokser i det norske pantesystemet som i årets første halvår. Med en vekst på 13,8 prosent, øker grensehandelen med slik drikke mer enn øvrig grensehandel. – Regjeringen har et valg: De kan støtte norsk produksjon og norske arbeidsplasser, eller de kan fortsette å sponse svenske handelsmenn. Det valget tas i statsbudsjettet for 2020, sier han til NTB.


text: En liste over alle sider som har egenskapen «Definisjon» med verdien «tilpassing av et dialogbasert system for [[Talegjenkjenning|talegjenkjenning]] til den enkelte brukeren». Siden det bare ble noen få resultater, vises også nære verdier. Brukermodellering + Hentet fra «http://termwiki.sprakradet.no/wiki/Spesial:Søk_etter_egenskap/Definisjon/tilpassing-20av-20et-20dialogbasert-20system-20for-20-5B-5BTalegjenkjenning-7Ctalegjenkjenning-5D-5D-20til-20den-20enkelte-20brukeren»


text: Finnmarksdebatten, Debatt | Kreftforeningens koronarapport 14.04.21 19:21 16.04.21 12:21 Koronapandemien har rammet alle deler av samfunnet, men kreftpasienter og deres pårørende har betalt en høyere pris enn mange andre. Da landet stengte ned, ble de mest sårbare blant oss enda mer sårbare. For kreft tar aldri pause. Historiene om hvordan kreftpasienter og pårørende har opplevd pandemien, er sterke og tidvis vonde: Stor frykt for å bli smittet og dø, stor grad av ensomhet, angst hos barn som er redde for å smitte en kreftsyk forelder, sorg over å ikke få tilbrakt livets siste tid med sine nærmeste eller å ikke få deltatt i begravelsen til en du er glad i. Samtidig har over 50 prosent av kreftpasienter og pårørende mistet rehabiliteringstilbud og mestringstilbud som er viktige for de skal kunne leve best mulige liv under og etter kreftbehandlingen. Dette har konsekvenser for dagens kreftpasienter og vi er bekymret for hva det vil bety for fremtiden – også sett i et samfunnsøkonomisk perspektiv. At så mange har mistet rehabiliteringstilbudet kan bety at det tar lengre tid før de kommer tilbake i jobb, at senskadene etter kreftbehandlingen forverre seg eller at de utvikler livsstilssykdommer. Det er heldigvis ikke for sent å handle, og vi har store forventninger til politikerne dette valgåret. Enkle folkehelsetiltak er å spise mer frukt og grønnsaker, mer fysisk aktivitet, stumpe røyken og drikke mindre alkohol. Alt dette påvirkes av avgifter, lover og tilrettelegging. Vi må bruke de verktøyene vi har, selv om de er upopulære. Våre forventninger til koronakommisjonens rapport Kreftforeningen har høye forventninger til koronakommisjonens rapport. Vi ser fram til å lese om alle heltene som har gjort en uvurderlig innsats både for samfunnet og kreftpasienter og pårørende. Samtidig håper vi at rapporten tar tak i flere av de skremmende tendensene vi har sett gjennom pandemien og kommer med forslag til løsninger. For Kreftforeningen er det helt klart hva som må prioriteres:


text: Helhetsløsninger i cellediagnostikk Histolab er den ledende leverandøren av omfattende løsninger for forskning og kliniske laboratorier innen cellediagnostikk i Norden. Vi tilbyr et bredt spekter av instrumenter, forbruksvarer, kjemikalier, antistoffer, reagenser og lagring. Produktene brukes daglig av laboratorier, forskere og sykehuspersonale som ønsker selvsagt gode testresultater som en selvfølge i arbeidet sitt. Godt etablert med lange kundeforhold Siden 1965 har Histolab jobbet med at kunden vil få de beste forutsetningene for å levere et raskt og pålitelig testresultat. Vi har lykkes i å tilby et komplett spekter av tilpassede løsninger og ved å dele vår kunnskap om produktene vi markedsfører. Siden begynnelsen har vi levert produkter til de største laboratoriene og jobbet med alle kliniske laboratorier i histologi i hele landet. Histolab ønsker å tilby produkter som hjelper til med å utvikle laboratoriene fremover. Vi var først på det svenske markedet ved å lansere for eksempel voks i pelletsform (HistowaxTM), monteringsmiddel (Pertex®) og mikrotomknivblad. Histolab arbeider med ledende leverandører og har lang erfaring og kunnskap om bransjen og produktene. Når du velger å jobbe med oss og våre produkter, har du selvsagt også ubegrenset tilgang til vår kunnskap og erfaring. Våre produktspesialister og salgspersonell har alltid spesialiserte ferdigheter, som biomedisinske analytikere/ bioingeniører. Histolab legger stor vekt på tilgjengelighet og service. Histocenter – det beste valget innen histopatologi I 2017 kjøpte Histolab Histocenter. Histocenter tilbyr meget høy kvalitet av diverse løsninger gjennom hele prossesen innen histologiske metoder fra forskning til klinisk laboratoriet innen patologi. Histocenter ble grunnlagt i 1988 og er i dag et ledende selskap innen histoteknologi. Det er bredt kunnskap samt alt arbeidet er kvalitetssikret og metodene er akkreditert og godt utviklet. Les mer om Histocenter her. Oppkjøpet av Histocenter gir begge selskapene mulighet til å utvikle og styrke sine posisjoner i markedet. Histolab – en del av Algol konsern Histolab har sitt hovedkontor i Göteborg, salgskontorer i Stockholm, Norge, Danmark og Finland og har totalt 30 ansatte. Histolab er en del av den finske Algol-konsern. 2017 kjøpte Histolab Histocenter AB, som tilbyr høykvalitet helhetsløsninger innen histologi for forskningslaboratorier samt kliniske laboratorier.


text: Flere hyttekommuner strammer inn I en ny forskrift har Nesbyen kommune i Hallingdal innført forbud mot å ha flere enn to gjester, melder avisa Hallingdølen. Nesbyen strammer inn. Foto: Lise Åserud / NTB Vis mer Publisert mandag 22. mars 2021 - 20:12 Sist oppdatert mandag 22. mars 2021 - 20:50 Nesbyen kommune i Hallingdal har innført forbud mot å ha flere enn to gjester, mens Trysil påbyr folk å ha maksimum fem gjester i påsken.


text: Singapore Airlines rangert som best i Skytrax Awards - BusinessClass.no Publisert 2018-07-20 10:52 På flybransjens årlige "Oscar-utdeling", Skytrax, som nylig ble avholdt, stakk Singapore Airlines av med flere av de gjeveste utmerkelsene, herunder "verdens beste flyselskap" og "verdens beste First Class. Under en gallatilstelning på fasjonable The Langham i London forleden, ble det delt ut en rekke priser under det som regnes som flybransjens Oscar-utdeling. I år var det Singapore Airlines som stakk av med flere av de gjeveste utmerkelsene. Ikke bare ble de kåret til "verdens beste first class" og "verdens beste flyselskap", men også "det beste first class setet" og "beste flyselskap i Asia". Dette er fjerde gang Singapore Airlines blir kåret til verdens beste flyselskap. Skytrax Awards baserer seg på analyser fra mer enn 20 millioner reisende, som har vurdert mer enn 335 flyselskaper i perioden august 2017 til og med mai 2018. «Singapore Airlines er beæret over å bli kåret til "verdens beste flyselskabp" ved Skytraxs Award, og jeg dedikerer æren til de 26.000 SIA-medarbeiderne, som hver dag fokuserer på å levere verdens beste reiseopplevelse til våre kunder", uttalte Singapore Airlines toppsjef Goh Choon Phong, som stolt mottok utmerkelsene i London. Singapore Airlines salgssjef for Norden, Henrik Hanevold er også glad for utmerkelsene. – Singapore Airlines er verdens mest prisvinnende flyselskap, men Skytrax henger nok et lite hakk høyere enn en del andre kåringer siden det er passasjerene som stemmer og det er så mange som deltar. Prisene for First Class er nok til stor del en anerkjennelse av investeringene vi har gjort i introduksjonen av spektakulære nye Suites på A380, men reflekterer også fokuset vi alltid har på personlig service, mat, drikke, underholdning etc., sier Hanevold til BusinessClass.no Hvor relevante er disse utmerkelsene for skandinaviske reisende? – Individuelle priser er kanskje ikke så relevante i seg selv, men vi vet at mange reisende følger med på trender og ser at enkelte selskap utmerker seg ved å vinne mange kåringer. Da begynner det å bli mer relevant. Priser som dette kan hjelpe reisende når de skal velge flyselskap. Det er verdt å huske at jo lenger man skal fly, desto viktigere er det å velge riktig flyselskap. Hvor mange av deres kunder reiser i de øvre klassene? – Vi har et sterkt fokus på premiumklassene, og vi har også en større andel seter i de tre øverste klassene enn de fleste andre flyselskap. Vi går ikke ut med tall på dette, men det skandinaviske markedet for Business Class og Premium Economy er stort og vokser fortsatt. – Har First Class fra København innfridd? – First Class vil alltid være en nisje og vi har bare fire seter i First Class ut fra København, men belegget lever absolutt opp til forventningene og vi har passasjerer i First Class på alle avganger. Passasjerene er en god blanding av normalt betalende og de som bruker bonuspoeng for den ultimate opplevelsen i luften, avslutter Henrik Hanevold.


text: nomi by evomove brett til høystol antrasitt - pinkorblue.no nomi by evomove brett til høystol antrasitt Brett fra Evomove som passer på Nomi høystolen med Mini-bøyle. Nomi Høystolen er designet for bruk ved matbordet, så barnet ditt kan være nært familien sin. Og i noen situasjoner kan et lite brett som passer til stolen være et verdifullt ekstra tilbehør. Evomove brettet er tilgjengelig som tilbehør til Nomi høystolen i svart, hvit, coffee og grå-fargede varianter. Det er laget av resirkulerbar plast (Polypropylen) og inneholder ingen helsefarlige materialer. Bordet enkelt kombineres med Mini bøylen. Maksimal belastningsvekt 5 kg, tåler oppvaskmaskin opp til 40 grader.


text: strikkeno: New York 1 Lagt inn av Rikke kl. 21:39 Du kan legge en leser til i lista. Fine bilder! New York. En by jeg skal til så snart lånekassa blir litt mer gavmild. Eller når aviser begynner å betale for mine fantastiske reportasjer... /Stine stineeriksen81@hotmail.com Marthe 07 oktober, 2009 Jeee, New York-bilder :-) Denne faste leseren har ventet. Gleder meg til Bonolufting i morgen Rikke Åserud 08 oktober, 2009 Åh, dere er søte, da, jenter! Til Stine: det er selvfølgelig bare et tidsspørsmål før avisene får øynene opp for den nye reisespesialistjournalistsjernen som lyser på himmelen - og da ligger verden åpen! Til Marthe: Bono og jeg gleder oss også! :-D


text: Sex og samliv: Få futt og fart i forholdet Få futt og fart i forholdet Nyttårsforsett: Rydd plass til partneren på timeplanen. Her er ekspertenes tips til mer romantikk i hverdagen. Publisert mandag 17. desember 2007 - 15:55 Sist oppdatert søndag 04. september 2016 - 23:39 Tenk på partnerens gode sider - hvis han ikke har noen, har du valgt svært dumt. Til neste år skal alt bli bra: Du skal begynne å trene, spise sunt, slutte å røyke, bli flinkere til å si nei, prioritere vennene mer og tilbringe mer tid sammen med barna. Men hva med samboeren eller ektefellen din? - Så lenge man bor sammen, er det liksom en selvfølge at man får nok tid til hverandre. Men slik er det ofte ikke. Sosiale aktiviteter, barn og familie tar veldig mye tid, og når man først skal gjøre noe sammen med partneren, gjør man det gjerne sammen med mange andre, sier Kjersti Antonsen, seksualrådgiver i Kondomeriet. Og så er det jobben... - Er man karrierebevisst, blir det ofte både mye overtid og mye sosialt gjennom jobben. Når man først er hjemme, skal man også ha tid til barna, og man glemmer å være kjærester, sier hun. Les også: Slik fikser du tidsklemma Hva falt jeg egentlig for? Stress og mas i hverdagen kan også føre til at vi irriterer oss mer over partneren, og kanskje glemmer hva vi egentlig falt for. Samlivsekspert Åsa Rytter Evensen har en helt klar formening om hva som er det viktigste nyttårsforsettet med tanke på kjæresten, samboeren eller ektefellen. - Tenk på partnerens gode sider - hvis han ikke har noen, har du valgt svært dumt. Forsøk å overse små irritasjonsmomenter og lær deg til å se stort og vennlig på ham, sier hun. Slik får du sexlysten tilbake Slik får du og partneren en best mulig start på året: Kjersti Antonsen: * Sett av tid til å være kjærester. Gå på date uten at det ligger i kortene at det nødvendigvis skal føre til sex. * Se en erotisk film sammen. Send hverandre dirty SMS-er fra jobb og fortell hva dere vil gjøre etter at barna har lagt seg. Eller send en hyggelig SMS og si at: "Det var koselig å våkne opp sammen med deg, og jeg skulle gjerne hatt fem minutter til i senga før jeg måtte stå opp". * Sett dere mål, som at i løpet av året skal dere ha brukt opp en liter massasjeolje eller to sett batterier til dildoen. * Spill erotiske spill eller les erotiske blader for hverandre på sengekanten. Som regel fører det også til noe mer Les også: Ta en kjappis * Gå på salsakurs eller matlagingskurs sammen. Da har dere også mer å snakke om etterpå. Åsa Rytter Evensen: * Hvis du er så snill som du greier mot ham, kan du forvente at han vil være likedan mot deg. * Vær måteholden med alkohol. Det er veldig lett å begynne å krangle om dumme ting når man er påvirket. * Snakk ikke stygt om hans foreldre. Det kan hende at han er enig, men han vil ikke høre det av deg. Vær vennlig mot hans foreldre når de kommer til middag, og ikke legg deg ut med dem så sant det er mulig å la være. * Forsøk å bli enige om oppdragelse uten at barna hører på. Det kan føre til mye ufred i familien hvis man har veldig forskjellige meninger på dette punktet.


text: Arbeidsmiljøloven. En oversikt over relevante paragrafer i lovverket relatert til sakkyndig kontroll og sertifisert sikkerhetsopplæring. - PDF Download "Arbeidsmiljøloven. En oversikt over relevante paragrafer i lovverket relatert til sakkyndig kontroll og sertifisert sikkerhetsopplæring." 1 Arbeidsmiljøloven En oversikt over relevante paragrafer i lovverket relatert til sakkyndig kontroll og sertifisert sikkerhetsopplæring. 2 Sikkerhetsopplæring og sakkyndig kontroll iht. AT 703 Forankret i Arbeidsmiljøloven Arbeidsmiljøloven (AML) 1937, 1956, 1977, a.. Velferdsmessig standard iht. den teknologiske utvikling i samfunnet 2-1 og 2-2 Arbeidsgivers plikter 2-3 Arbeidstakers medvirkningsplikt 3-1 Krav om HMS-arbeid 3-2a Opplæring og øvelse 4-1 Generelle krav til arbeidsmiljøet Opplæring Normativt dokument Bruksanvisning Verneinnretninger Kontroll / Vedlikehold Lettfattelig bruksanvisning på norsk Arbeidsutstyr skal være forsvarlig satt i stand og oppstilt iht. lovens krav Departementet kan i forskrift gi bestemmelse om krav til arbeidsutstyr Løfteinnretninger og løfteredskap (Forskrift ) Tekniske krav Opplæring og kontroll Maskiner (Forskrift / 2009) Utførelse av arbeid Administrative ordninger 2013 3 1-1. Lovens formål er: a) Å sikre et arbeidsmiljø som gir grunnlag for en helsefremmende og meningsfylt arbeidssituasjon, som gir full trygghet mot fysiske og psykiske skadevirkninger, og med en velferdsmessig standard som til enhver tid er i samsvar med den teknologiske og sosiale utvikling i samfunnet. 4 2-1. Arbeidsgivers plikter 1) Arbeidsgiver skal sørge for at bestemmelsene gitt i, og i medhold av denne lov blir overholdt Arbeidsgivers plikter overfor andre enn egne arbeidstakere 1) Når andre enn arbeidsgivers egne arbeidstakere, herunder innleide arbeidstakere eller selvstendige, utfører arbeidsoppgaver i tilknytning til arbeidsgivers aktivitet eller innretning, skal arbeidsgiver: a) Sørge for at egen virksomhet er innrettet og egne arbeidstakeres arbeid er ordnet og blir utført på en slik måte at også andre enn egne arbeidstakere er sikret et fullt forsvarlig arbeidsmiljø. b) Samarbeide med andre arbeidsgivere for å sikre et fullt forsvarlig arbeidsmiljø. 2) Hovedbedriften skal ha ansvaret for samordningen av de enkelte virksomheters helse-, miljø- og sikkerhetsarbeid. - Dersom mer enn 10 arbeidstakere og ingen virksomhet kan regnes som hovedbedrift. Skriftlig avtale om hvem som skal ha ansvaret for samordningen. - Dersom ikke avtale: Melding til Arbeidstilsynet som bestemmer hvem som skal ha ansvaret for samordningen. 5 2-3. Arbeidstakers medvirkningsplikt 1) Arbeidstaker skal medvirke ved utforming, gjennomføring og oppfølging av virksomhetens systematiske helse-, miljø- og sikkerhetsarbeid. Herunder: - Delta i organisert verne- og miljøarbeid - Medvirke ved gjennomføring, for å skape et godt og sikkert arbeidsmiljø. 6 2-3. Arbeidstakers medvirkningsplikt forts. 2) Arbeidstaker skal: a) Bruke påbudt verneutstyr, vise aktsomhet, medvirke til å hindre ulykker og helseskader. b) Underrette arbeidsgiver, verneombudet og andre arbeidstakere om feil eller mangler som kan medføre fare for liv eller helse, og vedkommende ikke selv kan rette på forholdet. c) Avbryte arbeidet dersom arbeidstaker mener at det ikke kan fortsette uten å medføre fare for liv eller helse. d) Underrette arbeidsgiver eller verneombudet dersom trakassering eller diskriminering forekommer på arbeidsplassen. e) Melde fra til arbeidsgiver dersom arbeidstaker skades i arbeidet / pådrar seg sykdom som arbeidstaker mener skyldes arbeidet eller forholdene på arbeidsstedet. f) Medvirke ved utarbeiding / gjennomføring av oppfølgingsplaner ved fravær grunnet ulykke, sykdom, slitasje eller lignende. g) Delta i dialogmøte etter innkalling fra arbeidsgiver. h) Rette seg etter påbud fra Arbeidstilsynet. 7 2-3. Arbeidstakers medvirkningsplikt forts. 3) Arbeidstaker som har til oppgave å lede eller kontrollere andre arbeidstakere, skal påse at hensynet til sikkerhet og helse blir ivaretatt under planleggingen og utførelsen av de arbeidsoppgaver som hører under eget ansvarsområde. 8 3-1. Krav til systematisk helse-, miljø- og sikkerhetsarbeid (1) - Systematisk helse-, miljø- og sikkerhetsarbeid på alle plan i virksomheten - Skal gjøres i samarbeid med arbeidstakerne og deres tillitsvalgte (2) Arbeidsgiver skal: c) - kartlegge farer og problemer - vurdere risikoforholdene i virksomheten - utarbeide planer - iverksette tiltak for å redusere risikoen d) - vurdere om arbeidsmiljøet er i samsvar med lovens krav - iverksette de nødvendige tiltak (3) Departementet kan i forskrift gi nærmere bestemmelser om gjennomføringen av kravene i denne paragraf. Krav til dokumentasjon av det systematiske helse-, miljø- og sikkerhetsarbeidet. Internkontrollforskriften, best.nr. 544. 9 3-2. Særskilte forholdsregler for å ivareta sikkerheten For å ivareta sikkerheten på arbeidsplassen skal arbeidsgiver sørge for: - at arbeidstaker gjøres kjent med ulykkes- og helsefarer som kan være forbundet med arbeidet - at arbeidstaker får den opplæring, øvelse og instruksjon som er nødvendig 10 Kapittel 4. Krav til arbeidsmiljøet 4-1. Generelle krav til arbeidsmiljøet (1) Arbeidsmiljøet i virksomheten skal være fullt forsvarlig. Risikovurdering av faktorer i arbeidsmiljøet som kan innvirke på arbeidstakernes fysiske og psykiske helse og velferd. Standarden for sikkerhet, helse og arbeidsmiljø skal til enhver tid utvikles og forbedres i samsvar med utviklingen i samfunnet. 11 4-4. Krav til det fysiske arbeidsmiljøet (2) Arbeidsplassen skal innredes og utformes slik at arbeidstaker unngår uheldige fysiske belastninger. Nødvendige hjelpemidler skal stilles til arbeidstakers disposisjon. (3) Maskiner og annet arbeidsutstyr skal være konstruert og ha nødvendige verneinnretninger slik at arbeidstaker er vernet mot skader. 12 5-5. Produsenter, leverandører og importører av maskiner og annet arbeidsutstyr (1) Den som produserer, importerer, selger, leier eller låner ut maskiner og annet arbeidsutstyr som skal brukes eller ventelig vil bli brukt i virksomhet som går inn under loven, skal før arbeidsutstyret leveres til bruk, sørge for at det er konstruert og forsynt med verneinnretninger i samsvar med lovens krav. (4) Med maskiner og annet arbeidsutstyr som nevnt i første ledd skal det følge nødvendig og lett forståelig skriftlig bruksanvisning på norsk om transport, oppstilling, betjening og vedlikehold. 13 5-5. Produsenter, leverandører og importører av maskiner og annet arbeidsutstyr (5) Den som påtar seg å montere maskiner og annet arbeidsutstyr som nevnt i denne paragraf, skal sørge for at de blir satt i stand og stilt opp i samsvar med lovens krav. (7) Departementet kan i forskrift gi nærmere bestemmelser om maskiner og annet arbeidsutstyr, herunder om: a) konstruksjon, utførelse, oppstilling, merking mv. b) godkjenning c) godkjenning av organer som skal utøve kontroll knyttet til produksjon d) undersøkelse eller besiktigelse


source: wikipedia

text: Akershus (fra norrønt akr, åker, og hús, borg eller kastell) er en norsk geografisk region med navn etter Akershus festning i Oslo, som siden middelalderen har betegnet ulike administrative provinser i Norge med Oslo som sentrum og hovedby, herunder et hovedlen, et stiftamt, et amt og et fylke; Akershus utgjør et valgdistrikt og vil fra 1. januar 2024 igjen være et fylke. Grensene for Akershus har endret seg over tid, og Akershus kan historisk forstås både som en stor riksdel (store Akershus) som omtrent sammenfalt med Østlandet og som en sentral provins i Osloregionen (lille Akershus) som tradisjonelt omfattet distriktene Aker (det moderne Oslo, Bærum og Asker), Follo og Romerike. I perioden 1948–2020 var Akershus navnet på et «restfylke» som var vesentlig mindre enn tidligere etter at fylkets største og mest sentrale kommune Aker – som utgjør størstedelen av det moderne Oslo – hadde blitt overført til Oslo kommune (som da hadde fått status som eget fylke) og dermed splittet det resterende fylket i to. Fra middelalderen til 1919 omfattet Akershus hovedlen (eller slottslen) og senere Akershus stiftamt hele eller nesten hele det moderne Østlandet, og var lenge en av fire riksdeler i Norge. Fra 1682 fikk Akershus i tillegg en snevrere betydning da Akershus amt (fra 1919 Akershus fylke) ble etablert som et underamt som bestod av hovedstaden Christiania og de nærmeste omgivelsene. Christiania var del av Akershus (under)amt til 1842 og av Akershus stiftamt til 1919, men bestod bare av en liten del av det moderne Oslo. Fra 1800-tallet måtte Akershus gjentatte ganger avstå territorium til Christiania/Oslo, og Akershus' største og mest sentrale kommune Aker ble i sin helhet overført til Oslo i 1948 mot kommunens vilje og til betydelig protest i Aker; Aker kommune utgjør rundt 96–99 % av det moderne Oslos areal. Etter 1948 bestod «restfylket» av de historisk mer perifere områdene i Akershus underamt og fylke, inndelt i regionene Asker og Bærum, Romerike og Follo; som følge av overføringen av Aker til Oslo i 1948 manglet Asker og Bærum landgrense til resten av fylket. Hele det moderne fylket inngikk i Osloregionen, og flertallet i Akershus fylke bodde innenfor byområdet Oslo. Akershus fylke i 1948–2020-grensene var Norges nest største fylke og var sentrert rundt Oslo. Akershus' administrasjonssenter var Oslo, og Oslo og Akershus hadde felles fylkesmann. Akershus lå i Oslo bispedømme, med unntak av deler av fylket som i 1969 ble skilt ut til Borg bispedømme. Akershus, Buskerud og Østfold ble tvangssammenslått til Viken fylke fra 1. januar 2020. Tvangssammenslåingen var upopulær i Akershus og fylkesrådet og majoriteten i fylkestinget i Viken vedtok høsten 2019 å arbeide for å nedlegge Viken og gjenopprette Akershus og de andre fylkene. I stortingsvalget 2021 fikk partiene som vil nedlegge Viken flertall og fylkesrådet startet prosessen som tar sikte på oppløsning av Viken og gjenopprettelse av Akershus. I regjeringsplattformen som ble lagt frem i oktober 2021 ble det bestemt at regjeringen skulle iverksette en prosess for å gjenopprette Akershus basert på en søknad fra Viken fylkesting og at det tas sikte på et stortingsvedtak om dette innen 1. juli 2022. 23. februar 2022 vedtok Viken fylkesting å sende søknad til Stortinget om oppløsning av Viken og gjenopprettelse av Akershus. Stortinget vedtok å oppløse Viken og gjenopprette Akershus 14. juni 2022. Historie Akershus' historie som hovedlen og stiftamt fra middelalderen til 1919 Akershus hovedlen og senere Akershus stiftamt var en riksdel som omfattet det meste av Østlandet og som eksisterte fra middelalderen til 1919. Det var Norges klart største riksdel i hele sin historie. Akershus har navnet etter etter Akershus festning, og til syvende og sist etter gården Aker i Oslo. Det ble etablert i middelalderen som Akershus hovedlen og ble videreført som Akershus stiftamt fra 1662. Hovedlenet Akershus – et av fire hovedlen eller slottslen i Norge – omfattet det meste av Østlandet, unntatt Øvre Telemark og Båhuslen (som i dag hovedsakelig ligger i Sverige, unntatt mindre deler som ligger i Østfold). Akershus hovedlen bestod i tillegg til Akershus i grensene fra 2019 også av Oslo, Hedmark, Oppland og Buskerud, foruten Idre og Särna fram til den svenske okkupasjonen i 1644, samt Askim, Eidsberg og Trøgstad i Østfold. Fra 1572 var det tradisjon at lensherren i Akershus også var stattholder i Norge. Fra etableringen i 1662 bestod Akershus stiftamt i tillegg til selve hovedamtet også av Smaalenene amt og Brunla amt som underamt under Akershus stiftamt. I 1679 ble Buskerud, Ringerike og Hallingdal skilt ut som Buskerud underamt under Akershus stiftamt. I 1682 ble Aker og Follo, Nedre Romerike og Øvre Romerike skilt ut som Akershus underamt under Akershus stiftamt; underamtet Akershus fikk først egen amtmann i 1750 og hadde felles amtmann med stiftamtet også i periodene 1763–1810 og 1815–1842. I perioden 1687–1692 var Gudbrandsdalen og Hedemarkens Amt et eget underamt under Akershus stiftamt, men ble deretter innlemmet i hovedamtet. I 1757 ble Oplandenes Amt skilt ut som underamt under Akershus og i 1781 delt i Hedemarken og Christians Amter. I 1760 ble Numedal og Sandsvær og Bragernes overført fra Akershus Stiftamt til Buskerud Amt. I 1768 ble Heggen og Frøland overført fra Akershus stiftamt til Smaalenenes Amt. I 1848 ble Christiania Amt skilt ut som skilt ut som eget underamt, men med felles amtmann med Akershus stiftamt og Akershus underamt. I 1867 blir Hedemarken gjort til stiftamt for Hedemarken og Christians amter, som dermed ikke lenger var underlagt Akershus stiftamt. Ved overgangen fra amt til fylke i 1919 ble institusjonen stiftamt nedlagt. Akershus amt og Akershus fylke 1682–2020 Akershus fikk fra 1682 også en snevrere betydning da underamtet Akershus amt ble etablert i de mest sentrale delene av Akershus stiftamt, og bestående av Christiania, Aker, Asker og Bærum samt distriktene Romerike og Follo. Dette tilsvarte de sentrale delene av den moderne Osloregionen. Ved overgangen til fylker ble Akershus (under)amt videreført som Akershus fylke. Fra etableringen av fylker har Oslo og Akershus hatt felles fylkesmann, og embedet anses som en etterfølger etter det tidligere embedet som stiftamtmann i Akershus. Ved etableringen i 1919 var Akershus fylke større da det også omfattet Aker kommune, som var Akershus' klart største og mest sentrale kommune. Aker måtte flere ganger avstå territorium til Christiania og Oslo. Oslo, som da betegnet Gamlebyen, lå i Aker til 1859/78, da Oslo ble innlemmet i Christiania. I 1948 ble hele Aker overført til Oslo. Sammenslåingen skjedde mot Aker kommunes vilje og var svært upopulær i Aker. 96 % av det moderne Oslos areal lå før 1948 i Aker kommune og Akershus fylke. Fra 1948 til 2020 bestod Akershus fylke av regionene Asker og Bærum, Romerike og Follo, som historisk utgjorde periferien i underamtet. Dette fylket var et «restfylke» som var en videreføring av underamtet med samme navn, men uten de historisk mest sentrale delene av amtet/fylket (dvs. det moderne Oslo). Viken Stortinget vedtok etter forslag fra Høyre i 2017 å slå sammen fylkene Akershus, Buskerud og Østfold til Viken fylke fra 1. januar 2020. Det politiske flertallet i de tre fylkene, bestående av Arbeiderpartiet, Senterpartiet, MDG og SV, la frem sin styringsplattform 1. oktober 2019. I plattformen er det oppnådd enighet om at det politiske hovedmålet for Viken fylke er å arbeide for å oppløse Viken i 2021. Det ble vedtatt at Viken skulle ha sete i Oslo i påvente av at det oppløses, og at det derfor ikke skal investeres penger i å etablere et eget fylkesbygg eller annen infrastruktur for Viken. En tidligere innkjøpt eiendom i Sandvika skulle derfor ikke tas i bruk. I styringsplattformen ble det oppnådd enighet om å gjenopprette fylkene Akershus, Østfold og Buskerud i 2021. Akershus valgdistrikt 1814– Akershus har siden det første valget i Norge i 1814 utgjort et valgdistrikt. Akershus valgdistrikt er videreført også etter 2020. I 2020 ble grensene for Akershus valgdistrikt noe justert, ved at Hurum, Lunner, Rømskog og Røyken ble overført til Akershus. Gjenopprettelse av Akershus fylke 23. februar 2022 vedtok Viken fylkesting å sende søknad til Stortinget om oppløsning av Viken og gjenopprettelse av Akershus. Stortinget vedtok å oppløse Viken og gjenopprette Akershus 14. juni 2022. Dagens Viken skal da gå tilbake til fylkene Akershus, Buskerud og Østfold fra og med 1. januar 2024. Fylket beholder det gamle fylkesvåpenet. Geografi I geografisk forstand kunne Akershus deles i et «stort» og et «lite» Akershus. Det «store» Akershus var den riksdelen som utgjorde Akershus len og Akershus stiftamt fra middelalderen til 1919, med utgangspunkt i Akershus festning, og som omtrent tilsvarte Østlandet. Dette er den eldste definisjonen av Akershus. Det «lille» Akershus var det underamtet og senere fylket i Osloregionen som fra 1682 omfattet det moderne Oslo og Akershus (i grensene fra 1948). Fra gammelt av var det «lille» Akershus inndelt i distriktene Aker (bestående av hele det moderne Oslo, Bærum og Asker før 2020), Follo og Romerike. Romerike ble ofte inndelt i Nedre og Øvre Romerike. Indre Akershus betegnet en del av Romerike. Christiania var del av både underamtet og stiftamtet Akershus, men ble skilt ut fra underamtet i 1842 med et veldig lite territorium (rundt 1–2 % av dagens kommune). I 1948 ble også Akershus' største og mest sentrale kommune Aker overført til Oslo. Først i 1948 oppstod dermed en administrativ definisjon av Akershus uten det moderne Oslo. Akershus amt og fylke, det «lille» Akershus, var en mangfoldig region med både landbruk, bybebyggelse, industri, motorveier og bygdeveier, forskningsparker og eldgamle kulturminner. I 2019 bodde åtte av ti innbyggere i tettbygde områder, men allikevel var Akershus landets største kornfylke. De følgende opplysningene gjelder Akershus fylke i grensene fra 1948, etter tapet av Aker: Kommuner: Det var 22 kommuner i fylket. Byer: Lillestrøm (1997), Sandvika (2003), Ski (2004), Drøbak (2006), Jessheim (2012). Fjell: Høyeste topp er Fjellsjøkampen i Hurdal, 812 meter over havet. Senderstasjon for digitalt bakkenett på Mistberget. Berggrunn: Rombeporfyr var valgt til fylkesstein og er svært utbredt i fylket. Innsjøer: Nærmere 3000 innsjøer og tjern utgjorde et samlet areal på 370 km2. Øyeren og Hurdalssjøen var største innsjøer. Sørenden av Mjøsa lå i Akershus. Vassdrag: De viktigste var Vorma-, Glomma-, Halden- og Øyernvassdragene. Store elver: Nitelva, Leira, Rømua, Andelva, Årungselva, Gjersjøelva, Hølenselva, Sandvikselva og Askerelva. Øyer: Aspond, Bjerkøya, Borøya, Brønnøya, Danmark, Grimsøya, Gåsøya, Husbergøya, Høyerholmen, Håøya, Ildjernet, Kalvøya, Langøyene, Langåra, Lågøya, Nesøya, Oustøya, Steilene, Søndre Langåra og Vassholmene. Viktige næringer: Mange jobbet innen varehandel, transport, hotell- og restaurantbransjen, kommunikasjonsteknologi, samt forskning og utdanning. Jordbruk var en viktig næringsgren. Lokal administrasjon Akershus fylkeskommune hadde ansvar for den lokale ledelsen av Akershus fylke. Fylkeskommunen ble styrt av fylkestinget, som ble valgt hvert fjerde år av fylkets innbyggere ved kommune- og fylkestingsvalg. Forrige valg var den 12. september 2011. I Akershus hadde fylkestinget 43 representanter (H 17, Ap 14, Frp 5, SV 2, V 3, KrF 1, Sp 1). Fylkesordføreren var den øverste politiske lederen, mens fylkesrådmannen tok seg av den administrative ledelsen. Fylkestinget hadde fire hovedutvalg. Et for samferdsel, et for kultur, folkehelse og frivillighet, et for plan, næring og miljø og et for utdanning og kompetanse. Hvert hovedutvalg hadde en viss beslutningsmyndighet innenfor sine områder, i tillegg forberedte de saker til fylkestinget. Det fantes også et fylkesutvalg som besto av 13 representanter (H 5, Ap 3, Frp 1, SV 1, V 1, KrF 1, Sp 1) fra fylkestinget. De behandlet hovedsakelig økonomi- og plansaker. I tillegg forberedte fylkesutvalget saker til fylkestinget, slik som de tre hovedutvalgene. Fylkeskommunen hadde flere råd og utvalg. De hadde ulike funksjoner, noen hadde beslutningsmyndighet, andre var rådgivende organ. Kirkelig tilhørighet Akershus ligger siden middelalderen i Oslo bispedømme. Ved delingen av Oslo bispedømme i 1969 ble Asker og Bærum videreført som del av det reduserte Oslo bispedømme, sammen med Oslo, mens de øvrige prestegjeldene ble overført til det nye Borg bispedømme. Statlig administrasjon Fylkesmannen i Oslo og Akershus var statens representant i Akershus fylke, og Akershus delte dermed statlig administrasjon med Oslo. Oslo og Akershus var de eneste fylkene i Norge med felles administrasjon. Fylkesmannsembedet ble ledet av en fylkesmann som ble utnevnt av Kongen i statsråd. Helsevesen En rekke sykehus ligger i Akershus, deriblant to universitetssykehus tilknyttet Universitetet i Oslo: Akershus universitetssykehus i Lørenskog utenfor Oslo og spesialistsykehuset Sunnaas sykehus på Nesodden. Fylket hadde også en rekke lokalsykehus, blant annet Sykehuset Asker og Bærum. Kommuner Fra 1. januar 2024 blir Akershus fylke inndelt i 21 kommuner: Tettsteder i Akershus Akershus har 35 tettsteder med mer enn 1 000 innbyggere, i tillegg til de om lag 20 "tettstedene" som demogafisk inngår i tettstedet Oslo. Tettstedet Oslo omfatter blant annet Sandvika, Høvik, Bekkestua, Bærums Verk og øvrige Bærum-tettsteder, Asker, Vollen, Heggedal og øvrige Asker-tettsteder, Røyken, Lillestrøm, Gjelleråsen, Slattum, Strømmen, Lørenskog, Fjerdingby, Rælingen, Nittedal, Kolbotn, Oppegård og Langhus. Det er ytterligere 10 tettsteder med mer enn 700 innbyggere, samt 25 mindre tettsteder med over 300 innbyggere. Øvrige, mindre tettsteder fordeler seg med flest tettsteder i de to store jordbruksregionene Follo og Romerike, med langt færre i Vestregionen Bærum-Asker. Tettsteder med mer enn 300 innbyggere i Follo omfatter Hvitsten, Hølen (485), Siggerud (1418), Kråkstad (857), Fjellstrand (849), Torvik, Kirkebygda i Enebakk, Fosser (573) og Momoen. De tilsvarende mindre tettstedene på Romerike er Blaker (448), Hogsetfeltet (624), Lørenfallet (1021), Lindeberg (926), Frogner (1174), Lundermoen (1207), Fjellsrud, Leirsund (1370), Grønvoll (1529), Løvstad (1575), Ask i Gjerdrum (1311), Sessvollmoen, Nordkisa, Borgen, Opakermoen, Haga, Fjellfoten (1006), Skogrand, Brårud, Vormsund (461), Tomteråsen, Kampå, Minnesund (489), Langset, Finnbråtan, Åsgrenda, Løkenfeltet, Eltonåsen, Torget i Hurdal, og i Rælingen Smestad og Fjellstad. Små tettsteder i Vestregionen er Lommedalen, Bærums Verk, Fossum, Snarøya på Fornebulandet, Nesøya, Vettre, Vollen og Heggedal. Administrative inndelinger Næringsregioner Akershus består av næringsregionene Akershus Vest, Follo, Nedre Romerike og Øvre Romerike. Regionråd Asker og Bærum er ikke med i noe regionråd, men deltar i Vestregionsamarbeidet og i Samarbeidskomiteen for Osloregionen. Follo regionråd: Enebakk, Frogn, Nesodden, Oppegård, Ski, Vestby, Ås. Nedre Romerike regionråd: Aurskog-Høland, Fet, Lørenskog, Nittedal, Rælingen, Skedsmo, Sørum. Øvre Romerike regionråd: Eidsvoll, Gjerdrum, Hurdal, Nannestad, Nes, Ullensaker. Prostier, under Borg bispedømme i Den norske kirke: Asker prosti: Asker. Bærum prosti: Bærum. Nedre Romerike prosti: Lørenskog, Nittedal, Rælingen, Skedsmo. Nordre Follo prosti: Enebakk, Oppegård, Ski. Søndre Follo prosti: Frogn, Nesodden, Vestby, Ås. Østre Romerike prosti: Aurskog-Høland, Fet, Nes, Sørum. Øvre Romerike prosti: Eidsvoll, Gjerdrum, Hurdal, Nannestad, Ullensaker. Tingretter: Asker og Bærum tingrett: Asker, Bærum. Hører under Borgarting lagdømme. Follo tingrett: Enebakk, Frogn, Nesodden, Oppegård, Ski, Vestby, Ås. Hører under Borgarting lagdømme. Nedre Romerike tingrett: Aurskog-Høland, Fet, Gjerdrum, Lørenskog, Nittedal, Rælingen, Skedsmo, Sørum. Hører under Eidsivating lagdømme. Øvre Romerike tingrett: Eidsvoll, Hurdal, Nannestad, Nes, Ullensaker. Hører under Eidsivating lagdømme. Politidistrikter: Oslo politidistrikt: Asker, Bærum. Øst politidistrikt: Øvrige kommuner. Helsedistrikter, under Helseregion Sør-Øst: Veidistrikter, under Veiregion Øst: Oslo veidistrikt: Asker, Bærum, Enebakk, Frogn, Nesodden, Oppegård, Ski, Vestby, Ås. Dessuten Oslo kommune/fylke. Romerike veidistrikt: Aurskog-Høland, Eidsvoll, Fet, Gjerdrum, Hurdal, Lørenskog, Nannestad, Nes, Nittedal, Rælingen, Skedsmo, Sørum, Ullensaker. Tidligere Fogderier: Aker og Follo fogderi: Asker, Bærum, Frogn, Nesodden, Oppegård, Ski, Vestby, Ås. Nedre Romerike fogderi: Aurskog-Høland, Enebakk, Fet, Lørenskog, Nittedal, Rælingen, Skedsmo, Sørum. Øvre Romerike fogderi: Eidsvoll, Gjerdrum, Hurdal, Nannestad, Nes, Ullensaker. Politikk Fylkestinget 2024–2027 Viken fylkesting vedtok 22. juni 2022 at fremtidige Akershus fylke skal ha et parlamentarisk styresett. Fylkestinget vil bestå av 51 representanter som velges under fylkestingsvalget i Akershus i september 2023. Fylkestinget 2015–2019 Fylkeskommunen ble styrt etter formannskapsmodellen. Fylkestinget hadde ved avviklingen 43 representanter. Anette Solli (H) er fylkesordfører og Lars Salvesen (KrF) er fylkesvaraordfører. Fylkestinget 2011–2015 Anette Solli (H) er fylkesordfører og Lars Salvesen (KrF) er fylkesvaraordfører. Stortingsrepresentanter Akershus har nitten stortingsrepresentanter i perioden 2021-2025: Historisk representasjon på Stortinget fra Akershus siden 1973: Partioppslutning Historisk prosentvis partioppslutning ved stortingsvalg i Akershus siden 1973: Fet skrift markerer blokkene (Venstresiden Ap+SV. Sentrum KrF+V+Sp. Høyresiden H+Frp). M = Antall mandater innvalgt på Stortinget. Statistikk Befolkningen i Akershus og Oslo vokser, og i 2006 var veksten rekordstor. Romerike er den delen av Akershus der befolkningsveksten er størst. Kollektivtransport Kollektivtrafikken i Akershus administreres i hovedsak av selskapet Ruter, og omfatter buss, trikk, t-bane og båt. I tillegg kommer Vys lokaltoglinjer, og Flytoget som stopper ved Asker, Sandvika, Lysaker og Lillestrøm før Gardermoen. Fornminner De eldste fornminnene i Akershus i 1948–2020-grensene er fra steinalderboplassen på Stunner i Ski, som er ca. 9500 år gammel. Lenger frem i eldre steinalder er Nøstvetboplassen i Ås, som er ca. 5500 år gammel. Raknehaugen i Ullensaker er Nordens største gravhaug og er ca. 90 meter i diameter og 15 meter høy. Den er datert til 500-tallet. Se også Distrikter i Norge Stor-Osloregionen Liste over norske storby- og byregioner Østlandet Follo Romerike Noter Referanser Eksterne lenker Akershus Kulturnett Fylkesmannen i Oslo og Akershus Tidligere fylker i Norge Valgdistrikter ved Stortingsvalg


text: Oskar Syltes brus med ananassmak, i dagligtale kalt ananasbrus, er en syntetisk fruktbrus fra Oskar Sylte Mineralvannfabrikk. Den har en dyp oransjebrun farge og en smak med hint av ananas. Brusen med ananassmak har vært Oskar Syltes mestselgende produkt og er like gammel som bedriften selv. I 2004 utgjorde ananasbrus 20 til 30 prosent av firmaets salg. Den har vært produsert etter samme oppskrift siden oppstarten i 1929. Brusen finnes i 2022 også i en sukkerfri versjon. Den sukkerfrie brusen med ananassmak er søtet med aspartam og acesulfam K. Se også Oskar Sylte Mineralvannfabrikk Referanser Brus Etableringer i 1929 Norsk drikke Oskar Sylte


text: Adjø solidaritet er en norsk dramafilm fra 1985 regissert, skrevet og produsert av Svend Wam og Petter Vennerød. Filmen er den tredje av en trilogi som har fått fellesbenevnelsen Sangen om den knuste drømmen som filmskaperne har beskrevet som «et oppgjør med den selvhøytidelige 1968-arven». De to andre er Åpen framtid og Drømmeslottet. Den er utgitt året før Drømmeslottet, men ligger innholdsmessig sist i trilogien. Adjø solidaritet regnes som filmduoens hovedverk. Handling Handlingen strekker seg over tre generasjonsperspektiver. Sentralt står Atle, en 40 år gammel psykiater og hans jevnaldrende venn, Eigil, som er teaterregissør. De er begge skilt og har barn som ikke bor hos dem. De mimrer om gamle dager og drømmer om å reise til Kina, men utenom det er de gamle idealene glemt og de koser seg med sin velstand og «vellykkethet». Begge sliter for å holde en fasade som hele tiden truer med å sprekke. Under Eigils 40-årslag kommer sannheten fram og aggresjonene slår ut i full blomst. Det ene ordet tar det andre og festen avsluttes i masseslagsmål og rasert festlokale. Etter festen rammes Atle hardt av en tragedie. Om filmen Magnus Nikolaisen i nettmagasinet Montages skrev følgende om filmen i 2010: «Vi møter gamle 68′ere som i det fyller 40 år har mektige stillinger et samfunn de selv ville styrte. De sliter med indre tanker og problemer grunnet konflikten mellom deres gamle idealer og deres levesett – har de sviktet idealene og feiget ut eller har de blitt klokere med alderen og innsett at de tok feil og at opprørene var til ingen nytte? I filmen blir de gjenlevende kommunistene kroppsliggjort gjennom pasientene ved mentalsykehusene hvor filmens ene hovedperson er overlege. Samtidig som vi følger ungdommenes kamp mellom fascister og pønkere. Dette er tydelige signaler på hvordan filmen prøver å uttrykke at kampsakene skiftes, men kampene består». Nikolaisen skrev videre at: «Filmens scenografi er fantastisk, den er veldig ekspressiv og kanskje overdrevet, men den gir filmen temperatur, gnist og tydelighet – og det florerer av symbolikk. Filmen er også veldig bra klippet, den makter å holde et rolig, men gradvis økende, tempo som passer utmerket til filmens manus». Filmen ble påbegynt allerede i 1983. 83 profesjonelle skuespillere medvirker i den. Dette var den første filmen i Skandinavia som brukte digital lydteknikk fra starten av. I USA ble en klippet versjon lansert som Farewell Illusions. Filmanmelderne Aftenpostens Per Haddal kalte den årets Opus og mente den var en av de beste filmene til Wam og Vennerød. Den fikk jevnt over gode kritikker da den ble vist i USA i 1986. Popularitet og økonomi Filmen ble en publikumssuksess på norske kinoer. Den spilte inn over en halv millioner kroner de første fem dagene. Rolleliste Referanser Eksterne lenker Norske dramafilmer Filmer fra 1985 Norske filmer fra 1980-årene Norskspråklige filmer Filmer lagt til Oslo


text: Atonal musikk er en samlebetegnelse på musikk som ikke er tonal, dvs. musikk som ikke gir en klar følelse av grunntone eller toneart. En slik følelse er delvis subjektivt og kulturelt betinget. Begrepet atonal musikk blir ofte brukt om tolvtonemusikk, men det er riktigere å si at tolvtonemusikken er en del det som kalles atonal musikk. Begge forsøker å unngå grunntonefølelse, men forskjellen er at i tolvtonemusikk så fungerer en rekke av tolv toner som strukturerende prinsipp (se artikkel om rekketeknikk). Atonal musikk trenger ikke å ha en slik rekke som utgangspunkt. Arnold Schönberg la grunnlaget for atonal musikk. Norges mest kjente atonalist er Fartein Valen. Ekspresjonisme i musikk Atonal musikk er mye brukt innen ekspresjonismen. Referanser Musikkteori


text: Arne Dybfest (født 30. juni 1869 i Trondhjem, død 7. juli 1892) var en norsk forfatter. Han ble under et amerikaopphold overbevist anarkist, og bidro til å gjøre anarkismen kjent i norsk offentlighet, blant annet med artikler i Arne Garborgs Fedraheimen. Han er en av de få norske forfattere som forbindes med dekadansen. Han regnes også som et bindeledd mellom naturalismen og nyromantikken. Han pleiet omgang med Knut Hamsun i Chicago etter et protestmøte i Haymarket Square i 1886, hvor 6 anarkister ble uskyldig hengt. Bakgrunn Dybfest vokste opp i beskjedne kår i Nordre gate 1 i Trondhjem med en far som var jekteskipper, senere los. Som femtenåring ble Arne Dybfest sammen med noen kamerater mistenkt for «rapseri» og fengslet. Han ga senere i novellen Den første dag en intens beskrivelse av følelsen av innesperring. Som andre unge man fryktet kunne komme på skråplanet, ble han sendt til USA. for å arbeide på farmen til en slektning, men alt i New York fikk han kontakt med anarkister og ble medarbeider i bladet deres, Freiheit (tysk for «frihet»). Utgiver var en tyskfødt bokbindersvenn, Johann Joseph Most (1846─1906), som hadde utviklet seg fra sosialdemokrat til anarkist og blitt en lederskikkelse blant tyske emigrantanarkister. Noen år senere innledet Most et forhold til Emma Goldman som siden brøt med ham, blant annet var hun uenig i hans forsvar for terrorisme. De samme tankene hadde Dybfest da han sommeren 1887 sendte en artikkel til Social-Demokraten, der han skrev at «Socialismen er fred og fremskridt. Anarkismen er vold og ødeleggelse». Dybfest endret syn på dette etter et fengselsbesøk i Chicago hos fem anarkister som var uskyldig dømt til døden etter et attentatforsøk under et massemøte 4. mai 1886. I den store menneskemengden var det nok av vitner som kunne bekrefte at ingen av de anklagede hadde kastet bomben. Tvert om ble en Rudolph Schnaubelt utpekt og etterfølgende arrestert, men han ble løslatt uten tiltale og senere utlagt som en agent provocateur, betalt av amerikanske myndigheter. Møtet med anarkistenes leder, Albert Parsons, som hadde kjempet som soldat i sørstatshæren, men giftet seg med en tidligere slavinne, gjorde et dypt inntrykk på Dybfest, som kalte ham «livsgledens apostel i lidelsens øyeblikk». I sin første bok, Blandt Anarkister fra 1890, kaller Dybfest anarkistene «tidens revolusjonære» med ønske om «en høyere kultur, bedre mennesker og en bedre jord». Også Hamsun var på den tid sterkt opptatt av Parsons, og beskrev hans skjebne som eksempel på amerikanernes holdning til nye tanker ─ «de hænger dem». Dybfest var redaktør og journalist for norske aviser som Daglig Tidende i Minneapolis og Fargo-Posten i Nord-Dakota og Hamsun roste hans bokprosjekt. Da boken forelå, ble Hamsun bedt om en uttalelse for å hjelpe på salget. Hamsun skrev da en anbefaling som forleggeren videreformidlet til pressen. Men Dybfests anarkisme var heller et utbrudd av individualisme enn noe uttrykk for samfølelse med andre. Teori brydde han seg lite om, men brevvekslet en stund med fyrst Krapotkin. Sommeren 1888 prøvde Dybfest å få sin venn Peter Egge med på et radikalt litterært ukeblad i Trondhjem, Den nye Tid. Mer enn et julenummer ble det ikke, men Herman Bang og Arne Garborg var bidragsytere. Dybfest skrev deretter i Fedraheimen som kalte seg Radikalt Arbeiarbla, senere Anarkistisk-kommunistisk Organ. Da Fedraheimen i oktober 1888 for første gang trykket en Krapotkin-artikkel, var den oversatt av Dybfest fra det danske tidsskriftet Ny Jord. Norsk tittel var «Ned med Storkarane». Gradvis var det anarkismen som ble hovedsaken for bladet, mens målsaken kom i andre rekke. Dybfest oversatte i 1889 og 1890 en rekke Krapotkin-artikler fra engelsk for bladet; men Dybfest mestret ikke landsmål. Snart var det Nietzsches tanker som opptok ham i stedet for anarkismen. Vilhelm Solheims selvmord og Dybfests død på havet I mars 1892 giftet Dybfest seg med en ung enke, Mathea Ella Krogh. Om sommeren samme år kom han i Kristiania-avisenes søkelys etter den yngre vennen Vilhelm Solheims selvmord på Hovedøya. Dybfest hadde fulgt Solheim til bryggene før han ble rodd over til Hovedøya, og ble derfor beskyldt for å ha hjulpet Solheim i planleggingen av selvmordet. Saken ble også undersøkt av politiet, som forberedte en tiltale mot Dybfest. På dette tidspunktet reiste Dybfest til Bergen for å bo hos noen venner. Samme sommer omkom Dybfest under en båttur utenfor Bergen. Peter Egge har skildret episoden i sin erindringsbok Minner fra barndom og ungdom, og skriver at han fikk detaljene fra et øyenvitne. Ifølge Egge var det fire eller fem menn om bord i båten, som seilte i frisk bris utenfor Brattholmen fyr og Glesvær da Dybfest kom i krangel med rormannen. Dybfest ga mannen en ørefik, hvorpå rormannen svarte at han ville melde Dybfest til politiet. Dybfest sprang da over bord, og ble liggende i vannet med hodet over vannet. Båten snudde for å redde ham, men kom så nær at baugen støtte mot hodet hans. Dermed dukket Dybfest under og forsvant. I 1890 hadde han skrevet i diktet «Aldrig»: Jeg gå her og brenner i sukk og nød og lengter meg inn i den trofaste død - og aldri, aldri den kommer. Det ble sagt at Dybfest ville fri seg fra anklagen om at han ikke hadde hindret sin venn Solheim i å ta sitt liv. Dybfests ettermæle var blandet, med Carl Nærup som stod fast på at han «var dekadent, var det av blod og gemytt», mens Aksel Sandemose mislikte det «forløyede sjeleriet» og «den sutrende breking», og Dagbladets anmelder skrev at Dybfest hadde lykkes i å «vekke motbydelighet og vemmelse». Men Sigbjørn Obstfelder og Nils Collett Vogt som hadde kjent ham, mintes hans følsomhet, «redd for mørket, higende mot lyset», skrev Obstfelder. Bibliografi Blandt anarkister (1890) Ira (1891) To noveller (1892) Sekundærlitteratur Peter Egge: Minner fra barndom og ungdom. Oslo: Gyldendal, 1948. Referanser Eksterne lenker Norske novellister Norske romanforfattere Anarkister Personer fra Trondheim kommune


text: Arne Larsen Økland (født 31. mai 1954 på Bømlo) er en norsk tidligere fotballspiller. Han var mange år proff i tysk og fransk fotball, og regnes som en av Norges beste spillere på slutten av 1970-årene og begynnelsen av 1980-årene. Han spilte 54 kamper og scoret 13 mål for det norske landslaget, og var blant annet med på seirene over England i 1981, Italia i 1985 (hvor Økland scoret det første målet ved å heade ballen etter å ha fått et innlegg fra Vidar Davidsen) og Argentina i 1986. Historie Økland startet sin toppseriekarriere i i 1976. Selv om Vard rykket ned, hadde Økland en svært vellykket sesong, med 11 seriemål og landslagsdebut. Året etter gikk han til , som han hjalp til seriesølv i 1980. Samme år ble han proff i tyske . Økland gjorde stor suksess i tysk fotball. Kort tid etter overgangen fra Bryne scoret han hat-trick mot i en kamp som huskes best fordi Økland ble kreditert et fjerde mål, men var ærlig nok til å fortelle dommeren at ballen ikke hadde vært inne. Økland var tre sesonger i den tyske klubben, hvor han scoret 43 mål på 101 seriekamper. Han var deretter to år i franske Racing Club de Paris før han returnerte til Bryne i 1985. Oppholdet i Frankrike ble ikke slik Økland hadde sett for seg, mye på grunn av treneren Viktor Zvunka og skader. Den første av de to sesongene han tilbragte i Frankrike endte med opprykk til den franske toppdivisjonen, mens den neste sesongen ble preget av måltørke og at han ikke kom overens med den nye treneren, Zvunka, som ble engasjert for å redde klubben fra nedrykk. Økland måtte etter hvert spille i 3. divisjon for B-laget. Før han returnerte til hjemlandet og Jæren fikk han et tilbud om å spille for den tyske toppklubben Bayer Uerdingen i Bundesligaen. Økland valgte å avslå tilbudet, og reiste hjem til Norge i stedet. I sin andre periode i Bryne hjalp Økland klubben til sitt første, og hittil eneste, trofé da jærbuene vant cupen i 1987. Etter cuptriumfen la Økland opp som spiller. Han ble senere assistenttrener for det norske landslaget og hovedtrener i og . Deretter ble han daglig leder i PAM AS, som var holdingselskap for pizzakjeden Dolly Dimple's, og var administrerende direktør for Viking fra mai 2012 til våren 2015. Priser Gullklokka – 1982 Litteratur Arne Larsen Økland – Proffliv av Otto Ulseth. Utgitt på Rocon forlag 1985. ISBN 82-990440-6-5 Referanser Eksterne lenker Leverkusen-who's who Norske fotballspillere Norske landslagsspillere i fotball for herrer Norske fotballspillere i Frankrike Norske fotballspillere i Tyskland Norske fotballtrenere Trenere for Norges herrelandslag i fotball Fotballtrenere for Bryne FK Fotballtrenere for Viking FK Fotballspillere for SK Vard Haugesund Fotballspillere for Bryne FK Fotballspillere for TSV Bayer 04 Leverkusen Fotballspillere for RC Paris Norgesmestere i fotball Personer fra Bømlo kommune


text: Antonio Cabrini ('Il Bell'Antonio') (født 8. oktober 1957 i Cremona) er en tidligere italiensk fotballspiller. Cabrini var en offensiv venstreback som spilte for de italienske klubbene Cremonese, Atalanta BC, Juventus og Bologna. Han spilte 73 kamper for og scoret 9 mål. I VM-finalen i 1982 mot ble han den første spilleren som hadde bommet på et straffespark i en VM-finale. Han bommet på stillingen 0-0, men Italia vant likevel finalen med resultatet 3-1. Referanser Eksterne lenker Italienske fotballspillere Italienske fotballtrenere Spillere i Fotball-VM 1978 Spillere i Fotball-EM 1980 Spillere i Fotball-VM 1982 Spillere i Fotball-VM 1986 Fotballspillere for US Cremonese Fotballspillere for Atalanta BC Fotballspillere for Juventus FC Fotballspillere for Bologna FC Fotballtrenere for AC Arezzo Fotballtrenere for FC Crotone Fotballtrenere for Pisa Calcio Fotballtrenere for Novara Calcio Trenere for Italias kvinnelandslag i fotball Verdensmestere i fotball Personer fra Cremona


text: Aalesunds Fotballklubb (AaFK, Aalesund, Tangotrøyene) er en norsk fotballklubb som ble stiftet 25. juni 1914. Klubben ble cupmester i 2009 og 2011. Klubben spiller i 2023 i Eliteserien. AaFK holder til på Color Line Stadion på Volsdalsberga i Ålesund. Supporterklubbene til AaFK heter Stormen og Aalesund Support. AaFKs andrelag spiller i 2023 i 2.divisjon i Post Nord-ligaen, avdeling 1. Eliteserien 2023 Ansatte Hovedtrener: Christian Johnsen Assistenttrener: Sindre Eid Assistenttrener: Kristoffer Lie Keepertrener: Frank Mathiesen Fysioterapeut: Trond Vegard Ripe Speider: Oddbjørn Lie Rehabcoach: Mads Holst Christensen Daglig leder: Ronny Stokke (Fra februar 2022) Sportslig leder: Bjørn Erik Melland (Fra mars 2017) Økonomiansvarlig: Elin Bjerke (Fra februar 2013) Arrangementsansvarlig: Sven Giske Samfunnsansvarlig: Kristin Herje Nørve Medieansvarlig: Salgs- og partneransvarlig: Tarjei Aase Omenås (Fra februar 2022) Administrasjonssekretær: Ann Kristin Aarønes (Fra september 2004) Drift- og vedlikeholdansvarlig: Stein Ivar Formo Spillerstall Oppdatert 1. september 2023. Utlånte spillere Historie Begynnelsen I Ålesund fikk man den første innføring i fotballspillet av tyske gaster som gjestet byen, og de to første klubbene så dagens lys i 1914. Sportsklubben Rollon ble stiftet 20. februar og Aalesunds Fotballklubb den 25. juni. Stiftelsen var et resultat av et behov, eller en følge av den medvind fotballsporten hadde fått i seilene landet over. Og tilfellet ville at en av pionerene i norsk fotball, den da 23 år gamle Georg Hansen (som senere tok navnet Georg Haller) våren 1913 flyttet til Ålesund. Fra skoledagene hadde han spilt fotball i Tønsberg. I 1909 kom han til Oslo og meldte seg inn i Frigg. Han ble klubbens formann i 1910 og året etter ble han valgt til sekretær i Oslo Fotballkrets og i 1912 kasserer i Norges Fotballforbund. Før andre verdenskrig Selv om det på tjuetallet ikke fantes noen landsdekkende serier, gjennomførte avisen Sportsmanden en årviss avstemning om lagene på den tida, og AaFK ble rangert som det tiende beste laget i landet. Senere, i 1927, avanserte klubben til en fjerdeplass. Perioden 1925 til 1929 var noen av de beste sesongene i klubbens historie, og det ble spilt mange glimrende kamper i disse årene, både mot utenlandske og norske lag. Tre spillere som fremhevet seg spesielt var målvakt Ingvald Frøysa og de to sidebackene Per Mogstad og Andreas B. Ringdal. Frøysa var inntil 2010 den eneste AaFK-spilleren som har spilt A-landskamp for Norge, da han kom inn som reserve mot Danmark i København i 1927 (tap 1–3). Jørgen Hollevik fikk med seg to B-landskamper. Nye tider - Tippeligaspill Før 2003 spilte Aalesunds FK i all hovedsak i 1. divisjon, hvor laget var på andreplass i adelskalenderen bak sunnmørskollega Hødd. I 1998 rykket laget likevel ned til 2. divisjon og ble værende der til et knapt opprykk foran bykollega Skarbøvik IF i 2000. Laget havnet sesongen etter midt på tabellen i 1. divisjon før det rykket opp til Tippeligaen i 2002 for første gang under trener Ivar Morten Normark. Laget rykket ned igjen i 2003 på målforskjell bak Vålerengens IF. I 2004 rykket laget igjen opp. Etter å ha spilt på Kråmyra Stadion siden 1977, ble Color Line Stadion, Aalesunds nye hjemmebane, innviet 16. april 2005 mot Odd Grenland. Dette markerte et skifte i klubbens historie etter en tilværelse i første divisjon i en årrekke. Dette var en konsekvens av den økte lokale oppslutningen etter lagets første sesong i Tippeligaen og etter suksessesongen 2002 med opprykk og semifinale i cupen, under ledelse av fargeklatten Ivar Morten Normark. Til tross for et nedrykk i 2005 var støtten til klubben såpass stort at regionen og sponsorer stod bak et nytt opprykk og stabilisering i Tippeligaen. Sesongen 2007 ble på mange måter historisk, først og fremst på grunn av at AaFK holdt seg i Tippeligaen for første gang i historien, under ledelse av Per Joar Hansen. Mot toppen av norsk fotball I 2009 slo AaFK Odd Grenland 1-0 i semifinalen i cupen og kom for første gang til Cupfinalen på Ullevaal, under ledelse av Kjetil Rekdal. I finalen endte det 1-1 etter ordinær tid mot erkerivalen . Etter 2-2 i ekstraomgangene, avgjorde Amund Skiri det hele til Aalesunds fordel i den påfølgende straffesparkkonkurransen. Dette var den første cupfinalen som ble avgjort på straffespark. Året etter kom Aalesunds FK på 4.-plass i Tippeligaen, som er lagets beste prestasjon så langt. Laget deltok også på europeisk nivå, i kvalifiseringen til Europaligaen, for første gang i sesongen 2010/11. Samme år ble også Jonathan Parr den første AaFK-spiller som har spilt landskamp for Norge siden Ingvald Frøysa i 1927 ved å spille hele kampen mot Montenegro den 29. mai 2010. I 2011 kom AaFK igjen til cupfinalen på Ullevaal stadion. De møtte der SK Brann og vant sitt andre Norgesmesterskap med 2-1 etter to mål av Michael Barrantes. I Europa kom laget i sesongen 2011/12 til playoff, der man vant 2-1 hjemme, men tapte 6-0 borte, (2-7 sammenlagt), mot nederlandske AZ Alkmaar. Etter seieren i cupfinalen ble AaFK klar for sitt tredje år på rad i europeisk fotball. Aalesund klarte ikke å kvalifisere seg for Europaligaens gruppespill etter tap for kypriotiske APOEL og klarte heller ikke å gjenta sine prestasjoner i NM. I 2013 tangerte klubben sin beste plassering i Eliteserien med fjerdeplass, to poeng bak bronsevinnende FK Haugesund. Etter flere år på nedre halvdel av tabellen rykket Aalesund ned til OBOS-ligaen i 2017. I 2018 endte Aalesund på 3. plass i OBOS-ligaen, hvor de etter å ha vunnet mot Nest Sotra og Sogndal i første og andre playoff-kamp, tapte 2-1 over to kamper mot Stabæk i playoff-finalen. De ble dermed værende i OBOS-ligaen i 2019, som endte med ny poengrekord i divisjonen og retur til Eliteserien. Turen opp i Eliteserien varte dog bare i en sesong, før Aalesund måtte ta turen ned igjen etter en skrekkelig 2020-sesong, som igjen endte med poengrekord, denne gangen i negativt favør. I 2021 endte de på andreplass i OBOS-ligaen bak HamKam, som igjen gjorde de klar for en ny sesong på øverste nivå. I 2022 tapte Aalesund på walkover for Bodø/Glimt i fjerde runde av Norgesmesterskapet i fotball for menn 2021-22, fordi de ikke kunne stille lag til kampen. Kampen var først berammet til søndag 13. mars, men ble etter ønske fra Bodø/Glimt flyttet frem til søndag 6. mars, for å gi Bodø/Glimt en mest ideell oppladning til UEFA Europa Conference League-kampene mot AZ Alkmaar, som gikk 10. og 17. mars. Aalesund slet med coronautbrudd i troppen og var dermed ikke klar til å spille kampen 6. mars. De fikk ingen gehør fra fotballforbundet om å spille på først oppsatt dato, og det hele endte med at Bodø/Glimt fikk seieren på walkover, og avanserte til kvartfinalen. NM i fotball Vinner i 1962 mot Kvik (landsdelsserien) Kvartfinale i 1940 mot Skeid Kvartfinale i 1985 mot Faaberg Kvartfinale i 1987 mot Bryne Kvartfinale i 2003 mot Bodø/Glimt Semifinale i 2002 mot Vålerenga Vinner i 2009 mot Vinner i 2011 mot Brann Ute av Norgesmesterskapet i fotball for menn 2021-22 i fjerde runde på walkover for Europeiske cuper Kjente tidligere spillere og trenere Bobby Gould (trener) Erling «Yttis» Ytterland (tidligere spiller for AaFK, Ham Kam og VIF) Egil Roger «Drillo» Olsen (trener 1989) Ivar Morten Normark (trener 2000–2005) John Arne Riise (tidligere spiller, nå trener for Avaldsnes Idrettslag) Bjørn Helge Riise (tidligere spiller, la opp 2018) Bjarne Kvam Olsen (tidligere spiller for AaFK) Knut Torbjørn Eggen (tidligere spiller og trener for AaFK) Per Joar Hansen (tidligere trener) Jeffrey Aubynn (tidligere spiller) Magnus Kihlberg (tidligere spiller) Karl Oskar Fjørtoft (tidligere spiller, nå trener for Sportsklubben Herd) Bård Wiggen (tidligere trener) Helge Nøstdahl (tidligere spiller) Anders Lindegaard (tidligere spiller, solgt til Manchester United i 2010) Jonathan Parr (tidligere spiller, la opp etter 2021-sesongen) Lars-Kristian Eriksen (tidligere spiller i junioravdelingen, gift med Caroline Berg Eriksen )) Amund Skiri, (tidligere spiller og toppspillerutvikler i Aalesund) Hovedtrenere Referanser Eksterne lenker Fotballag i Ålesund Fotballag etablert i 1914 Kongepokalvinnere i fotball