Høringsbrev - Fagskolelov - regjeringen.no Høringsbrev - Fagskolelov Høring | Dato: 13.06.2002 | Kunnskapsdepartementet Mottakere i henhold til vedlagt liste Høring – forslag til lov om fagskoleutdanning Utdanning er av stor betydning for samfunnsutvikling og økonomisk vekst. Arbeidslivets behov for kompetanse og omstillingsdyktig arbeidskraft har i mange sammenhenger gjort videregående opplæring til et minimumskrav for deltakelse i arbeidslivet, og etterspørselen etter arbeidskraft med høyere utdanning har økt. I mange OECD-land ser en på tertiærutdanningen samlet, det vil si all utdanning etter videregående opplæring. Viktige endringer går ut på å utvikle utdanninger som er mer fleksible i forhold til endrede behov og ønsker i arbeidsmarkedet og befolkningen for øvrig, større grad av valgfrihet for den enkelte og utvikling av gode ordninger for kvalitetssikring. I 1999 nedsatte Bondevik I-regjeringen Berg-utvalget for å vurdere utdanning som ikke reguleres av opplæringsloven, privatskoleloven eller lovene om høyere utdanning, det såkalte "mellomnivået". Utvalget skulle bl.a. vurdere og foreslå lovtilknytning for de tilbudene man så behov for, innenfor et helhetlig opplæringssystem. Utvalget leverte sin utredning våren 2000 i NOU 2000: 5 Mellom barken og veden – om fagskoleutdanninger. Det finnes et mangfold av utdanninger på dette området. Disse kjennetegnes av å være yrkesrettede, relativt kortvarige og fleksible i forhold til å fange opp endringer i arbeidslivets behov. Utdanningene er på nivået over videregående opplæring, men uten å være en del av universitets- og høyskolesystemet. Slike utdanninger finner vi for eksempel ved tekniske fagskoler, innenfor IKT-fag, økonomi, administrasjon, markedsføring, reiseliv og videreutdanninger for helse- og omsorgspersonell. En kartlegging som ble foretatt i forbindelse med Berg-utvalgets arbeid i 1999 viste at ca 14 000 studenter da tok utdanning på dette nivået. Utdanningene tilbys både av private og offentlige aktører. Med unntak av tekniske fagskoler, som er regulert i egen lov, er utdanningene på dette nivået ikke formalisert eller synliggjort som en selvstendig del av det norske utdanningssystemet. Veksten i disse utdanningene har vært betydelig de siste årene, og de fyller viktige behov i forhold til arbeidslivets etterspørsel etter arbeidskraft. Arbeidslivet hevder det er stort behov for slik utdanning. Ulike undersøkelser viser også at Norge fremover vil ha økt behov for personer med yrkesrettet utdanning, og at samspillet mellom utdanningssystemet og arbeidslivet bør bli bedre. Departementet mener det er viktig å synliggjøre dette mangfoldet av utdanningstilbud som en viktig og selvstendig del av det norske utdanningssystemet, både for å gi en offentlig anerkjennelse og et kvalitetsstempel til utdanninger av god kvalitet på dette nivået, og for i større grad å synliggjøre disse utdanningene som et reelt alternativ til lengre akademiske utdanninger. St.meld. nr. 20 (2000 – 2001) Om korte yrkesrettede utdanninger etter videregående opplæring ble lagt frem våren 2000. I denne meldingen ble det ikke lagt opp til å regulere utdanningene på dette nivået i en egen lov, både fordi markedet i stor grad kunne håndtere disse, samt at den daværende regjering mente at utviklingen av korte yrkesrettede utdanninger i større grad burde finne sted ved de statlige høgskolene. Ved behandling av St.meld. nr. 20 (2000 – 2001), jf. Innst. S. nr. 177 (2000 – 2001), ønsket Stortinget en oppfølging mer i tråd med forslagene fra Berg-utvalget i NOU 2000: 5 Mellom barken og veden. Stortinget fattet følgende vedtak i Innst. S. nr. 177 (2000 – 2001): "Stortinget ber Regjeringa leggje fram forslag til lov om fagskuleutdanning, som også inkluderer lovreglar om teknisk fagskule. Lova må ha eit perspektiv som sikrar stabile og gode arbeidsvilkår til yrkesretta utdanningar og utdanningar retta mot andre samfunnsbehov etter vidaregåande opplæring. Stortinget ber Regjeringa kome med framlegg som gjer det klart at privatskulelova også skal gjelde fagskuleutdanning." Dette lovforslaget er en oppfølging av Stortingets vedtak i Innst. S. nr. 177 (2000 – 2001). Både private og offentlige utdanningtilbud Forslag til lov om fagskoleutdanning omfatter både private og offentlige yrkesrettede utdanningstilbud som bygger på videregående opplæring eller tilsvarende realkompetanse, og som har et omfang tilsvarende minimum et halvt års (ett semester) og maksimum to års (fire semestre) utdanning på fulltid. Godkjenning og kvalitetssikring Departementet ønsker at utdanningstilbud av god kvalitet på dette området skal kunne få en offentlig godkjenning. Dette vil gi utdanningstilbudene anerkjennelse og økt status, og studentene vil få større trygghet og bedre informasjon ved valg av studietilbud. Dette lovforslaget innebærer at Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (NOKU) får i mandat å foreta godkjenning av fagskoleutdanning. Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen etableres i forbindelse med Kvalitetsreformen i høyere utdanning, jf. Innst. S. nr. 337 (2000-2001) og Ot.prp. nr. 40 (2001-2002), og vil være operativt fra 1. januar 2003. NOKU skal ha som overordnet formål å kontrollere kvaliteten ved norske institusjoner som tilbyr høyere utdanning. NOKUs oppgaver skal være følgende: evaluering av institusjonenes system for kvalitetssikring akkreditering av studietilbud revidering av akkreditering som allerede er gitt evalueringer av betydning for å kunne bedømme kvaliteten i høyere utdanning. Departementet kan pålegge NOKU å foreta slike evalueringer generell godkjenning av utdanning fra institusjoner som ikke går inn under lov om universiteter og høyskoler. Akkreditering er definert som "en faglig bedømming av om en høyere utdanningsinstitusjon eller de studier denne tilbyr fyller et gitt sett av standarder". Akkreditering skal baseres på evaluering foretatt av eksterne sakkyndige oppnevnt av organet, og er en forutsetning for at en institusjon kan tilby utdanninger som er etablert med hjemmel i universitets- og høyskoleloven. Akkreditering av institusjoner vil særlig være aktuelt ved endret institusjonstilknytning, for eksempel dersom en statlig høyskole søker om å endre status til universitet. Et av organets sentrale oppgaver skal være evaluering av institusjonenes interne systemer for kvalitetssikring. Institusjonene selv har ansvar for å utvikle og vedlikeholde gode kvalitetssikringssystemer. Dersom disse systemene ikke er tilfredsstillende, vil institusjonenes myndighet til å etablere nye studier kunne trekkes tilbake. Et vesentlig aspekt ved organets virksomhet er å følge opp godkjente utdanningstilbud med sikte på å sikre god kvalitet over tid. Organet vil ha fullmakt til å foreta revisjon av akkrediteringer som allerede er gitt, dersom kvaliteten ikke er tilfredsstillende. Et overordnet prinsipp er organets uavhengighet, noe som betyr at departementet ikke kan gi organet pålegg utover det som er hjemlet i lov og forskrift, og at departementet ikke kan overprøve beslutninger fattet av NOKU. Organets kjernekompetanse vil være evalueringsfaglig. Ekspertise på ulike fagområder vil trekkes inn i eksterne komiteer som benyttes ved organets vurderinger. Departementet mener det vil gi positive synergieffekter at den faglige kompetansen som bygges opp i NOKU, også anvendes på andre utdanningsområder enn høyere utdanning. Dette organet vil bygge opp unik nasjonal kompetanse, og en godkjenning gitt av organet vil være et offentlig kvalitetsstempel og vil gi status til de utdanninger som er godkjent. I tillegg er departementets vurdering at dette vil være den minst byråkratiserende måten å etablere et godt kvalitetssikringssystem for fagskoleutdanningene på, ved at dette legges til et allerede etablert organ. På denne måten blir utnyttelsen av både faglige og administrative ressurser best mulig. Fagskoleutdanninger vil skille seg fra høyere utdanning på flere måter. Etter departementets syn vil det for eksempel være lite aktuelt å foreta institusjonsakkreditering av fagskoleutdanning på linje med institusjoner innen høyere utdanning. Det vurderes som mest aktuelt å foreta godkjenning av selve utdanningstilbudene og av utdanningsinstitusjonenes interne kvalitetssikringssystem. Godkjenning av utdanningstilbud vil si at en tilbyder av fagskoleutdanning blir godkjent for å gi tilbud innenfor et visst fagområde, men får ikke generell godkjenning for å opprette nye fagtilbud på andre områder. En godkjenning av utdanning bør gi institusjonen rom for fleksibilitet og mulighet til en viss endring av tilbudene innenfor fagområdet. Ved etablering av NOKU utarbeides det forskrifter for akkreditering og evaluering spesifikt knyttet til høyere utdanning. Det vil måtte utarbeides egne forskrifter for godkjenning av fagskoleutdanning. Departementet vil utarbeide slike forskrifter i samarbeid med organet og representanter for fagskoleutdanningene. Forholdet til Statens Lånekasse for utdanning Mange utdanningstilbud på dette området som i dag ikke er godkjent etter en utdanningslov eller mottar offentlig tilskudd til driften, er godkjent for støtterett i Statens lånekasse for utdanning (Lånekassen). Det vil si at studentene har rett til å motta stipend og lån fra Lånekassen på linje med studenter ved for eksempel universiteter og høyskoler. Jf. punkt 2.2 legges det i dette forslaget opp til at Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen også skal godkjenne utdanningstilbud etter lov om fagskoleutdanning. I forslaget legges det videre opp til at utdanninger som av organet blir godkjent etter lov om fagskoleutdanning, automatisk også er godkjent for støtterett i Lånekassen. Ved ikrafttredelse av denne lov vil det settes som en forutsetning at nye utdanninger må være godkjent av NOKU for å få støtterett i Lånekassen. De utdanningstilbudene som i dag er godkjent for støtterett i Lånekassen vil beholde denne. Dersom disse imidlertid velger å bli vurdert av NOKU med sikte på godkjenning, og ikke blir godkjent, vil de også miste støtteretten i Lånekassen. Et formål ved å legge godkjenning av disse utdanningstilbudene til NOKU, er å rendyrke Lånekassens virksomhet i større grad ved at godkjenninger utføres av det organet som har dette som kjernekompetanse. Dette vil også innebære en administrativ forenkling for Lånekassen. Nødvendige forskriftsendringer i Lånekassens regelverk vil bli foretatt etter at forslag til lov om fagskoleutdanning er behandlet av Stortinget. I dette lovforslaget skilles det mellom godkjenning som fagskoleutdanning og offentlig tilskudd. En offentlig godkjenning som fagskoleutdanning vil dermed ikke innebære en automatisk rett til å få offentlig tilskudd. Det legges til grunn at det i utgangspunktet er etterspørsel og betalingsvilje i markedet som bør være styrende for tilbudet av privat fagskoleutdanning. Lovforslaget åpner imidlertid for at det kan gis offentlig tilskudd til private utdanningsinstitusjoner som tilbyr utdanning som er godkjent etter lov om fagskoleutdanning, dersom det foreligger et særskilt samfunnsmessig behov for en viss type utdanning, og det er ønskelig å stimulere til at flere tar slik utdanning. Det bevilges i dag ikke midler over statsbudsjettet til private fagskoleutdanninger, og det legges til grunn en restriktiv linje når det gjelder eventuelle bevilgninger til disse type utdanningene. Departementet ønsker å vinne erfaringer med den nye loven før eventuelle bevilgninger vurderes. Det er likevel ønskelig å ha en åpning i loven for å legge til rette for en likestilling mellom private og offentlige utdanningstilbud ved vurdering av offentlig finansiering. Mange av de private utdanningene på dette nivået tar høye skolepenger for å finansiere driften. Ved søknader om statlig tilskudd vil bl.a. nivået på skolepenger bli vurdert. Offentlig tilskudd skal ikke være kostnadsdrivende, og det må være et grunnleggende prinsipp at offentlig tilskudd skal komme studentene til gode. Dette tilsier en begrensning på eiers mulighet til å ta utbytte av driften dersom de mottar offentlig tilskudd. Særskilt om teknisk fagskole Teknisk fagskole er det eneste offentlige utdanningstilbudet som bygger direkte på den fagopplæringen studenten har fra videregående opplæring, uten krav om tilleggsutdanning. Teknisk fagskole tilbyr bl.a. linjer for bygg og anlegg, elektronikk, driftsteknikk, petroleumsteknologi, kjemi og prosess, maskinfag, maritime fag og fiskerifag. Teknisk fagskole utdanner ledende driftspersonell og mellomledere i ulike bransjer innen håndverk, industri og byggevirksomhet. Før Reform 94 var teknisk fagskole en del av videregående opplæring. For å sikre skoleslaget i påvente av forslagene fra Berg-utvalget gjorde Stortinget våren 1998 vedtak om å be Regjeringen legge fram forslag til lov om teknisk fagskole. Loven trådte i kraft 28. januar 2000 og gir en forpliktelse for fylkeskommunene til å planlegge og gi tilbud om teknisk fagskole i tråd med nasjonale mål, søkernes ønsker, arbeidslivets behov og behovet for øvrig i samfunnet for slik utdanning. Til tross for at loven skulle sikre tilbud om teknisk fagskole, har omfanget blitt ytterligere redusert. Fra over 6 000 studenter i teknisk fagskole i 1992, da vedtak om Reform 94 ble gjort, har studenttallet gått gradvis nedover og er i inneværende skoleår rundt 3 000. Plikten til å tilby teknisk fagskole blir av fylkeskommunene oppfylt i svært ulik grad, og søkertall varierer både mellom skoler og fagtilbud. Siden teknisk fagskole i dag ikke er en del av grunnskole eller videregående opplæring, legges det i dette lovforslaget opp til at det ikke lenger skal være en plikt for fylkeskommunen å tilby teknisk fagskole, men en mulighet. Fylkeskommunene vil dermed stå fritt til å tilby denne utdanningen. Tekniske fagskoler er i dag finansiert innenfor rammeoverføringen til videregående opplæring i fylkeskommunene. Samtidig med at plikten til å tilby teknisk fagskole bortfaller, foreslås det at midlene som i dag benyttes i fylkeskommunene til drift av teknisk fagskole, trekkes ut av rammetilskuddet og benyttes til å etablere en tilskuddsordning basert på faktisk aktivitet. Dette vil innebære at de fylkeskommunene som velger å tilby teknisk fagskole, vil få offentlig tilskudd til dette. Det legges opp til at finansieringsordningen vil være rammestyrt, noe som innebærer at budsjettnivået vil sette begrensninger på antall studieplasser som tilskuddsordningen kan finansiere. Det foreslås at lov av 28. januar 2000 nr. 9 om teknisk fagskole blir opphevet ved ikrafttredelse av lov om fagskoleutdanning. Særskilt om videreutdanninger for helse- og sosialpersonell Ved innføringen av Reform 94 ble det bestemt at utdanningsmyndighetene ikke lenger skulle ha ansvar for de tidligere videreutdanningstilbudene for hjelpepleiere. Denne type videreutdanning mistet offentlig godkjenning og økonomisk støtte, og deltakerne fikk ikke lenger støtte fra Lånekassen. Utdanningene har siden kommet i gang på initiativ fra arbeidsgiver eller arbeidstaker, og har fått noe statlig støtte som ledd i handlingsplanen for helse- og sosialpersonell 1998-2001. Det utvikles stadig nye videreutdanningstilbud for helse- og sosialpersonell, bl.a. også for omsorgsarbeidere. I år 2000 var det over 1 000 personer som deltok i videreutdanningsopplegg i helse- og sosialfagene, av minst ett semesters varighet og med støtte fra arbeidsgiver. I tillegg er det mange som deltar i slik videreutdanning på eget initiativ. Departementet mener det er viktig at også disse utdanningstilbudene kan omfattes av lov om fagskoleutdanning, med mulighet til å få en offentlig godkjenning gjennom NOKU og støtterett i Lånekassen. En offentlig godkjent videreutdanning og støtterett i Lånekassen vil gjøre grunnutdanningen mer attraktiv, og vil kunne bedre søkertallene til helse- og sosialfagene innen videregående opplæring. Særskilt om utdanninger som i dag er godkjent etter privatskulelova § 3 e) Departementet arbeider med en revidering av privatskulelova, bl.a. med sikte på å rendyrke denne til å gjelde opplæring på grunnskole og videregående nivå. Se høringsbrev av 18. april 2002 om forslag til lov om frittstående skoler. Flere av utdanningstilbudene som i dag er godkjent etter privatskulelova § 3 e) vil kunne sies mer naturlig å høre hjemme under lov om fagskoleutdanning enn under privatskulelova. I forbindelse med revisjon av privatskulelova og fremleggelse av forslag til lov om fagskoleutdanning legges det opp til å foreta en vurdering av aktiviteten ved utdanninger som i dag er godkjent etter privatskulelova § 3 e), med sikte på eventuell endring av lovtilknytning. Dersom en vurdering av disse skolenes aktivitet tilsier en endret lovtilknytning, og disse skolene blir godkjent etter lov om fagskoleutdanning, foreslås det at de beholder det statlige tilskuddet. Midlene overføres til den nye tilskuddsordningen for fagskoleutdanninger. Forslaget til lov om fagskoleutdanning kan gjennomføres innenfor dagens budsjettrammer. Midlene som i dag benyttes til drift av teknisk fagskole over rammetilskuddet til fylkeskommunene, foreslås trukket ut av rammetilskuddet og benyttet til å etablere en tilskuddsordning basert på aktivitet. Loven skiller mellom godkjenning og tilskudd, slik at en godkjenning ikke betyr automatisk rett til offentlig tilskudd. Finansieringsordningen forutsettes å være rammestyrt, noe som innebærer at nye søknader om tilskudd vil måtte bli vurdert i forhold til de årlige statsbudsjettene. Etablering av tilskuddsordningen vil kunne medføre økt press om offentlig tilskudd fra nye utdanninger som blir godkjent gjennom Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen. Det legges imidlertid til grunn at det i utgangspunktet er markedets etterspørsel og betalingsvilje som skal være styrende for tilbudet av fagskoleutdanning. Synliggjøring og anerkjennelse av fagskoleutdanninger kan bidra til større tilbud og etterspørsel etter slik utdanning. Man vil dermed kunne oppnå en samfunnsøkonomisk gevinst ved at flere velger å ta fagskoleutdanning i stedet for høyere utdanning, både ved innsparte ressurser i høyere utdanning og ved at flere kommer tidligere ut i arbeidslivet. Siden mange av utdanningene som i dag ikke er godkjent etter en utdanningslov eller har offentlig tilskudd, allerede er godkjent for støtterett i Lånekassen, antas det at innføring av loven ikke vil medføre økte utbetalinger i form av stipend og lån. Ved at godkjenning av disse utdanningene overføres fra Lånekassen til NOKU, vil dette medføre en administrativ forenkling i Lånekassen. En utvidelse av NOKUs mandat til også å omfatte godkjenning av fagskoleutdanninger vil medføre en økning i organets administrative kostnader. De totale administrative kostnadene begrenses imidlertid av at godkjenningsordningen legges til et organ som allerede er etablert. Virkeområde for loven Loven gjelder for korte yrkesrettede utdanninger som bygger på videregående opplæring eller tilsvarende realkompetanse, og som har minimum et halvt års og maksimum to års varighet. Lovforslaget omfatter offentlige og private yrkesrettede utdanningstilbud som ligger innenfor lovens virkeområde og som for øvrig oppfyller lovens krav. Utdanningen må være av en slik karakter at den retter seg mot et særskilt yrke. Det er et krav at utdanningen skal bygge på videregående opplæring eller tilsvarende realkompetanse. Dette vil si at fagskoleutdanning skal ligge på et høyere nivå enn videregående opplæring. Kravet til varigheten av utdanningen settes til minimum et halvt år (ett semester) og maksimum to år (fire semestre). Dette skal tilsvare utdanningens normerte lengde, men det er mulig å tilby utdanningen på deltid og i moduler. Fagskoleutdanning som er av kortere varighet enn et halvt år/ett semester kan ikke godkjennes etter denne loven. Det vil være Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen som vurderer om utdanningen er en fagskoleutdanning på nivået over videregående utdanning eller høyere utdanning m.v., jf. også § 2. Lovforslaget omfatter bl.a. teknisk fagskole som i dag er godkjent etter egen lov. Teknisk fagskole skal bidra til å dekke arbeidslivets behov for ledelsesutdanning, utdanning til avanserte tekniske oppgaver og utdanning for å fylle nasjonale og internasjonale sertifiseringskrav. I dagens lov om teknisk fagskole er fylkeskommunene pålagt å tilby teknisk fagskole. Dette lovforslaget legger til grunn at denne plikten faller bort ved ikrafttredelse av lov om fagskoleutdanning. I tillegg kan loven omfatte aktuelle utdanninger som i dag er godkjent etter privatskulelova § 3 e), for eksempel kunstskoler og bibelskoler som gir tilbud om en yrkesrettet utdanning, eksempelvis bibelskoler som tilbyr pastorutdanning. Skoler som i dag er godkjent etter privatskulelovas § 3 e), må vurdere sin aktivitet i forhold til en evt. endret lovtilknytning. Dersom lovtilknytningen endres for disse skolene vil de beholde det offentlige tilskuddet som de i dag mottar under privatskulelova. § 2 Godkjenning En utdanning som faller inn under definisjonen i § 1, kan etter søknad godkjennes. Godkjenning foretas av det organ departementet bemyndiger. Departementet gir nærmere forskrifter om godkjenningsordningen. Departementet foreslår at godkjenning av fagskoleutdanning, jf. forslagets § 1, legges til Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (NOKU). Dette er et uavhengig organ som primært blir etablert for å foreta akkreditering og evaluering av høyere utdanning. Fagskoleutdanning vil på flere måter skille seg fra høyere utdanning, og det vil være behov for å utarbeide egne forskrifter for godkjenning av fagskoleutdanning. Departementet vil utarbeide slike forskrifter i samarbeid med NOKU og representanter for fagskoleutdanningene. Utdanningstilbud som ikke er godkjent etter en utdanningslov, og som ikke har direkte offentlig tilskudd, kan etter dagens ordning godkjennes for støtterett direkte i Lånekassen. Det er Lånekassen som har ansvaret for å godkjenne slike utdanninger for støtterett. Ved ikrafttredelse av denne lov forutsettes det at nye utdanninger må godkjennes av NOKU for å kunne få støtterett i Lånekassen. Det vil dermed ikke lenger være mulig å få en direkte godkjenning for støtterett i Lånekassen. Departementet foreslår videre at det skal være en automatisk sammenheng mellom faglig godkjenning foretatt av NOKU og støtterett i Lånekassen. De utdanningstilbudene som i dag er godkjent for støtterett i Lånekassen vil beholde denne ved ikrafttredelse av den nye loven. Dersom disse imidlertid velger å bli vurdert av NOKU med sikte på godkjenning, og ikke blir godkjent, vil de også miste støtteretten i Lånekassen. Forslaget innebærer at nye utdanningstilbud som er av kortere varighet enn et halvt år, ikke lenger vil kunne bli godkjent for støtterett i Lånekassen. Dette utfra vurderingen av at behovet for støtte til livsopphold er begrenset ved utdanninger som er kortere enn ett semester. § 3 Offentlig tilskudd til fagskoleutdanning Det kan gis offentlig tilskudd til fagskoler som tilbyr utdanning godkjent etter denne loven. Departementet kan gi nærmere forskrifter om vilkår, størrelse og beregning av tilskudd. Offentlige tekniske fagskoler er i dag finansiert over rammetilskuddet til fylkeskommunene. Midlene som benyttes til teknisk fagskole vil trekkes ut av rammetilskuddet og bli benyttet til å etablere en tilskuddsordning basert på studenttall. Departementet vil i forskrift gi nærmere regler om størrelse og beregning av tilskudd til offentlige tekniske fagskoler. Lovforslaget åpner for at det kan gis statlig tilskudd til private utdanningsinstitusjoner som er godkjent etter lov om fagskoleutdanning, dersom utdanningen vurderes å fylle særskilte behov i samfunnet. Offentlig godkjenning som fagskoleutdanning etter loven innebærer dermed ikke samtidig at skolen har en rett til offentlig tilskudd. Det vil imidlertid være en forutsetning for tilskudd at skolen er godkjent etter loven. Det legges til grunn at det i utgangspunktet er etterspørsel og betalingsvilje i markedet som bør være styrende for tilbudet av fagskoleutdanning. Det bevilges i dag ikke midler over statsbudsjettet til private fagskoleutdanninger, og det legges til grunn en restriktiv linje når det gjelder eventuelle bevilgninger til disse type utdanningene. Departementet ønsker å vinne erfaringer med den nye loven før eventuelle bevilgninger vurderes. Det er likevel ønskelig å ha en åpning i loven for å legge til rette for en likestilling mellom private og offentlige utdanningstilbud ved vurdering av offentlig finansiering. Departementet kan trekke tilbake tilskudd dersom vilkårene ikke lenger er oppfylt. Departementet vil i forskrift gi nærmere regler om tilskudd, både til offentlige og private tilbydere av fagskoleutdanning. § 4 Skolens ledelse Institusjoner som tilbyr godkjent fagskoleutdanning skal ledes av et styre på minst tre medlemmer. Minst en representant valgt av og blant studentene har rett til å være til stede på møter i styret, til å si sin mening og få denne tilført protokollen. Styret er ansvarlig for at skolen drives i samsvar med de lover og regler som er gitt, at studentene får den opplæring som er forutsatt som grunnlag for godkjenningen, og at alle vilkår for eventuelle offentlige tilskudd overholdes. Styret selv, eller særskilt klageorgan oppnevnt av styret, skal behandle klager etter denne lov. Første og andre ledd gjelder ikke hvor en fylkeskommune er eier av skolen. Fagskolene skal ha en administrativ og faglig ledelse som skal stå for den daglige ledelse av fagskolen, innenfor de rammer og pålegg styret har gitt. Styret er øverste ansvarlig for driften av skolen. For å ivareta studentenes medbestemmelse foreslår departementet at en representant for studentene skal ha rett til å være til stede på styremøter, og representanten skal ha talerett samt mulighet for å få sine merknader nedfelt i en protokoll. Representanten er ikke medlem av styret og har ikke stemmerett. I de tilfeller hvor fylkeskommunen er eier av skolen stilles det ikke krav om styre. Fylkeskommunen er øverste ansvarlig, men kan selv organisere driften slik den finner det hensiktsmessig og det skjer innenfor de rammer loven fastsetter. Avsluttende vurdering og dokumentasjon § 5 Avsluttende vurdering og dokumentasjon Institusjoner som tilbyr godkjent fagskoleutdanning har ansvar for å gi studentene en avsluttende vurdering og de skal sørge for at studentene får dokumentert avsluttende vurdering og fullført utdanning. Studentenes kunnskaper og ferdigheter skal bli prøvd og vurdert på en faglig betryggende måte. Vurderingen av studentene skal bidra til å sikre det faglige nivået ved vedkommende utdanning. Avsluttende vurdering regnes som enkeltvedtak, jf. § 2 i forvaltningsloven. Reglene i forvaltningsloven kapittel IV – VI gjelder. Fagskoleutdanningen skal ha en avsluttende vurdering. Denne vurderingen kan ha ulike former, alt etter fagets innhold og karakter. Departementet foreslår at utdanningstilbyder skal ha ansvar for den avsluttende vurderingen. Det vil ikke bli fastsatt nasjonale forskrifter om vurdering. Departementet foreslår en forpliktelse til å sørge for at studentene får dokumentert fullført utdanning og avsluttende vurdering. Hvordan dette skal gjøres, er opptil utdanningstilbyder selv å fastsette. Departementet foreslår at forvaltningsloven gjøres gjeldende også for private institusjoner slik at studentene har rett til å klage på den vurderingen som er foretatt. Departementet foreslår videre at styret ved institusjonen er klageinstans ved klager på vurdering. § 6 Andre krav for godkjenning som fagskole Studentene kan ha et studentorgan for å ivareta studentenes interesser og fremme studentenes synspunkter overfor skolens ledelse. Det skal legges til rette for opprettelsen av studentorgan og for samarbeid med skolens ledelse. Fagskolen skal utarbeide planer som fastsetter innholdet i opplæringen og hvordan opplæringen skal gjennomføres. Fagskolen skal gi nødvendig informasjon og veiledning til søkere og studenter, herunder om utdanningstilbud, søknadsfrister og opptakskrav. Fagskolen skal ha forskrifter om opptak som inneholder krav til formell utdanning eller realkompetanse og regler om klage på opptak. Fagskolen skal fastsette krav til lærer- og instruktørkompetanse og ledelse. Avgjørelse om opptak regnes som enkeltvedtak, jf. § 2 i forvaltningsloven. Reglene i forvaltningsloven kapittel IV – VI gjelder. Forslaget innebærer ingen plikt til å opprette studentorgan, noe som må ses i sammenheng med forslagets § 4, hvor det stilles krav om at en representant valgt av og blant studentene skal ha rett til å være til stede på møter i styret. Dersom studentene ønsker dette, skal utdanningstilbyder legge til rette for opprettelse av et slikt organ og samarbeid. Forslaget innebærer at fagskolene har en generell plikt til å gi informasjon og veiledning til søkere og studenter, blant annet om de ulike utdanningstilbud, søknadsfrister og opptakskrav. Videre innebærer forslaget at fagskolene må ha forskrifter om opptak. Forskriftene må godta både formell utdanning og realkompetanse som opptaksgrunnlag. Forskriftene kan også inneholde andre regler, f.eks. om søknadsfrist. Det må gis regler om klage. Fagskolen må sette generelle krav til lærer- og instruktørkompetanse og ledelse. Realkompetanse skal vurderes som likeverdig med formell kompetanse. Departementet foreslår at forvaltningsloven gjøres gjeldende også for private institusjoner, slik at studentene har rett til å klage på opptak. Det foreslås videre at styret ved institusjonen er klageinstans ved klager på opptak. Denne lov trer i kraft fra det tidspunktet Kongen bestemmer. Fra samme tidspunkt oppheves lov av 28. januar 2000 nr. 9 om teknisk fagskole. Departementet tar sikte på å legge frem en Odelstingsproposisjon om lov om fagskoleutdanning i løpet av høsten 2002. Loven vil da tidligst kunne settes i verk fra høsten 2003. Forslaget innebærer at lov av 28. januar 2000 nr. 9 om teknisk fagskole blir opphevet når den nye loven trer i kraft. Teknisk fagskole blir etter dette omfattet av lovforslaget, jf. § 1 med merknad. Departementet ber om høringsinstansenes merknader innen 15. september 2002. Nina Rieker tlf. 22 24 76 08e-post: nir@ufd.dep.no Siv Hilde Lindstrømtlf. 22 24 76 24 e-post: shl@ufd.dep.no Heidi Keseler Vennertlf. 22 24 75 22e-post: hkv@ufd.dep.no Høringsbrevet er lagt ut på Odin under adressen: Siv Hilde Lindstrøm Vedlegg Lovtekst – forslag til lov om fagskoleutdanning Høringsbrev om ny lov om fagskoleutdanning – liste over høringsinstanser Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (NOKU)


Opplysningskontoret | Nytt fra UD: Oppblåsbare spesialsoldater By Oplysningskontorets korrespondent On January 30, 2010 · 8 Comments · In Innenriks Den oppblåsbare spesialsoldaten "Geir" sammen med en glad kameratgjeng som har fått hjelp til å løse en tvist med en lokal hallik. – Slik kan vi ikke ha det i verdens beste land i 2010, framhever han, og lover at det nå er slutt på røff behandling av overivrig narkopoliti, overspente lokale geriljaer og masete suvenirselgere. Tagged with → bjørnar brandtzæg • oppblåsbar • spesialsoldater • UD 8 Responses to "Nytt fra UD: Oppblåsbare spesialsoldater" sture slåen says: Om du er 36 år og fra Tomsvoll det dritervel de fleste i.. Pen er du heller ikke ! Nei til saken; Marokko-barna: De ble av privatpersoner med ja erfaring hentet rettmessig ut og hjem igjen til Norge etter mor sitt ønske. At noen slik som du Mr Synne skal blande det inn i noe du så absolutt ikke har begreper om – nei forhold deg til pisspreiket om deg selv og få deg en jobb eller fortsett dine nattlige rangler/krangler på både det ene og andre huset. For meg som mann vill jeg så absolutt ikke hatt deg i mitt hus ! Ei heller som venn på facebook... Uten medietekke says: Denne sture slåen må jo minst ha fått fyken av Synne.. Disse oppblåsbare spesialsoldatene er jo et godt tiltak. Siden jeg ikke er særlig pen og ikke har media-tekke, venter jeg i spenning på at tilbudet blir utvidet til oss på 2. klasse. (sture slåen må vel høre til på 3. klasse) Nordmenn / Norge gjør mye kriminalitet i utlandet. Halv ape says: French/ Moland, does it ring a bell? Same methods, same procedures!! Hollier-than-thou rethoric with dirty hands... Magne Hansen says: Rettmessig hentet hjem til Norge? Trodde man hadde marokkanske lover i Marokko jeg. Har mor fått rettens kjennelse for noe som helst. Forøvrig bør man starte med å vurdere kulturelle bakgrunner når man bestemmer seg for å gifte seg med Nord-Afrikanere. Ikke la seg blinde av kjærlighet. Sunn fornuft hører med også. Hvem faen bryr seg om det blir diplomatisk krise mellom Norge og Marokko? Khalid Skah er en konemishandler som mener han kan gjøre som han vil, og det med møkkaboka i hand.... Bra innleg Synne Starvik. Mennesker som “sture slåen” har etter alt å dømme blit seksuelt misbrukt i barndomen derfor manglende respekt for andre. Er det ikke vanlig å anklage alle menn i skilsmise sakker for kone mishandlere i Skjering staten! “Vet Ikke” du er fullt av møkk. 15tende Kolånnist says: Jeg leste en artikkel om å være en slik plystrer og plystreplikten og tenkte at nå er det min tur. Som ansatt i militære etterrettningstjenesten som spesialsoldat så var jeg i avdelingen for spesialavfall. Altså det folk ikke vet det er at vi er en ca 250 mann som tar oss av avfallet til Dronning Sonja, Prinsesse Mærtha og Kronprinsesse Mette Marin. For som dere kansje vet så kan vi ikke tillate oss at Rojalt blod fra eggløsninger og slikt bli igjen i utlandet, nei her er det en haug med hemmelige forskrifter grunnet rikets sikkerhet blir fulgt til punkt å prikke. For å sikre en brukt tampong av en av våre Rojale kommer tilbake til Norge og blir destruert på forsvarlig vis, krever et team på ca 12 mann avhenngig av hvor tilklinet tampongen er. Dette er bare et av mange eksempler jeg kan plystre på når det kommer til våre vannvittig hemmelige tjenester. Jeg vil takke opplysningkontoret for at jeg har fått plystret ut og skal feire dette med å drekka som bare faen. Schåll for Røde Sonja!


Sarpsborg kommune - Vaksinasjonssenteret flytter til stor sal >Vaksinasjonssenteret flytter til stor sal Vaksinasjonssenteret flytter til stor sal Antall vaksinedoser kan øke framover. Derfor flytter vaksinasjonssenteret inn i den største salen ved Quality hotel. Her har vaksinasjonssenteret kapasitet til å vaksinere over 10.000 sarpinger hver uke. - Vi gjør oss nå klare for at vi får flere vaksinedoser, og flytter derfor til et større lokale. Vi vet ikke hvor mange doser vi får fra uke til uke, men sentrale myndigheter har varslet at dette vil øke en del i april og enda mer i mai, sier helsesjef Øivind W. Johansen. Til og med uke 12 har 7646 sarpinger fått en dose, mens 3994 har fått to doser, men vaksinasjonssenteret har kapasitet til å vaksinere langt flere enn dette. Vaksinasjonssenteret i Sarpsborg tar ikke påskeferie og denne uken settes over 1700 doser på tirsdag, onsdag og torsdag. Sender ut tilbud om vaksinasjon Denne uka fortsetter kommunen å sende ut tilbud til personer som har særlig høy risiko i alderen 18-64 år, i tillegg til personer mellom 65 og 74 år. I sistnevnte gruppe er det de som er født i 1950 og noen fra 1951 som får tilbud. Alle som skal vaksineres i uke 14, vil få enten vaksinen Moderna eller Pfizer. Det er viktig at du bekrefter timen så fort du kan ved å klikke på lenken i sms-en. Om du ikke får det til, spør en du kjenner om hjelp. Les mer om hvordan du bekrefter her. Folkehelseinstituttet har lagt ut en oversikt over hva slags underliggende sykdommer som anses å utgjøre en særlig høy risiko for alvorlig sykdom ved koronasmitte: Annen svært alvorlig sykdom kan også gi økt risiko for alvorlig forløp av koronaviruset. Vaksinasjon i slike tilfeller vurderes individuelt av lege. Det er fastlegene som sender kommunen lister over hvem som skal prioriteres. Andre underliggende sykdommer Når kommunen har gitt tilbud til alle i alderen 65-74 år og de som har særlig høy risiko, er det personer med andre underliggende sykdommer som skal prioriteres. Det gjelder disse sykdommene: Også her er det fastlegene som rapporterer til kommunen hvem som tilhører denne kategorien. Les mer om koronavaksinasjonen i Sarpsborg her.


Holmenkollen, Koronaviruset | Helsedirektoratet: - Vurderer å avlyse onsdagens sprint og Kollen-helga Helsedirektoratet: - Vurderer å avlyse onsdagens sprint og Kollen-helga Coronaviruset kan få konsekvenser for idrettsarrangement også i Norge. 02.03.20 11:52 02.03.20 15:32 Onsdag er det sprint-verdenscup i Konnerud, og kommende helg er det verdenscup i hopp, langrenn og kombinert i Holmenkollen. Tidligere mandag ble det meldt at det kunne bli avlysninger på grunn av coronaviruset, men i en pressemelding sendt ut klokken 15.06 mandag skriver arrangøren at det ikke er planer om å avlyse. - Ingen planer om å avlyse Holmenkollen Skifestival (HKS) skriver at de har vært i direkte dialog med Folkehelseinstituttet i etterkant av mandagens pressekonferanse i regi av Helsedirektoratet. - De bekrefter det de har sagt til oss tidligere. Det er ingen planer om å avlyse HKS-arrangementer per nå. HKS forholder oss dermed til tidligere oppgitt informasjon, heter det i en pressemelding. - Den informasjonen tilsier at det er trygt å samles på arrangementer og at det er trygt å konkurrere så lenge man er frisk og ikke har vært i nærkontakt med en smittet person. HKS planlegger derfor og er klare for å gjennomføre både Skifest og Raw Air, samt verdenscupavslutning i skiskyting, står det videre i pressemeldingen. HKS hevder å ha hatt en god dialog med Helsedirektoratet, og de sier følgende: - Helsedirektoratet vil være tydelige på at det ikke foreligger noen konkrete planer om å avlyse arrangementet i Holmenkollen, men vi overvåker situasjonen og har en god dialog. Skulle risikobildet med hensyn til spredningen og alvorlighetsgraden av coronaviruset endre seg vesentlig i den norske befolkningen, opplyser HKS at de vil følge de rådene som myndighetene til enhver tid gir. - Vurderer å avlyse Helsedirektoratet og fagdirektør Svein Lie sa på en pressekonferanse tidligere mandag at de kommende verdenscuprennene i Konnerud og Oslo kunne være i fare. - Det er sånn at i øyeblikket har vi vurdering av store arrangement i sin alminnelighet, men det er ikke nå fattet noen konklusjon på det. Det som teller er ansamling av mennesker i et lite området hvor man er tett på hverandre, sier han på pressekonferansen. - Er det aktuelt å avlyse disse arrangementene? - Det er det som vurderes. Så må vi se hva vurderingen blir, men det er aktivt vurdering av det, ja, bekrefter Lie. - Når blir avgjørelsen tatt? - Nødvendigvis må dette skje i løpet av få dager fordi det snart er arrangementer, men vi har ikke noen konklusjon på det akkurat nå, sier han. LES OGSÅ: Sportsintervjuet: Dag-Eilev Fagermo Holmenkollen: - Ingen grunn til å endre planer Ledelsen i Holmenkollen skifestival er ikke like stresset. De opplyste til NTB at det har vært kontakt med Folkehelseinstituttet og at man følger de råd som blir gitt. - Per i dag (mandag) er det ikke grunn til å endre planer for gjennomføring av skiidrettsarrangement. Det er trygt å samles på arrangementer og det er trygt å konkurrere så lenge man er frisk og ikke har vært i nærkontakt med en smittet person, skriver kommunikasjonssjef Ola Tangen i en redegjørelse. I henhold til de generelle rådene vil personer bli bedt om å holde seg hjemme dersom de har vært i høyrisikoområder som Kina, Iran, Sør-Korea og Nord-Italia og selv vært syke eller hatt kontakt smittede. Så langt er det bare Engadin skimaraton i Sveits som er blitt avlyst på grunn av coronaviruset. Men andre utendørsarrangementer har enten blitt utsatt eller fått deltakelsen sterkt begrenset på grunn av faren for virussmitte.


Renseanlegg for spylevann - mobil spyleplass | Grønn Marina Mobil spyleplass med renseanlegg Store mengder spillvann fra båtvask på land havner hvert år på sjøen. Dette spillvannet inneholder både partikler og organismer med et høyt innhold av miljøgifter som klassifiseres som spesialavfall. Enkelte av Norges ca 7000 havner og marinaer har en støpt spyleplate med en sandfangerkum. Den generelle oppfatningen i bransjen om at en sandfanger gir tilstrekkelig rensing av spillvannet, er beviselig feil. En sandfanger samler kun opp større partikler, mens vannet, som inneholder konsentrerte miljøgifter, blir ført tilbake til sjøen. Vi tror og håper at det er et tidsspørsmål før det kommer et forbud mot bruk av giftholdig bunnstoff i Norge. Inntil det skjer, vil det være behov for oppsamling og behandling av vann og avfall i forbindelse med vask av båter på land. Dagens praksis: organisk materiale fra båtvask blir kastet på sjøen. Disse inneholder konsentrerte miljøgifter som må behandles som spesialavfall. Spyling av båt: hvitt selvpolerende bunnstoff – dette vil vi ikke ha i sjøen I samarbeid med våre prosjektpartnere har vi utviklet en mobil spyleplass med et tilhørende renseanlegg som muliggjør nullutslipp i havner og marinaer. Dersom deres havn/marina allerede har opparbeidet en spyleplass, kan renseanlegget enkelt kobles til denne. Majoriteten av Norges havner har av ulike årsaker ikke en spyleplass tilgjengelig. Mange har unnlatt en installasjon ettersom de ikke har blitt pålagt det av myndighetene, mens mange har ikke har økonomi til det. Opparbeidelse av en permanent spyleplass kan fort beløpe seg til NOK 500 000. Alternativet er en rimelig og mobil løsning som ikke krever forarbeid, og som enkelt kan installeres ved behov. 1. Båten spyles over bassenget. Spillvann, bunnstoffrester og organiske materialer samler seg i et kontrollert område. 2. Spillvannet suges så opp i en mobil vanntank (trekammerbrønn). Her sedimenterer partiklene. 3. Vannet pumpes så fra opp fra vanntanken og inn i renseanlegget. Spillvann, bunnstoffrester og organiske materialer samler I anlegget er det fem stk containere som filtrerer spillvannet før det til slutt føres ut i sjøen. Etter filtrering får vannet en renhetsgrad opp til 99,9 %, hvilket betyr at tungmetaller, biocider og mikroplast ikke havner på sjøen. Grovt regnet antas det at fra nytt bunnstoff så lekker minst 50 tonn biocider ut til vann hvert år, mens 10 tonn avgis når båtene er på land for vask og vedlikehold. I tillegg kommer tilførsel fra gammelt bunnstoff som kan ligge i tykke lag på skrog. – COWI rapport 2017 – De fleste marinaer har en sandfanger, men den fanger kun opp de synlige malingsrestene. Giftstoffer og mikroplast ender opp i sjøen. Spar penger med mobilt anlegg Kostnaden med å etablere en permanent spyleplate er stor! Det mange ikke tenker på, eller budsjetterer med, er det faktum at graving i forurenset grunn (i båthavnen) er søknadspliktig og fordyrende. Det som graves opp er klassifisert som spesialavfall og må deponeres i et egnet mottak. Ved å gå til anskaffelse av en mobil spyleplass vil havner og marinaer unngå kostbare investeringer i form av graving, støping etc. I tillegg vil en mobil spyleplass forenkle logistikken i havnen. Og sist, men ikke minst, den kan installeres umiddelbart. Ettersom spyling og vask av båter hovedsakelig skjer i en kort tidsperiode på høsten i forbindelse med båtopptak, bør det være høyst mulig med en samkjøring mellom kommuner og båtforeninger, eller båtforeninger seg imellom. Ta kontakt for informasjon eller avtale om en befaring. Hvorfor IFAB Filtrering? Vi har valgt å samarbeide med det svenske selskapet IFAB Filtrering, og deres produkt Haddock 600 filtersystem, grunnet deres lange erfaring og leveranser av kvalitetsprodukter til en overkommelig pris. Haddock 600 er det mest utbredte renseanlegget i svenske havner pr idag. Ettersom anlegget er mobilt, blir installasjon og drift kraftig forenklet sammenlignet med alternative rensesystemer. Med overlegen rensekvalitet og unngåelse av kostbare serviceavtaler, er Haddock 600 uten tvil det produktet som prosjekt Grønn Marina vil anbefale til Norske havner og marinaer. Se utvidet produktinformasjon på www.haddock600.se og/eller kontakt oss for ytterligere informasjon.


Får ikke Dolby Digital lyd fra CD HD PVR via Receiver Tråd: Får ikke Dolby Digital lyd fra CD HD PVR via Receiver 09-18-2008, 09:10 #1 Noen som kan svare meg på hvorfor jeg ikke får digital lyd fra decoderen som er koblet opp med HDMI til Onkyo 905? En annen sak er at bildet blir dårligere med bruk av HDMI på vanlige SD sendinger, så jeg måtte koble scart fra decoder til TV for å for skikkelig kvalitet på SD sendinger og bruker HDMI fra decoder til onkyo 905 for å se HD sendinger, noe som er tungvint. Jeg mener at denne CD decoderen er halvferdig og har ennå ikke bestemt meg for å beholde den Er det noen som også vet om CDs andre tuner uten opptaksmulighet er bedre på lyd og bilde(SD) enn HD PVR 09-18-2008, 09:14 #2 Hos meg er det kun dårlig stereo 2.0 på vanlige kanaler. Det er kun på HD kanalene at det er god lyd, men den er kun oppført som 2.0. 09-18-2008, 17:16 #3 Når kanalen sender "AC3" er det vel dolby digital?, men det står ikke det på displayet i 905en som det gjør med DVD og PS3, så jeg vet ikke hva som er galt 09-18-2008, 18:20 #4 Jeg har ingen problemer med Dolby Digital fra HD-PVR. Du må aktivere "hjemmekino" i lydoppsett. Når det er gjort så overfører HD-PVR Dolby Digital over S/PDIF dersom kanalen sender Dolby Digital. De normale formene for Dolby Digital er Dolby Digital 2.0(stereo) og Dolby Digital 5.1. Alle andre kanaler sender digital MPEG1 Layer II lyd. Når HD-PVR er satt opp til "hjemmekino" og kanalen ikke sender Dolby Digital (2.0 eller 5.1) så konverterer HD-PVR'en MPEG1 lyden til digital PCM og overfører dette over S/PDIF. Via HDMI sendes det ikke Dolby Digital. Via HDMI er det alltid digital ukomprimert PCM lyd. Kanaler som sender Dolby Digital lyd er: Alle kanalene listet opp sender ALLTID Dolby Digital lyd. Alle kanalene bortsett fra DISCOVERY HD sender også MPEG1 lyd i tillegg til Dolby Digital. 09-18-2008, 20:13 #5 Takker for et meget godt og utfyllende svar Jeg må si jeg stusser når du sier HDMI ikke overfører digital lyd slik som DVD spilleren og PS3 som begge er koblet med HDMI til forsterkeren, så jeg MÅ altså ha en coax kabel fra decoder til forsterker for å få digital lyd? 09-19-2008, 10:41 #6 Må ha en Coax ja, dette er lovt fikset i en senere software. 09-19-2008, 11:42 #7 I denne tråden finner du mye informasjon om HD-PVR, der er og resept på hvordan man får bedre SD bilde. fra, jeg, sendinger, som, til


Feriehus i Burriana-stranden: Villaer og mer | HomeAway Vi fant 4 266 ferieboliger – oppgi datoer for å se hva som er ledig Vis 1 133 Villaer Søk blant 4 266 ferieboliger I 2019 har vi 4 266 feriehus du kan velge blant i nærheten av Burriana-stranden. Med blant annet 1 133 Villaer og 1 883 Leiligheter/sameie, kan du finne et unikt selvbetjent overnattingssted hvor du kan bo med venner eller familie. De beste stedene for en ferie i nærheten av Burriana-stranden finner du på HomeAway. Det finnes mange flotte steder å besøke i Burriana-stranden, enten du skal på lang ferie eller bare vil ta en helgetur. Ifølge reisende med HomeAway er de fem mest populære reisemålene de følgende: Torrox: 3 259 ferieboliger HomeAway gir deg muligheten til å oppdage mange andre populære reisemål i Burriana-stranden! Bruk søkefunksjonen vår for å få tilgang til utvalget vi har av selvforsynte ferieboliger på andre populære reisemål. HomeAway har et stort utvalg av ferieboliger nær flotte steder å besøke i Burriana-stranden. Ifølge reisende med HomeAway er de fem mest populære severdighetene å bo i nærheten av, om det så er en lang ferie eller bare en helgetur, de følgende: Kirken i San Antonio: 4 411 ferieboliger Parroquia de San Andres Apostol: 6 058 ferieboliger Men det finnes mange andre severdigheter rundt i Burriana-stranden på HomeAway hvor du kan finne et sted å overnatte. Bare skriv inn reisemålet du vil til i søkefeltet vårt, så får du frem en rekke ferieboliger som burde friste.


september 2019 - Frol ILFrol IL NTFIK inviterer til sonemøte i friidrett for klubbene på Innherred. Møte finner sted i Trønderhallen 14. oktober. Se invitasjon: Innkalling til sonemøte i friidrett, Innherred Nytt toppløp av Tobias Tobias Alstad har hatt ei knallhelg under JEC i Frankrike. Under dagens stafett løp han en førsteetappe det står respekt av. – Dette var skikkelig artig, sa han etter løpet. [...] Knallsterkt av Tobias i Frankrike. I dag var det klart for langdistanse i JEC. Da forflyttet løperne seg opp i fjellene til rundt 1500 moh. Tobias var tent på å vise at han behersker de [...] Onsdag reiste Tobias Alstad til Frankrike for å slutte seg til resten av landslaget som skal løpe Junior European Cup (JEC) denne helga. JEC går sør-øst i Frankrike, med base [...] Mari brukte O-NM som oppladning. Gull i dag. Mari Kilskar Grevskott løp O-NM i skogsdistanser i Tønsberg forrige uke og helg. Der ble det gode plasseringer både på mellomdistansen og langdistansen. Og en flott stafett-etappe til slutt. I [...]


5. jan. 2015 10:47 Aksjonene mot tungtvannsanlegget på Rjukan må sees som en føre var-aksjon, skriver Thor Brynhildsen, tidligere avdelingssjef ved Forsvarsmuseet. Det skal nå sendes en TV-serie om tungtvannsaksjonen på Rjukan i 1943. Nå var det imidlertid slik at de tyske atomforskerne ikke arbeidet med å framstille noen atombombe. Det fantes således ikke noe «atombombeprogram» i Tyskland. Riktignok forelå det en hemmelig avhandling med tittelen: «Spørsmålet om utløsningen av kjernekjedereaksjoner», men noe offisielt atombombeprogram forelå ikke og ikke noe som kan kalles «Hitlers atombombe». De tyske atomforskerne kjente til teorier om spalting av atomer og kjedereaksjoner og muligheten for å bruke plutonium «som sprengstoff». De hadde selv vært med på å utvikle denne teorien. Men alt før krigen arbeidet tyske vitenskapsmenn med et uranprosjekt, eller U-prosjektet, som var den offisielle betegnelsen. Dette prosjektet dreiet seg om kontrollert spalting av atomer i forbindelse med en uranmile. I denne forskningen brukte tyskerne tungtvann for å kunne kontrollere spaltningen, tungtvann som de fikk fra Rjukan. Men de tyske atomforskerne gjorde det de kunne for å avlede myndighetenes oppmerksomhet fra bomben, og snakket heller om en «uranmaskin». Denne uranmaskinen skulle skaffe Tyskland elektrisk kraft, slik atomkraftanleggene gjør i dag. Fant ikke et eneste dokument om tysk atomforsking De øverste tyske militære myndigheter og Hitler var for øvrig ikke særlig opptatt av denne forskningen sett i militær sammenheng. Noe om en atombombe er heller ikke nevnt i «Fuhrer Conference» i engelsk oversettelse. De amerikanske militære etterforskerne som undersøkte de tyske arkivene etter krigen, fant ikke et eneste dokument som viste til tysk atomforsking med henblikk på å framstille en atombombe. Det fantes heller ikke fysisk materiale som kunne vise til slik forskning. Da de tyske atomforskerne, som satt i britisk forvaring i England, fikk vite at en atombombe var sluppet over Hiroshima, trodde de ikke at det kunne være en atombombe. Det måtte være noe «annet!». I boken «Som tusen soler» (Brighter than a Thousand Suns) av Robert Jungk kommer han nærmere inn på de tyske atomforskernes holdninger. Alt som er skrevet senere om en «Hitlers atombombe» er rene spekulasjoner En føre var-aksjon Det hører med til historien at de allierte myndigheter tidlig under krigen fikk klare signaler om at de tyske atomforskerne ikke arbeidet med å utvikle en atombombe. En må da kunne spørre: Hvorfor da aksjonene mot Hydros tungtvannsanlegg på Rjukan? I 1942-43 var utviklingen av USAs atombombe så vidt startet, og en visste jo ikke om de selv ville lykkes med å produsere en slik bombe. Og hva med tyskerne på sikt? Hvor lenge ville krigen vare? Tyskerne hadde kunnskapene! Aksjonene mot tungtvannsanlegget på Rjukan må sees i denne sammenheng, som en føre var-aksjon. Nyhetssak: 1.259.000 så Kampen om tungtvannet — høyeste dramaserietall siden 2009 Kronikk: Var Hitler en atombombe nær? Joacim Rønneberg til v. (spilt av Tobias Santelmann) gjør de siste forberedelser sammen med de øvrige sabotørene foran aksjonen på Vemork. Foto: Filmkameratene AS/Robert Holand Dreier


FAK Forum :: Bilder & Videoer Share Emne: Airsoft skader tor apr 02, 2009 9:49 pm Dette skjedde Pga ein tulling storma bunker med 450 fps full auto AG3 Emne: Re: Airsoft skader tor apr 02, 2009 10:40 pm suger å pille ut bb..dette skjer med fps til og med ned på 350fps..alt har med hvor man treffer og avstand Emne: Finlands hette tor apr 02, 2009 10:50 pm Finlands hette FTW! da går dei ikkje gjenom huden =) Emne: Re: Airsoft skader tor apr 02, 2009 11:02 pm er ikke oss...men er fra en norsk side. er slike ting som lett kan skje i sibo..der går ting veldig kjapt og det er reaksjon samt suprises.. men vi har hatt veldig mange close calls...blødene sår er blitt nærmest et vanlig syn..sår på øyelokk(en gang)sår i ansikt hals, kutt i leppa osv osv osv.. slike ting skjer uansett når SHTF..da er det ikke tid til å sikte seg inn på bryst osv. heldigvis har vi ikke mer fps enn en ca gj.snitt 350fps...men noen skader som var lagt med en full auto 400fps rifle var værst. Emne: Sant nokk tor apr 02, 2009 11:12 pm Tviler ikkje ein gang 400+ Fps på close hold er allt for heftig det gjør vondt kroppen Emne: Re: Airsoft skader tor apr 02, 2009 11:57 pm Emne: Det er nokk Espen som har gjenomgått mest fre apr 03, 2009 12:07 am Både hode og hals i løpet av noen uker Emne: Re: Airsoft skader fre apr 03, 2009 12:16 am hehe..tviler 450fps full auto kommer til å bli tillatt ever igjen Emne: Re: Airsoft skader fre apr 03, 2009 8:46 am Knipset ikke bilde, men blødende sår(opptil flere) og et arr som ennå er godt synlig burde være til skrekk og advarsel til den neste som kjører gung-ho mot meg. Da var jeg hyggelig mot en rookie, samme tabbe gjør jeg ikke igjen, og kolbe over kjeften er en mulig og garantert reaksjon. Ellers har jeg sett tannskader, vi har hatt en del fine treff i lepper og slikt som har gitt hevelse men stort sett har det gått fint. Så lenge man holder seg til reglene Bare husk at selv med 350fps har man en sikkerhetssone, og kommer man for nært, rop PANG! Dette betyr også at dersom noen roper PANG til DEG, vær gentleman(mann) og ta et treff... Innlegg : 6 Bustad : Huagesund. Emne: Re: Airsoft skader tir mai 12, 2009 2:44 am Alt me fornuft, er ikke noe annet å si. er du en idiot så går det utover alle andre. vær advart. Emne: SASvegard tir mai 12, 2009 9:36 pm Dette er for at folk skal vite at det er ikkje med fps som gjør spillet kjekkt for skader er noe me ikkje vil ha. me vil ha fart på kroppen og spill som er fun det er ikkje fun og bli skada. Det er rett og slett for kondis og oppfatning og problem løsninger eg spiller dette spillet og for å holde meg i form. Alle må bruke hode som noen av oss ikkje har gjordt Emne: Re: Airsoft skader FAK Forum :: Bilder & Videoer


Hva er Tchonga: Tchonga er et substantiv og adjektiv mannlig og feminin av det portugisiske språket, og betyr dumt, goofy, dumt, nerd . Dette er tilfelle av en pejorative term, som brukes til å beskrive en kuppet, apatisk, passiv person som har sakte resonnement. Imidlertid kan Tchonga også være en skjult person. Eks: Ikke stirrer på meg med det ansiktet av tchonga! Du vil gjøre som jeg fortalte deg! / Hun har det tchonga-ansiktet, men dypt ned er hun alltid hekta på hva som skjer! Tchonga er også reduksjonen av tchonga-monga, et uformelt begrep som betyr "sane person". Et synonym for tchonga er songa, og det er også songa-monga-uttrykket.


Norsk eller utenlandsk odds? | vianbefaler.com in Blogg - 26 May, 2017 I enhver diskusjon rundt norske eller utenlandske odds så må man skille mellom Norsk Tipping, norske avdelinger av internasjonale selskaper og rene internasjonale selskaper. Norsk Tipping har monopol og er underlagt visse regler og retningslinjer. Disse har stor innflytelse på hvilke odds selskapet kan gi. Basert på de tallene vi har innhentet så gir Norsk Tipping jevnt over like gode odds som andre selskaper, men de har et svært lite utvalg. Utvalget, altså hva du kan tippe på, er mye større hos andre selskaper. Så spillere som ønsker å tippe på utfallet av for.eks. den norske valgkampen eller hvordan været blir denne sommeren i Europa, så måtte man oppsøke utenlandske aktører. Blant disse aktørene er det større variasjon. De utenlandske aktørene kan deles inn i Nordiske og Internasjonale. De nordiske er de som tilbyr informasjon på norsk, men de behøver ikke å være basert i Norden. De har bare satset på dette markedet så de har tatt seg bryet med å få oversatt tekster til norsk/dansk/svensk og har knyttet til seg en rekke kjente norske og nordiske stjerner som setter odds, kommenterer kampene/omgangene/etc. Dette gir dem en utpreget nordisk profil. Så har man selskaper som ikke gjør dette, men som likevel er åpen for norske spillere. Det er helt klart, basert på tallene vi har sett, at det er de internasjonale selskapene som jevnt over gir den aller beste oddsen. Men når det kommer til kundeservice, betalingsmuligheter og mye annet, så skårer de stort sett lavere. Så vår konklusjon blir at vi anbefaler at spillere velger nordiske oddsselskaper for best odds under de beste omstendighetene.


P3.no Musikk » Sei Selina manglet forbilder i musikknorge – nå vil hun fylle det tomrommet Sei Selina er «Månedens urørt» med låta «R.I.P in real life». Hun spiller sin andre konsert noen sinne på årets Bylarm-festival. Foto: Ida Fiskaa – Vi skylder faktisk dritmange jenter med flerkulturell bakgrunn litt eksponering og noe å kjenne seg igjen i, sier «Månedens urørt» Sei Selina (22). Publisert 10.02.20, kl 14.21. / Oppdatert 10.02.20, kl 14.22. – Vi vet jo at vi trenger mer «pussy power». Kulturen jeg bringer er ny. Perspektivet jeg bringer er nytt. Ordene kommer fra Sei Selina (22), som akkurat har blitt kåret til «Månedens urørt» i februar. Urørt er P3s plattform for de ferskeste artistene i Norge, og hver måned trekkes det frem en artist som det norske publikumet bør bli enda bedre kjent med. – Med et tydelig uttrykk, solide tekster og inspirasjon fra vest-afrikansk musikk, leverer Sei Selina en energiboost av en låt i «R.I.P in real life». Dette er et navn det er verdt å merke seg for fremtidig pop og R&B, sier Urørt-sjef Nina Gjertsen. Savnet et større perspektiv Sei Selina vokste opp i det hun selv kaller et «blendahvitt» samfunn i Bærum, med en pappa fra Sierra Leone, en norsk mamma og to eldre brødre. Hun beskriver et musikalsk hjem med høyt volum sterkt preget av vest-afrikansk kultur. Instrumenter og kostymer lå slengt rundt i huset, hjemmet hadde høyt volum og vinylspilleren spilte Michael Jackson, Sam Cooke, Aretha Franklin og gospelmusikk. – Du må bare elske det du gjør. Samtidig som musikk var en stor del av hjemmet hun kom fra, manglet Sei Selina norske kvinnelige, musikalske forbilder med flerkulturell bakgrunn å se opp til som liten. – Jeg tror det hadde det gjort meg mer sikker. Jeg likte å tro at jeg at jeg var sikker på identiteten min, men det har vært viktig for meg å innrømme nå i ettertid, hvor mye rasisme det egentlig var. Og hvor usikker jeg ble rundt identitet, seksualitet, det å være mørk, å være kvinne. Jeg manglet noen som kunne synge om disse tingene. Har alltid stått opp for seg selv Det verste hun kunne oppleve var rasisme og sexisme. Hun beskriver det som en slags kløe på huden. Men Sei Selina har alltid stått opp for seg selv og andre. Om hun så eller opplevde noe, fikk de høre det. Nå vil hun bruke disse erfaringene i musikken. – Vi skylder faktisk dritmange jenter med flerkulturell bakgrunn litt eksponering og noe å kjenne seg igjen i, sier hun. Sei Selina spilte sin første konsert på Vill Vill Vest-festivalen i Bergen i høst. Foto: Amanda Iversen Orlich for Bergens Tidende. Farens bakgrunn har inspirert henne til å jobbe hardt for det hun har lyst til å bli. – Han kom fra det stereotypiske bildet vi i vesten har av Afrika. Fra å bo i en stråhytte i jungelen, til å leve her i Norge som arkitekt. Han har jobbet hardt for alt han eier. Hvis jeg jobber 20 % av det, så kan jeg gjøre og bli hva som helst – fordi jeg er født privilegert her i Norge. – Det finnes ingen oppskrift på hvordan man skal lykkes i dette, du må bare elske det du gjør og ha en gjennomføringskraft. Spiller på Bylarm I 2018 debuterte hun med låta «Young Samurai» og allerede da gikk stjerneskudd-alarmen hos flere norske musikksteder. Da hun spilte sin første konsert på Vill vill vest i 2019, ble hun hyllet av Bergens Tidende, som blant annet skrev at hun antagelig blir en av Norges største stjerner innen få år. Alt avhenger av henne selv framover. Nå er hun tilbake med «R.I.P in real life». I slutten av måneden spiller hun sin andre konsert noen sinne på bransjefestivalen Bylarm i Oslo, på P3s egen scene. Potensielt kan en opptreden på Bylarm føre til interesse fra plateselskap og nye festivalbookinger om man klarer å overbevise. Festivalens programsjef Joakim Haugland beskriver Sei Selina som en av de få utvalgte og at man bør følge med på henne fremover. – Hun er en av 22 artister som ble plukket ut av 1000 innsendte demoer. Det er med andre ord et nåløye. Kommer man gjennom det får man fokus og oppmerksomhet, og om det brukes bra kan alt ligge til rette for en karriere innen musikken. Alt avhenger av henne selv framover. Punkbandet Daufødt var «Månedens urørt» i januar. De skriver sinte tekster om Kristiansand, elsker å brøle folk i trynet og drømmer om å fylle Oslo Spektrum. Bli bedre kjent med dem her! Hvordan høres det ut når Daufødt covrer Veronica Maggio? Se video! Pasha og Coucheron har samarbeidet: – Vi tør å drite oss ut


Sharebox® vokser videre og plasserer millionordre hos Norautron AS - Norautron Sharebox® vokser videre og plasserer millionordre hos Norautron AS - Norautron by Silje Engebretsen | Feb 5, 2018 | News Arendalbaserte Sharebox vokser og har lagt ny produksjonsordre av skap hos Norautron. Skapene skal benyttes i den nye delingsøkonomien. Deling av biler gjennom tjenester som Nabobil og leiligheter gjennom Airbnb har ført til at stadig flere nøkler skal overleveres. Sharebox’s forretningside er å tilby enkel overlevering av nøkler ved å benytte deres app-styrte skap. De første installasjonene har vært en suksess, og det er nå blitt behov for å utplassere flere Sharebox skap. Norautron ble valgt som produsent etter en runde hvor flere leverandører ble vurdert. Sharebox har etablert tjenesten i de største byene i Norge gjennom 7-Eleven, Narvesen og Deli de Luca. 30 skap er dessuten utplassert på sentrale steder i København. Stockholm etableres i disse dager og salgsaktivitet er startet i flere europeiske land. Det er denne aktiviteten som fører til at det må produseres flere skap. «Vi er veldig glade for å bli valgt til å være med på veksten som Sharebox opplever» sier Gard Eliassen, daglig leder av Polinor AS, som er det Norautron selskapet som skal stå for leveransen. «Det er Norautrons evne som «One Stop Shop» som har vært avgjørende for å kunne tilby et konkurransekraftig tilbud til Sharebox. Vi dekker et stort spekter av tjenester utover tradisjonell EMS.» Veksten hos Sharebox henger også sammen med at Sharebox har videreutviklet skapene til å kunne være en integrert del av andre aktørers systemer. Det vil si at skapene ikke lenger bare kan styres fra Sharebox appene, men at også andre tillates å inngå avtaler med Sharebox om å kunne styre skapene direkte fra egne IT-systemer. Sharebox skap utplassert i København Gard Eliassen, Polinor AS For mer informasjon om Sharebox og Norautron/Polinor, vennligst kontakt følgende personer: CEO, Sharebox AS General Manager, Polinor AS Tel: +47 93 21 57 82 Sharebox AS ble etablert 10.01.2016 i Las Vegas og har hovedkontor på Hisøy utenfor Arendal og salgskontorer i Oslo og København. Sharebox AS ledes av gründer og opphavsmann Arne Eivind Andersen og har utviklet et automatisert skap for overlevering av nøkler innen delingsøkonomien. I 2016 startet Sharebox utplassering av skap hos Norgesgruppen og har i 2017 etablerte avtale med Reitan om utplassering av Shareboxer i 7-Eleven kiosker. Polinor AS er et heleid datterselskap av Norautron AS, som igjen inngår i industri konsernet EMBRON Group. Norautron tilbyr industrialisering, prototyping og produksjon av elektronikk og elektromekanikk. Selskapet har hovedkontor i Horten med fabrikker i Norge, Sverige, Polen og Kina. Telefon: +47 40 43 44 00


Søte Boller Oppskrifter - Alleoppskrifter.noSøte boller oppskrifterSøkeforslagsøte bollerKlikk for å søkesøte boller uten melkKlikk for å søkesøte boller uten gjærKlikk for å søkesøte luftige bollerKlikk for å søkesøte boller med eggKlikk for å søkemyke søte bollerKlikk for å søke0LagreSøte bollerSøte boller bakt som brytebrød, kan lages glutenfri og med hvetemel. Her er de pyntet til fastelaven. 50 gr meierismørBli den første til å lagredenne oppskriften!(188 oppskrifter)Elisabeth Borgund37LagreLavkarbo bollerHei hei! Gooood Mandag og ny uke! Jeg hadde en lat helg for min del med sofa, lass med godt, kjæreste og breaking bad. KLagret av steffensen (306 oppskrifter)Idefull.no3LagreBoller med sitronkrem og blåbærBoller med sitronkrem og blåbær (111 oppskrifter)Det søte liv1LagreSøte scones med byggmelJeg liker scones, mye på grunn av at det er så kjapt å lage. Og etter at jeg fant ut at jeg ikke orket smuldre smøret ogLagret av siwselsto (181 oppskrifter)Kokeboka mi1LagreSøte scones med rosinerScones er noe av det beste jeg vet! I mangel av melk og yoghurt naturell prøvde jeg meg på en helt ny vri i går, nemligLagret av abg.fol (54 oppskrifter)karolineset.blogg.no0LagreBoller med sitronkrem og blåbærNydelig sommerbakst! Jeg bruker her fransk hvetedeig, der mykt smør eltes inn i deigen. Det gjør bollene ekstra myke ogBli den første til å lagredenne oppskriften!(111 oppskrifter)Det søte liv0LagreBoller og bollebrødBoller og brød i kø – det kan du variere og lage av din egen bolleoppskrift eller så kan du bruke min oppskrift fra skolBli den første til å lagredenne oppskriften!(80 oppskrifter)humlehagemat0LagreBollerLitt sunnere og litt grovere boller kan være en fin erstatning til de fine hvetebollene en gang i blandt! Disse er ikkeBli den første til å lagredenne oppskriften!(20 oppskrifter)Friskliv0LagreBoller i rødt, hvitt og blåttDisse bollene lagde jeg til 17. mai. Han kjekke jeg bor sammen med ble veeeldig inspirert til vaniljeboller med blåbær eBli den første til å lagredenne oppskriften!(135 oppskrifter)Marias matbloggTOPP 10 MATBLOGGERMat Blogger?Bli med!Det søte livlindastuhaug - lidenskap for sunn matBakekonaSofie KvellandKRISTINABERachel - the inside story!Aylma.com | Hverdag, Bilder, Shopping, Kreativitet ++Damer - for faen!KulinariskFanatisme -Lovely LillerVis alt0LagreMarshmallow bollerSophia og jeg tilbrakte en del tid på kjøkkenet i går, og resultatet ble bl.a. disse deilige bollene med marshmallows. DBli den første til å lagredenne oppskriften!(547 oppskrifter)Passion 4 Vintage0LagreUken søte startDet er mandag. Ingen tvil om det. Tidlig opp. Alle mann er mandagstrøtte. En helt ny uke ligger foran oss. Og vi vilBli den første til å lagredenne oppskriften!(215 oppskrifter)PEPPERKVERNA0LagreSøte sconesHender det at du blir overrumplet av besøk og ikke aner hva du skal sette på bordet? Da er disse perfekte. Du bruker i uBli den første til å lagredenne oppskriften!(85 oppskrifter)Den første løvetann0LagreFastelavnes bollerPopulære indlæg Somewhere over the rainbow way up high In the land that I heard of once in aBli den første til å lagredenne oppskriften!(28 oppskrifter)Sukkertopp58LagreKnallgode risbollerNei, hva sier dere - det er vel på tide å tenke på litt snadder til jul? Denne oppskriften har ligget bloggeklar kjempelLagret av bonnie04 (217 oppskrifter)Hannes lille verden57LagreKanelboller rett og slettEn herlig fredags ettermiddag... Lillemor tar seg en blund og jeg nyter nybakte kanelboller og en god kopp kaffe, lyttenLagret av bonnie04 (247 oppskrifter)MONICAS MATVERDEN17LagreGlutenfrie fastelavensbollerForbinder egentlig berlinerboller med fastelaven, men fastelavensboller er egentlig noe helt annet. Ville derfor prøve åLagret av MiaHansen (57 oppskrifter)Marianne`s søte drømmer....14LagreMüslibollerDet følger et "ansvar" med det å drive en blogg har jeg skjønt, i hvertfall hvis man skal få opp antall lesere. Føler ikLagret av ajamdal (117 oppskrifter)Peistroll14LagreKråkebollerMmmm,nystekte kråkeboller er jammen godt på en søndag.Og gjærbakst lukter jo så deilig også.Dette er boller som klippesLagret av Benteberntsen (251 oppskrifter)Cake Bliss11LagreFastelavnsboller på lavkarbo...Selv om man spiser lavkarbo så vil man jo gjerne kose seg.Og de siste dagene her før denne søndagen så har jeg tenkt hvaLagret av ilbentzen (17 oppskrifter)Elins drømmer10LagreSøte fristelser til 17.maiFrk. planlegger og listefrøken klarer ikke å velge hva hun skal bake til 17.mai. Jeg vil rett og slett bake så alt for mLagret av cathrine81 1176 resultaterSøk oppskrifter...0 lagrede oppskrifterMatbloggtoppenTilfeldig oppskriftLogg innOpprette kontoCookies hjelper oss å levere våre tjenester. Ved å bruke våre tjenester, samtykker du til vår bruk av cookiesOkLes mer××


hverdagslydighet | Hundetrening.no "Silky leash" – interessant metode for å lære hunden å gå pent i bånd Posted by Morten in gå pent i bånd, hverdagslydighet, Shirley Chong «Sliky leash»-metoden ble opprinnelig lansert av Shirley Chong. Poenget er i grove trekk at hunden lærer at (meget lett) press i halsbåndet er et signal for å bevege seg i pressretningen. Når innlæringen er ferdig skal du med et meget lett drag i båndet kunne styre hunden i alle mulige retninger. Hvis hunden nå skulle finne på å dra i båndet vil den automatisk slakke båndet selv! Ganske genialt... Innen førerhundtrening har man brukt lignende treningsprinsipper ganske lenge. Jeg fikk se det demonstrert av en klikkertrenende førerhundtrener (Michelle Pouliot) på ClickerExpo i Kentucky tidligere i år og det er svært effektivt. Endel hestetrenere bruker også omtrent samme prinsipp for å gjøre hestene myke i munnen (så man slipper å dra så hardt i tøylene for å styre dem). En annen fordel med denne metoden er at den kan redusere problemer med hunder som «tenner» når båndet blir stramt når de passerer andre hunder osv. (Dette kan du forresten lese mer om i boka Klikkertrening og dempende signaler.) Jeg anbefaler alle å se nærmere på denne metoden – den gjør det faktisk litt interessant å trene på å gå pent i bånd! 🙂 Det ligger to filmer på CanisTV der du kan se treningen utført i praksis: Kira kommer IKKE til å trene på dette med det første ettersom vi nå endelig har fått jobbet fram et veldig bra drag i lina på påvisningen i rundering (Sven Järverud sa en gang at skikkelige brukshunder SKAL dra i båndet, og han har et poeng der :-)). Men kanskje pensjonisten Ergo endelig skal få lære å gå pent i bånd nå 🙂 Posted by Morten in hverdagslydighet I går leverte vi tilbake en 3 måneder gammel flatvalp som vi har passet i 10 dager for noen venner. Dette var ei særdeles livlig flat-tispe som jeg forresten gjerne skulle beholdt selv (gud bedre som den valpen gikk spor...). Vel, nok om det. Bortsett fra litt sporing trente vi ikke denne valpen noe særlig mens vi passet den. Vi gikk ikke med klikker og godbiter til enhver tid, for å si det sånn. Men selv om man ikke planlegger å trene, så blir det fort litt «trening» hele døgnet enten du vil eller ikke så lenge man har en valp i huset. Flat-valper har en tendens til å gjøre veldig mye hele tiden. Mye av denne adferden er særdeles sjarmerende. Andre ting er ikke fullt så sjarmerende. Som gammel klikkertrener har man etterhvert fått endel «ryggmargsreflekser» som gjør at man mer eller mindre automatisk prøver å forsterke det man liker, og hindrer at uønsket adferd blir forsterket. Dette er ofte veldig små ting, men tilsammen gjør det stor forskjell – på godt under 10 dager. * Når valpen hopper og maser på beina våre, overser vi den – når den slutter masingen og heller står rolig eller setter seg tar vi kontakt med å klappe den el.l. * Når valpen biter for hardt i hendene våre sier vi høyt «AU!», og evt går vekk fra valpen i tillegg hvis den ikke umiddelbart passer tennene sine Hvis dette hadde vært vår egen valp hadde vi sikkert klikket og belønnet for endel adferd i tillegg, men med disse små tiltakene sørget vi ihvertfall for at plagsom adferd ikke ble verre – tvert imot var valpen veldig behagelig de siste dagene når den hadde lært spillereglene. * Når valpen bet dem i tærne fikk den massiv oppmerksomhet, og fortsatte selvfølgelig med å bite... * Når valpen til slutt la seg rolig ned på gulvet begynte de å rose høylydt slik at valpen spratt opp, og fortsatte å styre rundt igjen... * De brukte navnet til valpen 10-12 ganger, enten mens de bare snakket «tull» til valpen, eller for å prøve å få oppmerksomheten til valpen på forskjellige måter (effektiv avlæring av innkallingssignalet). Det finnes selvfølgelig verre feil å gjøre med en valp enn dette. Det de gjorde er vel omtrent bare som de aller fleste hundeglade mennesker ville gjort i møte med en livlig valp. Man gjør det som faller seg inn, uten tanke på at det man gjør har alltid har en læringseffekt. Valper er små svamper som lærer hvert sekund, døgnet rundt. Når man ubetenksomt forsterker disse tilsynelatende små, uskyldige, uønskede adferdene gjennom et helt hundeliv kan det etterhvert utgjøre en veldig stor forskjell...


Blogg (Kristian August Eilertsen) blogg.no » Kristian August Eilertsen » Blogg 16.06.2018 kl.16:46 i Blogg Stortinget har nylig vedtatt et historisk forbud mot heldekkende plagg i skolen. Plagg som burka og niqab blir nå endelig forbudt å bruke i klasserommene i landets skoler. Dermed har Fremskrittspartiet fått flyttet politikken langt i vår retning. 16.06.2018 kl.16:46 i Blogg - Ingen kommentarer - Permalenke - Tips en venn 02.05.2018 kl.09:43 i Blogg Norske medier befinner seg i en unntakstilstand der normale pressenormer ser ut til å være forlatt i møte med #metoo. Vil pressen gå tilbake til de klassiske normene og retningslinjene, eller er pr... 02.05.2018 kl.09:43 i Blogg 2 kommentarer - Permalenke - Tips en venn 11.12.2017 kl.12:20 i Blogg Endelig har vi fått tallene ingen ville utarbeide for Fremskrittspartiet, og konklusjonen er utvetydig: innvandrere er mer kriminelle enn nordmenn flest. Foto: Audun Braastad (NTB scanpix) I la... 11.12.2017 kl.12:20 i Blogg 15 kommentarer - Permalenke - Tips en venn 09.11.2017 kl.20:05 i Blogg Politiets sikkerhetstjeneste (PST) mener norsk politi bør bære våpen for å kunne stanse radikale islamistiske terrorister raskere. Fremdeles nekter flertallet på Stortinget å ta realitetene inn ove... 09.11.2017 kl.20:05 i Blogg 21 kommentarer - Permalenke - Tips en venn 31.10.2017 kl.22:48 i Blogg Forskningsleder Erling Holmøy i SSB blir degradert for å fortelle sannheten. Dette gjør at SSB ødelegger tilliten til sitt eget arbeid. Innvandringsliberalernes kamp mot sannheten vil åpenbart inge... 31.10.2017 kl.22:48 i Blogg 41 kommentarer - Permalenke - Tips en venn 27.10.2017 kl.18:47 i Blogg Folk flest begynner å miste hjemfølelsen. Man mister tradisjonene sine. Verdiene våre er under stadig nye angrep. Vi mister tryggheten vår. Den politiske eliten gjør ikke noe med disse stadig vokse... 27.10.2017 kl.18:47 i Blogg 11 kommentarer - Permalenke - Tips en venn 18.10.2017 kl.13:29 i Blogg Hele tiden er det noen som mener at Norge ikke tar imot nok flyktninger og asylsøkere. Sist ut i rekken er Unge Høyre, Unge Venstre og KrFU. Hvor mange er nok? Blir dere aldri fornøyd? Foto: Ter... 18.10.2017 kl.13:29 i Blogg 23 kommentarer - Permalenke - Tips en venn 11.10.2017 kl.22:26 i Blogg Human Rights Service (HRS) og Hege Storhaug har vært huggestabben for innvandringsliberale, asylaktivister og politiske korrekte i flere år. De mottar om lag 1,8 millioner kroner i årlig støtte. De... 11.10.2017 kl.22:26 i Blogg 40 kommentarer - Permalenke - Tips en venn 04.10.2017 kl.21:12 i Blogg Flerkoneri er en ukultur som absolutt ikke er velkommen i Norge. Denne skikken er i aller høyeste grad i strid med våre verdier. Derfor er det en skandale at norske myndigheter ser mellom fingrene ... 04.10.2017 kl.21:12 i Blogg 26 kommentarer - Permalenke - Tips en venn 27.09.2017 kl.18:03 i Blogg Det er ikke lenge siden Angela Merkel åpnet Tysklands grenser for en million migranter, men det føles lenge siden. På de to årene siden høsten 2015 har Europa fått servert en dyrekjøpt lærdom. Innv... 27.09.2017 kl.18:03 i Blogg 14 kommentarer - Permalenke - Tips en venn 21.09.2017 kl.00:01 i Blogg Hæren har besluttet å senke kravet i «kampløypa» med ett minutt for at flere kvinner skal klare kravet for bli «godkjent hærsoldat». Det er ikke likestilling som vinner kriger, men våre soldaters u... 21.09.2017 kl.00:01 i Blogg 22 kommentarer - Permalenke - Tips en venn 18.09.2017 kl.22:58 i Blogg Fremskrittspartiet er heldig som har svært dyktige statsråder og frontfigurer. Det som kjennetegner disse, er at de er klar, tydelig og handlekraftig. Et av de aller beste kortene partiet har,... 18.09.2017 kl.22:58 i Blogg 8 kommentarer - Permalenke - Tips en venn Pass opp for politiske kommentatorer 14.09.2017 kl.14:39 i Blogg Resultatet fra valget skal nå forklares, analyseres og drøftes. Der politiske kommentatorer før valget livnærte seg på tyntflytende analyser om retorikk og strategi, skal de i de kommende ukene for... 14.09.2017 kl.14:39 i Blogg Én kommentar - Permalenke - Tips en venn Løgn, forbannet løgn og såkalte «eksperter» 28.06.2017 kl.12:16 i Blogg Det finnes fremdeles de som klinger seg til fantasien om åpne grenser, og en idé om at høy og ukontrollert innvandring er fornuftig. Fremskrittspartiet står igjen alene i kampen for å ha kontroll p... 28.06.2017 kl.12:16 i Blogg Én kommentar - Permalenke - Tips en venn Svenske tilstander i vår egen hovedstad 22.06.2017 kl.15:22 i Blogg Natt til onsdag sto åtte biler i brann. Det er 11 bilbranner på én uke. Felles for disse bilbrannene, er at de forekommer i innvandrerdominerte bydeler på Oslo øst. I Sveriges storbyer, hvor selv p... 22.06.2017 kl.15:22 i Blogg 34 kommentarer - Permalenke - Tips en venn Vil Arbeiderpartiet være voldtektsmenns beste venn? 10.06.2017 kl.19:57 i Blogg For å sørge for at grove forbrytelser blir straffet hardere, har Fremskrittspartiet og regjeringen fremmet forslag om å øke maksstraffen for de groveste forbrytelsene fra 21 til 26 år. Det er snakk... 10.06.2017 kl.19:57 i Blogg - Ingen kommentarer - Permalenke - Tips en venn Europa under angrep 07.06.2017 kl.19:34 i Blogg Det er på tide å innse hvilken virkelighet vi står overfor: Europa er under angrep. Fienden er radikal islam, som benytter terroraksjoner som strategi for sin religiøse krigføring. Nå er det på tid... 07.06.2017 kl.19:34 i Blogg 30 kommentarer - Permalenke - Tips en venn Nok er nok - deporter tiggerne! 19.04.2017 kl.08:06 i Blogg NRK Brennpunkts dokumentar «Lykkelandet» viser med all tydelighet at «tiggerne» som kommer til Norge først og fremst slår seg opp på narkotika, prostitusjon og annen kriminalitet. «Tiggingen» er ik... 19.04.2017 kl.08:06 i Blogg 16 kommentarer - Permalenke - Tips en venn Har dere ikke lært noe som helst, KrFU? 13.04.2017 kl.15:21 i Blogg Kristelig Folkepartis Ungdoms forslag om at Norge skal ta imot 10.000 asylsøkere fra EU er komplett galskap, og det er en oppskrift på å skape nok et asylkaos. Jeg stiller meg spørsmålet: Har dere ... 13.04.2017 kl.15:21 i Blogg 24 kommentarer - Permalenke - Tips en venn Hva foregår i moskeene? 08.04.2017 kl.01:00 i Blogg Det er på høy tid med en offentlig gransking av moskeene i Norge. Hva forkynnes: spirituell islam, eller et radikaliserende budskap, som ideologisk hjernevasker en hel generasjon unge muslimer i No... 08.04.2017 kl.01:00 i Blogg 3 kommentarer - Permalenke - Tips en venn


Ap-Raymond: Alle som betalte eiendomsskatt i 2016 får pengene tilbake – VG SATTE AV PENGER: Raymond Johansen og byrådet satte av 250 millioner kroner i tilfelle de måtte betale tilbake eiendomsskatten fpr 2016. Nå betaler de tilbake. Foto: Trond Solberg, VG Byrådsleder Raymond Johansen (Ap) lover at alle Oslo-innbyggere som betalte eiendomsskatt i 2016, får pengene tilbake. Det betyr at eiere av 55.000 eiendommer får pengene tilbake, ifølge TV2. Tilbakebetalingen er en konsekvens av dommen som falt i Høyesterett tirsdag. Høyesterett konkluderte da med at Oslo kommunes vedtak om å skrive ut eiendomsskatt for 2016 var ugyldig, fordi de oversatt fristen. Gruppeleder Eirik Lae Solberg i Høyres bystyregruppe krevde i VG tirsdag kveld at Raymond Johansen «innen solnedgang onsdag» lovet at de som betalte eiendomsskatt i 2016 får tilbakebetalt pengene. Nå har Johansen lovet tilbakebetaling i god tid innen solen går ned onsdag. – Det ville vært helt urimelig om bare de som gikk til søksmål mot Oslo kommune fikk tilbakebetalt eiendomsskatten. Det oppfattet jeg som et moralsk spørsmål. Nå får alle tilbakebetalt det som ble innbetalt i 2016, sier Raymond Johansen ti VG onsdag ettermiddag. Byrådet vil legge trolig frem en sak for bystyret der det foreslås å tilbakebetale skatten til alle som fikk utskrevet skatt for tre år siden. Leker ikke gjemsel Byrådslederen la merke til at Høyres Lae Solberg i går antydet at han nå ikke måtte gjemme seg, men komme raskt ut og avklare at alle som hadde betalt eiendomsskatt får skattepenger tilbake. – Jeg er nok ikke veldig kjent for å gjemme meg. Vi trengte et døgn til å komme frem til at alle får erstattet eiendomsskatten, såpass seriøst fortjener de som har betalt eiendomsskatten å bli behandlet, sier Johansen. Han kan foreløpig ikke si når pengene vil være tilbake på konto hos eierne av de 55.000 eiendommene i hovedstaden. Eirik Lae Solberg kommer med en uttalelse som kan tolkes som forsiktig skryt av sin politiske motstander: – Det er bra at byrådet nå tar til fornuften. Det ville vært uakseptabelt om de hadde tilgodesett de mest ressurssterke, men beholdt pengene de ulovlig har krevd inn fra til vanlige innbyggere, sier Høyres gruppeleder og byrådslederkandidat. Hvilke konsekvenser dommen eventuelt vil få for eiendomsskatten i 2017 er det for tidlig å konkludere med, ifølge finansbyråd Robert Steen. FINANSBYRÅD: Robert Steen (Ap) er Oslo kommunes «finansminister». Finansbyråden hadde satt av 250 millioner kroner for å klare en eventuell dom om tilbakebetaling. Foto: Heiko Junge / NTB scanpix Tilbakebetalingen for 2016 vil først kunne gjennomføres etter at bystyret har fattet vedtak om dette, tidligst ved første bystyremøte etter sommeren 4. september, legger Steen til. Raymond Johansen mener han ser tendenser til at høyresiden bruker Høyesterettsdommen for mer enn den er verdt i sin kamp mot eiendomsskatten. – Dommen viser tydelig at innkreving av eiendomsskatt er fullt lovlig. Det er det viktigste for oss. Vi fikk et klart signal om at en eiendomsskatt med sosial profil er en fullt lovlig skatt. Da kan ikke høyresiden og Boligeiernes Landsforbund late som om eiendomsskatten nærmest står for fall med denne domsslutningen, sier byrådslederen til VG. – Dere var bare litt raske med innkrevingen? – Vi fikk råd både fra Finansdepartementet og KS om hvordan vi skulle forholde oss. Vi handlet i god tro, svarer Johansen. Finansbyråd Steen legger til: - Samtidig merker vi oss at et knappest mulig flertall i Høyesterett mente at skatten ble skrevet ut for sent på året. Vi har hele veien støttet oss på de beste faglige råd gitt av Finansdepartementet og KS. Denne dommen må få konsekvenser for hvilke råd Finansdepartementet gir til norske kommuner, sier Robert Steen. Publisert: 26.06.19 kl. 16:42 Oppdatert: 26.06.19 kl. 18:21


Kjøpe eller selge Lunyr ? Lær mer her | Techno Support Kjøpe eller selge Lunyr ? Lær mer her Lunyr er en kryptovaluta som du kan kjøpe eller selge på en rekke steder. Du finner frem til disse ved å søke hos Google eller Bing på “Lunyr exchange” eller ved å sjekke lista over markedsplasser for Lunyr på coinmarketcap.com Hvordan kjøpe Lunyr ? Du trenger vanligvis Bitcoin (BTC) for å kjøpe Lunyr . Bitcoin kan kjøpes en rekke plasser. Du finner disse ved å søke på “kjøpe Bitcoin” på Google eller “buy Bitcoin” om du er fortrolig med å handle i utlandet på engelsk. Det er mulig å kjøpe Bitcoin både i Norge og i utlandet. Når du har kjøpt Bitcoin, kan du så bruke disse til å kjøpe Lunyr på en av de mange markedsplassene i utlandet som har denne kryptovalutaen til salgs. Du kan også ta en titt på Norges Bitcoinforening sine nettsider for å finne frem til selgere av Lunyr der. Det finnes en gruppe på facebook som har mange aktive brukere. Søk på “Kryptovaluta Bitcoin, Ethereum, Ripple, Litecoin, Dash” for å melde deg inn i denne gruppen. Det er mange dyktige folk der som kan veilede deg til den beste plassen å kjøpe Lunyr . Hvordan selge Lunyr ? Det finnes en rekke børser verden over som du kan bruke for å selge Lunyr . Søk på “sell Lunyr ” på Google eller en av de andre søkemotorene for å finne en børs som passer for deg. Hva er Lunyr ? Lunyr er en av de virtuelle internettvalutaene. Lunyr eksisterer ikke som fysiske sedler eller mynter, men kun digitalt i databaser. I motsetning til konvensjonelle valutaer som kroner eller pund, så er Lunyr helt desentralisert og hverken utstedt eller regulert av noen sentralbank eller tilsynsmyndighet. Alle transaksjoner er offentlige, og lagres i en database alle i nettverket kan sjekke. Kryptografi besørger Lunyr sin sikkerhet, og en lett tilgjengelig følgehistorie gjør at pengene bare kan brukes av eier, og ikke flere ganger. En Lunyr -transaksjon er ikke gyldig før den er kringkastet til andre i nettverket, og anerkjent i en kollektiv liste over kjente transaksjoner, kalt Lunyr sin blokkjede. Pengene utstedes ved at et dataprogram lager nye Lunyr . Programmet har en åpen kildekode som alle kan sjekke. Lunyr lommebok eller wallet Søk på Google etter Lunyr wallet for å finne frem til en egnet lommebok til å oppbevare dine Lunyr i. Hvordan bruke Lunyr ? Du finner ut av hvordan du bruker Lunyr ved å sjekke på deres hjemmeside. Du finner hjemmesiden deres på coinmarketcap.com Hvor kan jeg lære om Lunyr ? Du kan lære om Lunyr på deres hjemmeside, på bitcointalk.org eller reddit.com som er de største samlingsplassene for kryptovalutaer.


Lima - ETR 500 FRECCIAROSSA togbane - Playdon.no Lima – ETR 500 FRECCIAROSSA togbane Her er toget som forbinder Roma og Firenze. ETR 500 Frecciarossa var det første høyhastighetstoget i Europa da det ble introdusert fra 1978 og årene fremover. Produsenten som lager modelltogsettet er velkjente Lima, som også kommer fra Italia. Selskapet har perfeksjonert sine autentiske togmodeller i nesten 50 år, og er kjent for sin gode kvalitet og teft for detaljer. Togbaner fra Lima kan enkelt utvides med skinnepakker og annet tilbehør. Mange bruker produktene fra Lima til å bygge seg små kopier av autentiske byer og landskap, noe som får hobbyen til å bli en kunstart i seg selv. Togbanene fra Lima en ofte introduksjon til elektriske modellbaner som gir underholdning og utfordringer for lekende mennesker i alle aldre. Går du med en liten stasjonsmester i magen, er dette en togbane som er bra å begynne med. Lima ETR 500 Frecciarossa passer for alle lokomotivførere over 3 år. Varenummer: LI-HL1401 Kategori: Togbaner Stikkord: Gaveidé, Lima ETR 500 Frecciarossa, Lima ITALO, Lima Passengers RC, Modelljernbane, Togbane, Togbanesett Med i pakken til ETR 500 Frecciarossa kommer det totalt 26 skinner som enkelt kan utvides. Selve togsettet er detaljrikt, blant annet med fungerende lys i lokomotivvogna og i dummyen som er bak. Det bakerste dummy-lokomotivet har ikke drivkraft i denne modellen, men det har ingen betydning når du kjører togbanen. Det fremre lokomotivet kan nemlig kjøre i begge retninger. Lysene skifter alt ettersom hvilken retning togsettet går, slik at de bakre lysene alltid lyser rødt, mens de fremre har hvitt lys. Demp belysningen der du setter opp togbanen, og se effekten selv! Du får også et enkelt sett med landskapstilbehør i rett skala. Du kan for eksempel plassere togbanen på en grønn filtduk, og supplere med andre modeller av bebyggelse, småbiler, skog og lignende. Både barn og voksne liker å være kreative når de bygger sine egne landskap, slik at ETR 500 Frecciarossa får de rette omgivelsene. Lima ETR 500 Frecciarossa er en god gaveidé som gir små og store togførere moro i lange (tog)baner. En av fordelene med slike togsett er at det er enkelt å supplere med ekstra utstyr, skinner, landskap og lignende, til neste bursdag eller julaften. Togbaner er leketøy man ikke går lei av så fort, blant annet fordi du har så mange kreative muligheter. På Playdon.no finner du også Lima Passengers RC Togsett og Lima ITALO togsett. Den førstnevnte er radiostyrt med fjernkontroll i tre hastigheter, mens ITALO-settet er en klassiker med strømførende skinner. Drømmer du om å bygge og utvide komplette landskap, anbefaler vi det siste settet (se eksempler her). Lima ETR 500 Frecciarossa er i så måte en enklere versjon som passer mer for de som ikke vil ta det hele så veldig langt, spesielt de yngste. Lima ETR 500 Frecciarossa Togbane – ferdigsett ETR 500 Lokomotiv med lys Dummy lokomotiv (bak) 2 Business Class vogner 10 rette skinner 16 kurvede skinner Mål: 128 x 75 cm 2 stk AA batterier (ikke inkludert i pakken)


Konferanse om fremtidens Bergen - Estate Vest LITEN BEDRING: Energiforbruket i kontorbygg har bare gått ned med fire KWh på like mange år. Tirsdag 1. desember avholdes Eiendom 2015-konferansen på Quality Hotel Edvard Grieg. Her får eiendomsutviklere og -besittere, investorer, arkitekter, rådgivermiljøer, entreprenører, leverandører, og bedrifter som vurderer nye lokaler en unik sjanse til å skaffe seg et innblikk i hva som skjer i «Mulighetenes by». tirsdag 10. november 2015 11:20 (Oppdatert 19. februar 2018 11:25) – Det skjer veldig mye interessant på eiendomsfronten og dette fortjener mer oppmerksomhet. Temaet til konferansen er «Mulighetenes by», og det forklarer meget godt det besøkende får oppleve her. Bergen går en veldig spennende tid i møte med tanke på eiendomsutvikling, og blir hvert år et bedre sted å bo, leve og jobbe. Det er utrolig mange viktige byutviklingsprosjekter på gang, og disse får man lære mer om 1. desember, forklarer Torgeir Hågøy, som er initiativtaker og eier av konferansen, samt redaktør for Estate Vest. Innsiktsfulle foredrag fra bransjeledende aktører Programmet for Eiendom 2015 er fullpakket med dyktige og kunnskapsrike lokale og nasjonale foredragsholdere. Blant foredragsholderne finner vi Gudmund Stokke hos Nordic Office of Architecture, Håvard Nustad i Pangea Property Partners, og Christian Ringnes fra Eiendomsspar. – Vi har fått med oss noen av de største og beste eiendomsaktørene og -rådgiverne i Bergen, og alt tyder på at dette blir en suksess. Konferansen er interessant for en bred målgruppe fordi deltakere her både kan høre innsiktsfulle foredrag fra noen av bransjens ledende aktører, mingle og bli kjent med nye aktører og samarbeidspartnere, samtididig som man får en sniktitt på noen av de største kommende utviklingsprosjektene i byen, sier Hågøy, som spesielt tror at bedrifter som vurderer nye lokaler kan ha veldig godt av å komme på konferansen for å vurdere ulike alternativer opp mot hverandre. Se det fullstendige programmet for foredragene I forbindelse med konferansen blir det nemlig også arrangert en utstilling, hvor de som har ledige arealer eller utviklingsprosjekter kan vise dem frem til et interessert publikum. Her vil man kunne se nærmere på alt fra store utviklingsprosjekter i Bergen til å møte rådgivere som advokater og arkitekter, men også leverandører til eiendomsbransjen. – Over 150 deltakere og 20 interessante utstillere har allerede meldt seg på Eiendom 2015. Interessen for konferansen er stor, og det kan virke som vi har truffet en nerve. I utstillingen får man blant annet et glimt av fremtidens Bergen, gjennom byutviklingsprosjekter som Bergen Business Park, Laksevåg verft, Simonsviken Næringspark, Media City Bergen, samt en stor og spennende visjon for Dokken, forteller initiativtaker Hågøy Klikk her for å se liste over utstillere Det er mye oppmerksomhet rettet mot visjonen for nye Dokken som vil bli presentert på Eiendom 2015. Presenterer spennende planer for Dokken Godsterminalen på Dokken skal flyttes ut fra Bergen sentrum, og åpner rom for nytenkning. Dokken-visjonen er ett av punktene på konferanseplanen det er veldig mye blest rundt. Bergen sentrums rolle har gjennom årtier blitt uthulet både som bosted og handelssentrum. Flere boliger og mer næringsliv i sentrum er derfor en nødvendighet for å gjenreise bysentrum som det sentrale midtpunkt i hele regionens liv. «Visjon Dokken» skal skissert mulighetene for en slik utvikling av Dokken – basert på at godshavnen kan og bør flyttes ut av byen. – Bergen vil vokse med 70 000 innbyggere de neste 30 årene. En vesentlig del av denne befolkningsveksten må tas i sentrum for å sikre at Bergen utvikles som en smart og grønn by. «Visjon Dokken» viser hvor fantastisk byen vår kan bli dersom vi får lov til å bygge på den gamle godshavnen. Vi har utviklet en plan med nærmere 5000 boliger, rundt 150 000 m2 næring og 30 000 m2 kultur. Vi har også lagt inn tre barnehager og en barneskole i området. I tillegg planlegger vi et 5000 m2 stort biogassanlegg som skal forsyne hele bydelen, og byen for øvrig, med fornybar og miljøvennlig energi. Samlet blir det over en halv million kvadratmeter med bygg, store grøntarealer og parker – i flateareal er prosjektet like stort som Aker Brygge med Tjuvholmen, påpeker Lars Clementsen Pedersen fra MAD arkitekter, som sammen med Fredrik Barth (Asplan Viak), Tor Fredrik Müller (EGD Property) og Stein Klakegg (OBOS) skal holde foredrag om mulighetsstudien for Dokken på Eiendom 2015, i tillegg til å delta på utstillingen. Pedersen gleder seg til å presentere planene for publikum, og poengterer at ingen av de overnevnte partene har kommersielle hensikter bak «Visjon Dokken», da de ikke eier noen av eiendommene som er vist i prosjektet. – Vi tror på Dokken som et nært forestående transformasjonsområde i Bergen, og ønsker at området blir løftet opp og satt på agendaen. Vi brenner alle for byen vår, og vil bidra til å vise det fantastiske potensialet som ligger her. Jeg gleder meg nå til å komme til Eiendom 2015 og møte alle de menneskene som arbeider knallhardt med mulighetene som finnes i Bergen. Den entusiasmen og begeistringen vi skal skape sammen på konferansen blir det fantastisk å være en del av, fastslår han. Les mer om Dokken-visjonen – Det blir gjentakelse i 2016 Konferansen avholdes nå for første gang, men Torgeir Hågøy er klar på at målet er at dette skal bli et årlig arrangement i Bergen. – Jeg er stolt og ydmyk over det vi har fått til, og gleder meg veldig til å se hvordan dette blir. Ambisjonen er selvfølgelig at konferansen skal vokse og bli en institusjon i Bergen. Derfor er det avgjørende at vi får en god start. Programmet er svært solid og fortjener mange deltakere. En god start og en god energi på konferansen legger grunnlaget for en tilsvarende interessant eiendomskonferanse i 2016, sier Hågøy. Her kan du melde deg på konferansen Eiendom 2015 Fakta om Eiendom 2015: Tid: Tirsdag 1. desember 2015, registrering fra 0830 Sted: Quality Hotel Edvard Grieg, Bergens største konferansehotell Arrangør: Estate Eiendomsmagasinet Vest, Bergens eneste magasin for næringseiendomsmarkedet Teknisk arrangør: Possibility AS, en av landets ledende arrangører av konferanser og events Moderator: Filip Rygg, tidligere byråd for miljø og byutvikling i Bergen Deltakeravgift: 3950,- + mva: Inkluderer rikholdig lunsjbuffet, kaffe og pausemat Festmiddag: 1250,- + mva. Tre retters middag med underholdning Hotellrom: 1390,- inkl mva. Rom er tilgjengelig fra 30. november. Les mer på konferanse.estatevest.no/om


Sport 1 Lillehammer, Kirkegata 55 - tilbud og åpningstider | Promotheus Butikk Sport 1 - Lillehammer, Kirkegata 55 Kirkegata 55 Lillehammer 2609 Hvis du har klikket deg inn på denne siden, handler du nok ofte hos Sport 1 Lillehammer - Kirkegata 55. Denne butikken er en av de 203 butikkene som er styrt av denne ettertraktede forhandleren fra kategorien Sport i Norge. I din by Lillehammer finnes hele 2 butikker av din favorittforhandler Sport 1. Vi har for øyeblikket 1 kundeaviser fulle av flotte rabatter og uimotståelige kampanjer hos butikken på Sport 1 Lillehammer - Kirkegata 55. Ikke kast bort tid, sjekk ut den gyldige katalogen for din butikk og begynn å handle. Åpningstidene for Sport 1 Lillehammer - Kirkegata 55 kan du også finne på denne nettsiden. Hvis du er rask, kan du få tak i noen av de nåværende 48 tilbudsproduktene. Ikke gå glipp av denne sjansen til å spare penger på følgende produkter: myggjager, capribukse, sparkesykkel, garn, ruter, sprite, puma, kylling, jotun, gulv og mange andre varer som ofte ligger i handlekurven din.


Jemen er nå under press både fra USA og Storbritannia. Samtidig stilles Farouk Abdulhaks far i et dårlig lys. smp-stories-top-widget Utsendinger fra Norges, USAs og Storbritannias ambassader i Saudi-Arabia og Jemen var i forrige uke i et nytt møte med Jemens utenriksminister. Hensikten med møtet var å diskutere Martine-saken. Hittil har Jemen nektet å utlevere Farouk Abdulhak, ettersøkt av britisk politi og Interpol for voldtekt og drap. Storbritannias viseambassadør Fionna Gibb opplyser til den britiske avisen The Telegraph at den holdningen står fast.— Hans familie er rik og mektig, og Jemens president Ali Abdullah Saleh ser fremdeles ikke ut til å ville utlevere ham, sier Gibb. TerrortruslerHun presenterte igjen et såkalt «démarche», eller en formell diplomatisk uttalelse, på Storbritannias og Norges vegne.Shaher Abdulhak er en av Jemens rikeste menn med store forretningsinteresser i olje- og brusindustrien, også i Europa. Britisk politi har lenge ment at han bruker sin innflytelse til å skjule sønnen Farouk Abdulhak. Han er eneste mistenkte etter drapet på Nesøya-kvinnen Martine Vik Magnussen (23) i London i mars 2008.— Vi gir ikke opp denne saken, og vi forventer at denne personen (Farouk Abdulhak, red.anm.) skal bli stilt for retten. Regjeringene ønsker å øke presset så Jemen kan levere resultater, sier Fionna Gibb.Samtidig er det klart at Storbritannia ikke akter å kutte hjelpen Jemen får for å stabilisere landet og i kampen mot terrorisme.USA legger også et enormt press på Jemen i kampen mot terrorismen, men må bruke tid på å rette opp en del skader etter lekkasjer fra Wikileaks, ifølge det franske telegrambyrået AFP. Der kom det blant annet frem hvor oppgitt president Saleh er over USAs bombetokter over Jemen. I slutten av november offentliggjorde Wikileaks at Saleh hadde dekket over den amerikanske bombingen mot Al-Qaida i Jemen ved å late som om det var landets egne bombefly. De største terrortruslene mot USA i det siste året kom fra Jemen.Mister glansenIfølge den libanesiske Midtøsten-eksperten Antoine Sfeir i Paris gjør Jemens økte avhengighet av USA situasjonen vanskeligere for Farouk Abdulhaks far Shaher Abdulhak.Han har de siste årene fått et dårligere rykte i hjemlandet.— Han har lenge vært i ferd med å miste glansen i hjemlandet og sine gode forbindelser til presidenten. Brevet fra de norske parlamentarikerne har også gjort inntrykk på president Saleh. Det er ikke gunstig for hans regime å være indirekte involvert, sier Antoine Sfeir.Tidligere denne måneden ble det kjent at alle norske stortingspolitikere har underskrevet et brev der de ber firmaene som samarbeider med Shaher Abdulhak, vurdere sine forbindelser til multimilliardæren. Familien Abdulhak er blitt en diplomatisk hemsko. Mercedes-Benz-produsenten Daimler AG har allerede fulgt opp brevet fra Norge og avsluttet forretningssamarbeidet med Shaher Abdulhak.