text: 1945 (MCMXLV) i den gregorianske kalenderen var et år som begynte på en mandag og var uten en skuddag. Det etterfulgte 1944 og ble etterfulgt av 1946. Hendelser Første kvartal Januar 5. januar – Sovjetunionen anerkjenner den nye pro-sovjetiske polske regjeringen. 9. januar – USA invaderer Luzon på Filippinene. 12. januar – Norske polititropper fra Sverige tok seg inn i Finnmark. 13. januar – Jørstad jernbanebru i Snåsa ble sprengt: 81 omkom etter togavsporing, derav 78 tyskere. 15. januar – Troppetransportskipet «Donau» senket av sabotører utenfor Drøbak. 16. januar – Adolf Hitler flytter inn i sin undergrunnsbunker. 17. januar – Sovjetiske styrker inntar Warszawa. 21. januar – Tysk torpedolager i Horten sprengt. 23. januar – Norske Shells oljelager i Oslo sprengt. 27. januar – Sovjetiske styrker befrir Auschwitz. 28. januar – Forsyninger når Kina via den nylig opprettede Burmaveien. 30. januar – Den tyske flyktningbåten «Wilhelm Gustloff» blir torpedert av en sovjetisk ubåt. Over 9000 sivile omkommer, bare 1252 mennesker ble reddet. Februar 3. februar – Amerikanske styrker begynner beleiringen av Filippinenes hovedstad Manila. 4. februar – Jaltakonferansen: Winston Churchill, Franklin D. Roosevelt og Josef Stalin møtes i Jalta, blant annet for å bestemme skjebnen til Tyskland og Japan etter at landene kapitulerer. 5. februar – Den amerikanske generalen Douglas MacArthur returnerer til Manila. 8. februar – Statspolitisjefen Karl Marthinsen likvidert. 29 gisler henrettet som represalier. Den norske marinen kapret elleve taubåter fra Fredrikstad og en bergningsbåt fra Moss under Operasjon Polar Bear VI og eskorterer de til Sverige. 10. februar – Sovjetiske styrker erobrer Lignitz og begynner omringningen av Breslau. 11. februar – Sovjetiske styrker erobrer Budapest. Jaltakonferansen avsluttes. 13. februar – Dresden bombes med veldige sivile tap. Sovjetiske styrker erobrer Budapest. 14. februar – I Oslo falt tre mann fra Milorg D13 i kamp. Seks andre ble arrestert og senere henrettet. Britiske og amerikanske fly bomber Dresden. Chile, Ecuador, Paraguay og Peru blir medlem av FN. 19. februar – Slaget om Iwo Jima starter. Omkring amerikanske soldater går i land på Iwo Jima. 20. februar – Quisling begynte å mobilisere og væpne Hirden. Planen var å mobilisere mann. 21. februar – Ruteskipet «Austri» senket av britiske fly utenfor Stord. 18 nordmenn, 17 russiske fanger og et ukjent antall tyskere omkom. 23. februar – Marineverftet i Horten bombet. Etter den amerikanske seieren i slaget om Iwo Jima, tar en gruppe amerikanske soldater seg til toppen av Surabachifjellet og blir fotografert idét de reiser det amerikanske flagget. Fotografiet vinner senere Pulitzerprisen. Sovjetiske og polske styrker feirer idét tyske styrker kapitulerer i Poznań. Den tyske byen Pforzheim blir helt ødelagt etter et bomberaid foretatt av britiske bombefly. 24. februar – Den egyptiske presidenten Ahmed Maher Pasha blir drept i et attentat. 28. februar – Amerikanske styrker erobrer Manila. Mars 2. mars – Amerikanske styrker når Rhinen. 3. mars – Finland, som tidligere hadde vært nøytrale, erklærer krig mot aksemaktene. Hundrevis av mennesker omkommer i Haag da Royal Air Force ved en feil bomber et område med sivile i byen. 4. mars – Norske flyktninger og soldater på Sørøya ble angrepet og kom i kamp med en tysk landgangsstyrke. 5. mars – I Tyskland blir årskullet fra 1929 innkalt til militærtjeneste, i et siste, desperat forsøk fra det nasjonalsosialistiske Tyskland på å stoppe de allierte. 7. mars – Amerikanske styrker erobrer broen over Rhinen og begynner kryssingen. 9. mars – Amerikanske B-29 bombefly angriper Tokyo, Japan. Bombingen fører til at over mennesker omkommer. 12. mars – Den tyske byen Swinemünde blir bombet av amerikanerne. Minst mennesker omkom, for det meste tyske flyktninger fra Øst-Preussen. 14. mars – Operasjon Betongblanding: Milorg og Kompani Linge sprengte samtidig jernbanen 20 steder på Østlandet. I tillegg ble et av NSBs administrasjonsbygg i Oslo, et antall lokomotiver og annet materiell sprengt. 16. mars – Slaget om Iwo Jima ender, men noen få japanske grupperinger gjør fremdeles motstand. Britiske bombefly ødelegger 90 % av Würzburg, Tyskland. Over mennesker omkommer i løpet av bare 20 minutter. 18. mars – Sovjetiske styrker erobrer Kolberg ved Østersjøkysten. 250 amerikanske bombefly angriper Berlin og slipper tonn bomber. 19. mars – Amerikanske styrker erobrer Iwo Jima. Adolf Hitler beordrer ødeleggelsen av all industri, militære installasjoner, butikker, og transport- og kommunikasjonsfasiliteter i Tyskland. 21. mars – Britiske styrker frigjør Mandalay, Burma. 22. mars – Britiske og kanadiske styrker krysser Rhinen Den arabiske liga blir opprettet i Kairo. 24. mars – Havna i Egersund bombet. 27. mars – Sovjetiske styrker krysser grensen til Østerrike. 30. mars – Den røde armé (Sovjetunionen) erobrer Danzig. Den røde armé erobrer Wien. Andre kvartal April 1. april – Amerikanske styrker går i land på Okinawa. 2. april – Britiske Mosquitos angrep verftet i Sandefjord. 5. april – Jugoslavias leder Josip «Tito» Broz signerer en avtale som gjør at Sovjetunionen «midlertidig kan plassere sine styrker på Jugoslavias territorium». 7. april – Det japanske slagskipet «Yamato» blir senket nord for Okinawa. 11. april – Trefning mellom Milorg og styrker fra Statspolitiet og Hirden i Åfjord. Amerikanske styrker når Elben. 12. april – USAs president Franklin D. Roosevelt dør. 13. april – Sovjetiske styrker inntar Wien. 15. april – Britiske styrker befrir Bergen-Belsen konsentrasjonsleir. 16. april – Sovjetiske styrker innleder angrepet på Berlin. 19. april – Amerikanske styrker inntar Leipzig. 22. – 23. april – Sovjetiske styrker befrir Sachsenhausen og Ravensbrück. 25. april – Valløy oljeraffineri ved Tønsberg bombet. 53 omkom. 26. april – Milorg-basen «Elg» i Eggedal kom i kamp med en tysk styrke. 7 nordmenn og 6 tyskere omkom, 1 tyskuniformert nordmann ble henrettet. 27. april – Völkischer Beobachter, avisen til det tyske nazipartiet, blir lagt ned. 28. april – Milorg-basen Bjørn West i Hordaland kom i kamp med en tysk styrke. Kampen pågikk i flere døgn. 28. april – Benito Mussolini henrettes. 29. april – De tyske troppene i Italia kapitulerer. Adolf Hitler gifter seg med Eva Braun i en bunker i Berlin, og utnevner storadmiral Karl Dönitz som sin etterfølger som Tysklands statsoverhode. 30. april – Adolf Hitler begår selvmord. Mai 1. mai – Tysklands propagandaminister Joseph Goebbels begår selvmord sammen med sin kone, etter først å ha forgiftet sine seks barn. Ved Karasjok omkom 22 mann fra Rikspolitiet i en mineeksplosjon. 2. mai – Sovjetunionen kunngjør at Berlin har falt, og sovjetiske soldater heiser det røde flagget over Riksdagsbygningen i Berlin. Tyske styrker i Italia overgir seg. Ved et kupp «bortførte» Milorg flere tonn arkivmateriale fra Politi- og Justisdepartementet. 3. mai – Cap Arcona, Thielbek og Deutschland IV ble senket av RAF i Lübekbukten. 4. mai – Det tyske hotellskipet MS «Black Watch» ble senket i Kilbotn sør for Harstad. Delvis tysk kapitulasjon (i Danmark, Nederland og nordlige deler av Tyskland). 5. mai – De tyske styrkene i Nederland og Danmark kapitulerer. 6. mai – Mannskaper fra en tysk ubåt tok til fange, torturerte og drepte seks sivilister på Hopseidet i Finnmark. 8. mai – Full tysk kapitulasjon. De tyske styrkene i Norge kapitulerte ved midnatt. Josef Terboven begår selvmord i bunkeren sin på Skaugum. 9. mai – Hjemmefronten tok kontroll over nøkkelposisjoner. Rikspoliti- og reservepoliti-bataljonene ble sendt inn i Norge med tog fra Sverige. De siste tyske styrker overgir seg for Sovjetunionen. 10. mai – De første norske og allierte styrkene kom til Sør-Norge. 13. mai – Kronprins Olav kom tilbake til Norge. 14. mai – Høyesterett trådte sammen for første gang siden 1940. Regjeringsdelegasjonen etablerte seg i Oslo med kronprins Olav som midlertidig regent. 23. mai – Den tyske regjeringen, under ledelse av Karl Dönitz, blir tatt til fange av britene i Flensburg. Heinrich Himmler, lederen av SS, begår selvmord mens han er i de alliertes varetekt. Juni 7. juni – Andre verdenskrig: Kong Haakon VII og kongefamilien vender tilbake til Oslo fra sitt eksil i London. 21. juni – Andre verdenskrig: slaget om Okinawa avsluttes. 22. juni – Einar Gerhardsens samlingsregjering utnevnt. 23. juni – Første nummer av avisen VG kom ut. 25. juni – Einar Gerhardsens samlingsregjering tiltrer. 26. juni – Norge undertegnet FN-charteret. Tredje kvartal 6. juli – Norge erklærer krig mot Japan. 10. juli – Motorkutteren «Fanny» går på ei mine i Varangerfjorden. Fem omkommer. 14. juli – Hjemsendelsen av tyske soldater startet. 16. juli – Trinityprøvesprengningen: USA foretar den første prøvesprengning av en atombombe i den amerikanske delstaten New Mexico. 30. juli – Japanske krigsskip senker USS «Indianapolis». 6. august – USA slipper en atombombe over Hiroshima, Japan. 9. august – USA slipper en atombombe over Nagasaki, Japan. 12. august – Sovjetunionen okkuperer Sakhalin og Kurilene. 15. august – Japans betingelsesløse kapitulasjon overfor de allierte avslutter kamphandlingene i andre verdenskrig. 2. september – Japan underskriver kapitulasjonen i en seremoni om bord på slagskipet USS «Missouri». Dette markerer den offisielle avslutningen på andre verdenskrig. 10. september – De gamle norske pengesedlene ble ugyldige. Det ble satt grenser for hvor mye den enkelte kan veksle inn, i et forsøk på å slette «svarte» formuer brakkebaroner og andre kan ha opparbeidet under okkupasjonen. 14. september – De sovjetiske styrkene i Norge startet tilbaketrekningen fra norsk territorium. Fjerde kvartal 8. oktober – Stortingsvalg. Arbeiderpartiet fikk rent flertall. 24. oktober – Vidkun Quisling blir henrettet. FN starter formelt sin virksomhet. 31. oktober – Den allierte overkommando i Norge avviklet. 1. november – Einar Gerhardsen dannet en ren Arbeiderparti-regjering. 20. november – Nürnbergprosessen startet. 29. november – Josip Broz Tito valgt til leder i Jugoslavia. 15. desember – I Japan fikk kvinner stemmerett. 31. desember – Den japanske keiseren Hirohito frasa seg sin guddommelighet. Fødsler Januar 1. – Jan Mehlum, norsk forfatter 1. – Martin Schanche, norsk motorsportsutøver og politiker 2. – Terje Bjørklund, norsk jazzmusiker 6. – Morten Lund, norsk politiker 7. – Raila Odinga, kenyansk politiker 9. – Liv Gjølstad, norsk høyesterettsdommer 10. – Rod Stewart, britisk musiker 14. – Liv Køltzow, norsk forfatter 15. – Ane Hoel, norsk skuespiller 19. – Maria Jepsen, tysk biskop 19. – Franz Keller, tysk kombinertløper 20. – Christian Drevon, norsk professor i ernæring 20. – Bjørn Tore Godal, norsk politiker og minister 22. – Vibeke Løkkeberg, norsk regissør 22. – Christoph Schönborn, østerriksk kardinal 22. – Christopher Stensaker, norsk politiker (d. 2018) 25. – Sigbjørn Heie, norsk forfatter 25. – Harald Berntsen, norsk historiker 28. – Hallgrim Berg, norsk politiker Februar 2. – Robert Atzorn, tysk skuespiller 5. – Henny Lie, norsk fotograf 6. – Mohamed Gharib Bilal, tanzaniansk visepresident 6. – Bob Marley, jamaicansk musiker (d. 1981) 8. – Kinza Clodumar, naurisk politiker (d. 2021) 10. – Espen Haavardsholm, norsk forfatter 14. – Fyrst Hans Adam II av Liechtenstein 17. – Peter J. Katzenstein, amerikansk statsviter 17. – Brenda Fricker, irsk skuespiller 19. – Tor Alsaker-Nøstdahl, norsk fotballspiller 21. – Walter Momper, tysk politiker 23. – Georg Milbradt, tysk politiker 23. – Martin Gillo, tysk politiker 27. – Daniel Olbrychski, polsk skuespiller 28. – Dagfinn Sundal, norsk forretningsmann (d. 2021) Mars 5. – Rune Johan Andersson, norsk illustratør, avistegner og forfatter 8. – Micky Dolenz, amerikansk musiker og skuespiller 11. – Sylfest Lomheim, norsk direktør for Språkrådet 12. – Tormod Haugen, norsk forfatter og oversetter (d. 2008) 12. – Leif G. W. Persson, svensk forfatter 14. – Pakalitha Mosisili, lesothisk statsminister 14. – Sigvald Tveit, norsk komponist (d. 2019) 19. – Bjørn Moe, norsk dirigent 21. – Henrik Nordbrandt, dansk forfatter (d. 2023) 24. – Bob Bakker, amerikansk paleontolog 26. – Steinar Bastesen, norsk politiker 30. – Eric Clapton, britisk gitarist April 2. – Linda Hunt, amerikansk skuespiller 3. – Ernst Oddvar Baasland, norsk biskop 4. – Daniel Cohn-Bendit, tysk–fransk politiker 5. – Tommy Smith, engelsk fotballspiller (d. 2019) 9. – Petter C.G. Sundt, norsk skipsreder (d. 2007) 12. – Lee Jong-wook, sørkoreansk leder i Verdens helseorganisasjon (d. 2006) 12. – Audgunn Oltedal, norsk journalist 14. – Ritchie Blackmore, britisk musiker 14. – Birgit Klein, dansk medium og forfatter 16. – Britt Karin Larsen, norsk dikter og forfatter 18. – Edvard Moseid, norsk direktør ved Kristiansand Dyrepark 20. – Erling Indreeide, norsk forfatter 20. – Thein Sein, burmesisk president 20. – Naftali Temu, kenyansk friidrettsutøver (d. 2003) 24. – Doug Clifford, amerikansk musiker 25. – Ranja Hauglid, norsk politiker 25. – Björn Ulvaeus, svensk musiker 26. – Paal-Helge Haugen, norsk forfatter 29. – Anne Marie Ottersen, norsk skuespiller 29. – Steinar Pettersen, norsk fotballspiller 30. – Ulla Hahn, tysk forfatter Mai 3. – Jan O. Henriksen, norsk avistegner og illustratør (d. 2018) 8. – Keith Jarrett, amerikansk jazzpianist 10. – Mats Wahl, svensk forfatter 12. – Tormod Haugen, norsk forfatter og oversetter (d. 2008) 12. – Alan Ball, engelsk fotballspiller (d. 2007) 12. – Leonard Rickhard, norsk maler 14. – Yochanan Vollach, israelsk fotballspiller og Administrerende direktør 15. – Barnabas Sibusiso Dlamini, swazilandsk statsminister (d. 2018) 16. – Nicky Chinn, amerikansk låtskriver 16. – Sylvester Levay, ungarsk komponist 19. – Wera Sæther, norsk forfatter 19. – Pete Townshend, britisk musiker 24. – Priscilla Presley, amerikansk skuespiller 26. – Ågot Valle, norsk politiker 28. – John Fogerty, amerikansk musiker 31. – Rainer Werner Fassbinder, tysk regissør og skuespiller (d. 1982) 31. – Laurent Gbagbo, ivoriansk president Juni 2. – Signe Øye, norsk politiker 3. – Bjørn Alterhaug, norsk jazzmusiker 6. – Sasha Gabor, norsk-amerikansk pornostjerne (d. 2008) 6. – Jan Harry Teigland, norsk lokalpoilitiker 7. – Wolfgang Schüssel, østerriksk kansler 9. – Folke Hermansen, norsk investor og høyrepolitiker (d. 2006) 12. – Pat Jennings, nordirsk fotballspiller 12. – Signe Helene Mæland, offiser i Frelsesarméen 13. – Tillman Thomas, grenadisk statsminister 16. – Jannik Bonnevie, norsk skuespiller 17. – Ken Livingstone, britisk borgermester 17. – Eddy Merckx, belgisk syklist 19. – Aung San Suu Kyi, burmesisk aktivist og nobelprisvinner (fred) 19. – Radovan Karadžić eller på serbisk kyrillisk: Радован Караџић, bosnisk–serbisk politiker 21. – Carsten Andreas Deberitz, norsk rockemusiker (d. 2006) 23. – Kim Småge, norsk forfatter 23. – John Garang, sudansk visepresident og opprørsleder (d. 2005) 24. – Colin Blunstone, britisk musiker 25. – Carly Simon, amerikansk sanger og låtskriver 26. – Claus Ryskjær, dansk skuespiller og forfatter (d. 2016) 27. – Ragnar Søderlind, norsk komponist 28. – Magni Wentzel, norsk jazzmusiker Juli 5. – Stein Ringen, norsk professor i sosiologi 7. – Al-Munsif al-Marzuqi, tunisisk president 8. – Micheline Calmy-Rey, sveitsisk utenriksminister 9. – Dean Koontz, amerikansk forfatter 15. – Jürgen Möllemann, tysk visekansler og minister (d. 2003) 17. – Kronprins Aleksandar Karađorđević av Jugoslavia 18. – Bjørn Engkrog, norsk illustratør og billedkunstner 20. – Kim Carnes, amerikansk musiker 20. – Åse Wisløff Nilssen, norsk politiker 24. – Gunnar Halvorsen, norsk politiker (d. 2006) 26. – Helen Mirren, britisk skuespiller 28. – Jim Davis, amerikansk tegneserieskaper (Pusur) 30. – David Sanborn, amerikansk jazzmusiker August 3. – George Saitoti, kenyansk politiker (d. 2012) 5. – Guy Quaden, belgisk sentralbanksjef 10. – Harriet Miers, amerikansk jurist 11. – Knut Kolle, norsk lege (d. 2023) 13. – Georg Fredrik Rieber-Mohn, norsk høyesterettsdommer 14. – Wim Wenders, tysk regissør 15. – Alain Juppé, fransk statsminister 17. – Arild Hiim, norsk politiker 19. – Ian Gillan, britisk musiker (Deep Purple) 22. – Steve Kroft, amerikansk journalist 24. – Ken Hensley, britisk musiker (d. 2020) 24. – Vince McMahon, amerikansk fribryter 29. – Jon Magne Lund, norsk redaktør September 1. – ʿAbd Rabuh Mansur Hadi, jemenittisk president 3. – Finn Bergesen jr., norsk jurist og næringslivsleder (d. 2012) 5. – Al Stewart, britisk musiker 8. – Frode Kyvåg, norsk skøyteløper og håndballtrener 8. – Vinko Puljić, bosnisk kardinal 9. – Dag Frøland, norsk revyartist (d. 2010) 11. – Franz Beckenbauer, tysk fotballspiller og trener 11. – Hallvard Skauge, norsk avistegner og illustratør 12. – Colin Boulton, engelsk fotballspiller 15. – Ranveig Frøiland, norsk politiker (d. 2020) 15. – Hans-Gert Pöttering, tysk politiker 21. – Shaw Clifton, Frelsesarmeens general 21. – Arild Karlsen, norsk psykolog 23. – Bjørgulv Froyn, norsk politiker 28. – Marielle Goitschel, fransk alpinist Oktober 3. – Terje G. Aasen, norsk redaktør 9. – Oddleif Olavsen, norsk ordfører (d. 2022) 12. – Dusty Rhodes, amerikansk fribryter (d. 2015) 13. – Desi Bouterse, surinamsk president 14. – Daan Jippes, nederlandsk tegneserieskaper 15. – Antonio Cañizares Llovera, spansk kardinal 19. – Divine, amerikansk skuespiller og musiker (d. 1988) 19. – John Lithgow, amerikansk skuespiller 20. – Trond Hans Farner Kverno, norsk komponist og organist 23. – Kim Larsen, dansk musiker (d. 2018) 23. – Jon Lilletun, norsk politiker og minister (d. 2006) 25. – Krzysztof Piesiewicz, polsk forfatter og politiker 27. – Arild Andersen, norsk jazzbassist 27. – Luiz Inácio Lula da Silva, brasiliansk president 31. – Avi Shlaim, britisk historiker November 1. – Grethe G. Fossum, norsk politiker (d. 2019) 3. – Gerd Müller, tysk fotballspiller (d. 2021) 6. – Odd Iversen, norsk fotballspiller (d. 2014) 6. – Knut Ødegård, norsk forfatter 8. – Abdelaziz Belkhadem, algerisk statsminister 8. – Oscar D. Hillgaar, norsk politiker 11. – Daniel Ortega, nicaraguansk president 11. – Bryan «Pop» Robson, engelsk fotballspiller 12. – Neil Young, canadisk musiker 13. – Lars Mjøen, norsk skuespiller 15. – Anni-Frid Lyngstad, norsk–svensk musiker 18. – Mahinda Rajapaksa, srilankisk president 20. – Andreas Diesen, norsk programleder 21. – Goldie Hawn, amerikansk skuespiller 23. – Dennis Nilsen, britisk seriemorder (d. 2018) 23. – Jan Bojer Vindheim, norsk forfatter og politiker 26. – Björn von Sydow, svensk utenriksminister og riksdagspresident 30. – Roger Glover, britisk musiker Desember 3. – Katja Medbøe, norsk skuespiller (d. 1996) 5. – Moshe Katsav, israelsk president 6. – Dan Harrington, amerikansk pokerspiller 7. – Marianne Heiberg, norsk forsker (d. 2004) 12. – Portia Simpson-Miller, jamaikansk statsminister 20. – Peter Criss, amerikansk musiker 24. – Lemmy Kilmister, britisk musiker (d. 2015) 27. – Finn Martin Vallersnes, norsk politiker 28. – Kong Birendra Bir Bikram Shah Dev av Nepal (d. 2001) 30. – Davy Jones, britisk musiker og skuespiller (d. 2012) Dødsfall 3. februar – Roland Freisler, tysk nazidommer (f. 1893) 5. februar – Ragnar Östberg, svensk arkitekt (f. 1866) 6. februar – Robert Brasillach, fransk forfatter (f. 1909) februar/mars – Anne Frank, nederlandsk forfatter (f. 1929) 8. april – Melitta Schenk von Stauffenberg, kvinnelig tysk pilot under andre verdenskrig (f. 1903) 9. april – Dietrich Bonhoeffer, tysk teolog (f. 1906) 9. april – Wilhelm Canaris, tysk admiral (f. 1887) 18. april – John Ambrose Fleming, britisk elektroingeniør og fysiker (f. 1849) 12. april – Franklin D. Roosevelt, amerikansk president (f. 1882) 28. april – Benito Mussolini, italiensk diktator (f. 1883) 30. april – Adolf Hitler, tysk diktator (f. 1889) 1. mai – Joseph Goebbels, tysk nazist (f. 1897) 8. mai – Josef Terboven, tysk nazist (f. 1898) 8. mai – Wilhelm Rediess, tysk general (f. 1900) 10. mai – Henrik Rogstad, norsk NS-politiker (f. 1916) 13. mai – Wolfgang Lüth, tysk offiser (f. 1913) 23. mai – Heinrich Himmler, tysk nazist (f. 1900) 27. juni – Kai Holst, norsk motstandsmann (f. 1913) 2. august – Pietro Mascagni, italiensk komponist (f. 1863) 26. september – Béla Bartók, ungarsk komponist (f. 1881) 24. oktober – Vidkun Quisling, norsk nazist (f. 1887) 21. desember – George S. Patton, amerikansk general (f. 1885) 28. desember – Theodore Dreiser, amerikansk forfatter (f. 1871) Idrett Lyn blir første Norgesmester (cupmester) i fotball etter krigen, etter å ha slått Fredrikstad 4-0 i finale-omkamp. (Første og andre kamp: 1-1 og 1-1) Norsk fotball 1945 Åga IL stiftes. Litteratur Agatha Christie – Death Comes as the End (Det ender med døden) C. S. Lewis – That Hideous Strength Astrid Lindgren – Pippi Långstrump George Orwell – Animal Farm John Steinbeck – Cannery Row Mika Waltari – Sinuhe egyptiläinen (Egypteren Sinhue) Evelyn Waugh – Brideshead Revisited Johan Borgen – Ingen sommer Sigurd Evensmo – Englandsfarere Torborg Nedreaas – Bak skapet står øksen Torborg Nedreaas – Før det ringer tredje gang Tarjei Vesaas – Huset i mørkre Nobelprisvinnere Fysikk – Wolfgang Pauli Kjemi – Artturi Virtanen Medisin – Alexander Fleming, Ernst B Chain, Howard Florey Litteratur – Gabriela Mistral Fred – Cordell Hullprisen for 1945 og Det internasjonale Røde Kors fikk prisen for 1944. Referanser 1945


source: wikipedia

text: 16. mai er den 136. dagen i året (137. i skuddår). Det er 229 dager igjen av året. Navnedag Sara, Siren, Samira Historie 1527 – Florentinerne drev ut Medicifamilien for annen gang. 1620 – Ove Gjeddes ekspedisjon for Det danske ostindiske kompani ankom Ceylon, reisens mål, etter nesten to år til sjøs. Etter at den da 535 dager lange overfarten var over, hadde turen krevd over tre hundre liv av de totalt syv hundre sjømennene. 1808 – Slaget ved Alvøen mellom britiske og norske skip. 1814 – Riksforsamlingen på Eidsvoll vedtar Norges Grunnlov. 1860 – Florø grunnlagt som by. 1860 – Sandnes grunnlagt som by. 1929 – Den første Oscar deles ut i Hollywood. 1944 – Den andre verdenskrig: I London undertegner den norske regjeringen avtaler med Storbritannia, USA og Sovjetunionen om frigjøringen av Norge. Det slås fast at straks krigshandlingene er over skal frigjorte områder være under direkte norsk styre. 2009 – Alexander Rybak vinner Eurovision Song Contest i Moskva. 2013 – David Beckham legger opp som fotballspiller i en alder av 38 år. Fødsler Se flere som er født 16. mai i :Kategori:Fødsler 16. mai. 1819 – Johann Voldemar Jannsen, estisk journalist og lyriker (d. 1890) 1821 – Pafnutij Tsjebysjov, russisk matematiker (d. 1894) 1824 – Levi P. Morton, USAs 22. visepresident (d. 1920) 1835 – Olaf Isaachsen, norsk maler (d. 1893) 1851 – Johann Baptist von Anzer, tysk misjonær og biskop (d. 1903) 1861 – Jørgen Sørensen, norsk maler (d. 1894) 1889 – Maria Garland, dansk skuespiller (d. 1964) 1901 – Lars Berg, norsk forfatter (d. 1969) 1902 – Jan Kiepura, polsk operasanger og skuespiller (d. 1966) 1913 – Sebastiano Baggio, italiensk kardinal (d. 1993) 1921 – Eyvind Retzius, norsk arkitekt (d. 2004) 1921 – Odd With, norsk politiker og fylkesmann (d. 2006) 1924 – Daida Kairaba Jawara, gambisk president (d. 2019) 1926 – Roar Wold, norsk maler (d. 2001) 1928 – Hiroshi Nakajima, japansk generaldirektør i Verdens helseorganisasjon (d. 2013) 1930 – Karl Heinz Beckurts, tysk fysiker (d. 1986) 1933 – Tor Henriksen, norsk politiker (d. 2017) 1935 – Stein Mehren, norsk forfatter og billedkunstner (d. 2017) 1936 – Karl Lehmann, tysk kardinal (d. 2018) 1938 – Ivan Sutherland, amerikansk informatiker 1940 – Kjetil Bang-Hansen, norsk regissør og teatersjef 1941 – Ivar Nørve, norsk skuespiller 1944 – Jørgen Holte, norsk politiker 1945 – Nicky Chinn, amerikansk låtskriver 1945 – Sylvester Levay, ungarsk komponist 1946 – Laila Stien, norsk forfatter 1946 – Olav Anton Thommessen, norsk komponist 1946 – Willy Ustad, norsk forfatter 1947 – Tom Thoresen, norsk politiker 1951 – Gerd-Ragna Bloch Thorsen, norsk lege (d. 2006) 1953 – Pierce Brendan Brosnan, irsk skuespiller 1953 – Ivar Skulstad, norsk politiker 1955 – Debra Winger, amerikansk skuespiller 1957 – Joan Benoit, amerikansk friidrettsutøver 1961 – Anette Hoff, norsk skuespiller 1965 – Lubos Michel, slovakisk fotballdommer 1965 – Krist Novoselic, amerikansk musiker 1966 – Janet Jackson, amerikansk sanger 1972 – Frank Strandli, norsk fotballspiller 1974 – Morten Christiansen, norsk syklist 1974 – Laura Pausini, italiensk musiker 1977 – Ronny Ackermann, tysk kombinertløper 1978 – Olga Zajtseva, russisk skiskytter 1979 – Matthias Kessler, tysk syklist 1985 – Stanislav Janevski, bulgarsk skuespiller Dødsfall Se flere som døde 16. mai i :Kategori:Dødsfall 16. mai. 1897 – Camillo Siciliano di Rende, italiensk katolsk kardinal (f. 1847) 1905 – Christian Børs, norsk-amerikansk forretningsmann og filantrop (f. 1823) 1920 – Levi P. Morton, USAs 22. visepresident (f. 1824) 1984 – Andy Kaufman, amerikansk komiker (f. 1949) 1984 – Rolf Furuseth, norsk politiker (f. 1915) 1990 – Sammy Davis jr., amerikansk underholder (f. 1925) 1990 – Jim Henson, amerikansk dukkefører (f. 1936) 2007 – Mary Douglas, britisk sosialantropolog (f. 1921) 2010 – Ronnie James Dio, amerikansk heavy metal vokalist (f. 1942) 2010 – Oswaldo López Arellano, president i Honduras (f. 1921) 2019 – Herman Wouk, amerikansk forfatter (f. 1915) Dager i mai


text: 3. mai er den 123. dagen i året. 124. i skuddår. Det er 242 dager igjen av året. Navnedag Gjermund, Gøril Historie 1979 – Den skånske krig: En maritim trefning imellom Bornholm og Sjælland ender med dansk seier over svenske styrker. 1791 – Polens grunnlov proklameres som den første i Europa og andre i verden. 1814 – Napoleon ankom Elba. 1837 – Universitetet i Athen blir grunnlagt 1849 – Maioppstanden i Dresden begynte. 1945 – Cap Arcona, Thielbek og Deutschland IV ble senket av RAF i Lübekbukten. 1960 – Anne Frank-huset ble åpnet i Amsterdam. 1968 – Studentopptøyer i Frankrike. Sorbonne-universitetet stenger lesesalene 1986 – En bombe sprenger et fly i luften på flyplassen i Colombo i Sri Lanka. 21 blir drept og 41 såret. 2001 – USA mistet sitt sete i FNs menneskerettighetskommisjon for første gang siden opprettelsen i 1947. 2007 – Fire år gamle Madeleine McCann forsvant i Praia da Luz, Portugal. Norsk historie 1858 – Nordnæs Bataillon (bergensk buekorps) ble stiftet. 1928 – Norsk Aero Klubb blir stiftet. 1980 – Passasjerskipet / cruiseskipet SS «Norway» blir døpt av Olav V ved Akershus slott og festning. 1986 – Eurovision Song Contest 1986: Finale i Grieghallen i Bergen. 1997 – Sjarken «Havbrott» går ned utenfor Svolvær. To omkommer. Fødsler Se flere som er født 3. mai i :Kategori:Fødsler 3. mai. 1469 – Niccolò Machiavelli, italiensk historiker og forfatter (d. 1527) 1678 – Amaro Pargo, spansk pirat, sjøkaptein, navigatør og marinehelt (d. 1747) 1803 – Augustinus Johannessøn Sellevold, norsk fiskerbonde og politiker (d. 1893) 1815 – Mads Ellef Langaard, norsk bryggerigrunnlegger (d. 1891) 1815 – Ole Munch Ræder, norsk jurist (d. 1895) 1833 – Philip Calderon, britisk maler (d. 1898) 1849 – Bernhard von Bülow, tysk statsmann (d. 1929) 1873 – Nini Roll Anker, norsk forfatter (d. 1942) 1878? – Cruz Hernández, salvadoransk superhundreåring (d. 2007) 1898 – Golda Meir, israelsk statsminister (d. 1978) 1917 – Kiro Gligorov, makedonsk president (d. 2012) 1919 – Pete Seeger, amerikansk musiker (d. 2014) 1920 – John Lewis, amerikansk jazzmusiker (d. 2001) 1921 – Vasco Goncalves, portugisisk politiker (d. 2005) 1921 – Sugar Ray Robinson, amerikansk bokser (d. 1989) 1926 – Jørn Sandnes, norsk historiker (d. 2007) 1933 – James Brown, amerikansk musiker (d. 2006) 1934 – Jahn Otto Johansen, norsk journalist og forfatter (d. 2018) 1936 – Inger Pedersen, norsk politiker 1942 – Věra Čáslavská, tsjekkoslovakisk turner (d. 2016) 1944 – Peter John Haworth Doyle, britisk katolsk biskop 1945 – Jan O. Henriksen, norsk avistegner og illustratør (d. 2018) 1946 – Rabah Saâdane, algerisk fotballspiller 1950 – Dag Arnesen, norsk jazzmusiker 1950 – Morten Krogvold, norsk fotograf 1950 – Mary Hopkin, britisk sanger 1951 – Jan Bielecki, polsk politiker 1951 – Christopher Cross, amerikansk musiker 1952 – Henning Sommerro, norsk musiker og komponist 1961 – Steve McClaren, engelsk landslagstrener 1961 – Jon Sudbø, norsk lege og tannlege 1981 – Benoît Cheyrou, Fransk fotballspiller 1988 – Fanuel Kenosi, botswansk friidrettsutøver Dødsfall Se flere som døde 3. mai i :Kategori:Dødsfall 3. mai. 1616 – William Shakespeare, engelsk forfatter (f. 1564) 1758 – Pave Benedikt XIV (f. 1675) 2000 – John Joseph O'Connor, amerikansk kardinal (f. 1920) 2006 – Earl Woods, amerikansk offiser (f. 1932) 2006 – Karel Appel, nederlandsk maler (f. 1921) 2007 – Wally Schirra, amerikansk astronaut (f. 1923) 2008 – Leopoldo Calvo-Sotelo, spansk statsminister (f. 1926) 2010 – Florencio Campomanes, filippinsk sjakkspiller (f. 1927) 2010 – Peter O'Donnell, britisk forfatter (f. 1920) 2011 – Jackie Cooper, amerikansk skuespiller (f. 1922) 2011 – Thanasis Vengos, gresk skuespiller og regissør (f. 1927) Markeringer FNs internasjonale dag for pressefrihet 03. mai


text: -- 1790 -- 1791 -- 1792 -- 1793 -- 1794 -- 1795 -- 1796 -- 1797 -- 1798 -- 1799 Tiårsoversikt Tiår på 1700-tallet


text: -- 1780 -- 1781 -- 1782 -- 1783 -- 1784 -- 1785 -- 1786 -- 1787 -- 1788 -- 1789 Tiårsoversikt Tiår på 1700-tallet


text: Begivenheter Første halvår 7. januar – USAs første nasjonale valg blir avholdt. 4. februar – George Washington blir enstemmig valgt til USAs første president. 4. mars – I New York møtes den amerikanske kongressen for første gang og vedtar at den amerikanske grunnloven er gjeldende. 27. april – Thomas Jefferson blir USAs første utenriksminister 28. april – Fletcher Christian og en del av mannskapet gjorde mytteri på fregatten Bounty. 30. april – George Washington sverges inn som USAs første president. Andre halvår 14. juli – Bastillen blir stormet under den franske revolusjonen. 17. juli – Vardø og Hammerfest får bystatus. 22. juli – Storofsen, Norgeshistoriens største flom kulminerer. 26. august – menneskerettighetserklæringen ble utformet under den franske revolusjonen. 28. august – Saturn-månen Enceladus oppdages av Herschel. 17. september – Mimas oppdages av Herschel. Uten dato Den franske revolusjon begynner, med påfølgende massedrap på adelige og geistlige i årene som følger. Martin Heinrich Klaproth, tysk kjemiker, oppdager grunnstoffet uran Fødsler 19. juli – John Martin, engelsk maler, (d. 1854) 23. august – Hanna Winsnes, norsk forfatter (d. 1872) Dødsfall 10. juni – Henrik Stampe, dansk jurist, generalprokurør og statsminister (f. 1713) Eric Gustav Tunmarck, norsk maler (f. 1729) 1789


text: Begivenheter 6. juli – Kong Mindaugas' kroningsdag i Litauen Dødsfall 9. oktober – Robert Grosseteste – Engelsk statsmann, filosof og teolog 1253


text: 1991 (MCMXCI) i den gregorianske kalenderen var et år uten skuddag som begynte på en tirsdag. Hendelser Første kvartal Exa, Zetta og Yotta blir tatt inn som prefiks i SI-systemet. 1. januar – Energiloven tråde i kraft og kraftsektoren deles opp i en konkurransedel og en monopoldel. 3. januar – Snurperen «Saltnesvåg» grunnstøter. En omkommer. 9. januar – Sovjetiske styrker stormer Vilnius i et forsøk på å hindre Litauens løsrivelse fra unionen. 12. januar – Gulfkrigen: Den amerikanske kongressen gir grønt lys for bruk av militære styrker for å drive Irak ut av Kuwait. 13. januar – Den blodige søndagen i Litauen: Sovjetiske militærstyrker går til angrep på sivile som demonstrerer for litauisk uavhengighet i Vilnius. 14 blir drept og et stort antall skadet. 15. januar – Gulfkrigen: Tidsfristen FN har satt for at irakiske styrker skal trekke seg ut fra Kuwait, utløper. 16. januar – Gulfkrigen: «Operation Desert Storm» begynner. 17. januar – Kong Olav V dør. 9. februar – Litauen avholder folkeavstemning om selvstendighet. 16. februar – Gulfkrigen: Amerikanske og britiske fly bomber en forstad til Bagdad. Tre mennesker omkommer og minst elleve mennesker blir skadd. 23. februar – Gulfkrigen: Bakkestyrker krysser grensen mellom Saudi-Arabia og Irak og begynner med det bakkekrigen. 25. februar – Gulfkrigen: En irakisk Scudrakett treffer en amerikansk militærbrakke i Dhahran, Saudi-Arabia. 28 amerikanske soldater omkommer. 27. februar – Gulfkrigen: Den amerikanske presidenten George H.W. Bush erklærer at «Kuwait er befridd». 9. mars – Massive demonstranter blir holdt mot Slobodan Milošević i Beograd. To mennesker blir drept og flere stridsvogner er i gatene. 10. mars – Gulfkrigen: amerikanske soldater forlater Persiagulfen. 31. mars – Warszawapakten blir oppløst. Andre kvartal 9. april – Georgia erklærer seg uavhengige fra Sovjetunionen. 4. mai – Sjarken «Trond Kåre» forliser i Sogn og Fjordane. To omkommer. 5. mai – Klanen, Vålerengas uoffisielle supporterforening ble stiftet. 15. mai – Édith Cresson blir Frankrikes første kvinnelige statsminister. 21. mai – Rajiv Gandhi, Indias tidligere leder blir drept i et bombeattentat i byen Sriperumbudur under valgkamp. 20. juni – Det tyske parlament beslutter å flytte hovedstaden tilbake fra Bonn til Berlin. 21. juni – Sulitjelma Bergverk A/S legges ned. 26. juni – Slovenia-krigen bryter ut mellom Slovenia og Jugoslavia. Kampene varer i ti dager og ender med slovensk seier og selvstendighet. Tredje kvartal Juli 1. juli – Militæralliansen Warszawapakten blir formelt oppløst (inngått 1955). Sverige søker om medlemskap i EF. 10. juli – Boris Jeltsin ble Russlands første president. 22. juli – Seriemorderen Jeffrey Dahmer blir arrestert etter at 11 lik blir funnet i leiligheten hans. August 23. august – Kuppet i Moskva kollapser. De baltiske landene Litauen, Latvia og Estland får reell selvstendighet fra Sovjetunionen. 25. august – Vukovar-slaget starter da jugoslaviske og serbiske styrker angriper den kroatiske byen Vukovar. 30. august – Aserbajdsjan blir selvstendig fra Sovjetunionen. 31. august – Masseslagsmål mellom rasister og antirasister i Brumunddal etter at lederen for Folkebevegelsen mot innvandring, Arne Myrdal, holder en tale på tettstedets torg. September 17. september – Den første utviklingsversjonen av Linux-kjernen, versjon 0.01, ble lansert. 19. september – Ismannen Ötzi blir funnet. 20. september – Mer enn 3 000 vendte ryggen mot Arne Myrdal da han igjen holdt en tale i Brumunddal. 21. september – Armenia blir uavhengig (fra Sovjetunionen). Fjerde kvartal 21. oktober – Enighet mellom EF og EFTA om opprettelse av «Det europeiske økomiske samarbeidsområde» (EØS). 8. november – Juksabåten «Kim Roger» blir rent i senk utenfor Andøya av en lastebåt. To omkommer. Desember 9.–10. desember – EF-toppmøtet i Maastricht i Nederland vedtar traktaten om en økonomisk, pengepolitisk og politisk union. 16. desember – Kasakhstan blir uavhengig (fra Sovjetunionen). 25. desember – Sovjetunionen blir vedtatt oppløst. 31. desember – Den offisielle oppløsningen av Sovjetunionen. 31. desember/1. januar 1992 – Orkan herjer Vestlandet. Minst én person omkommer i Trøndelag. Mange hus ble totalskadd. Fødsler Januar 1. – Peter Burling, newzealandsk seiler 2. – Davide Santon, italiensk fotballspiller 5. – Daniel Pacheco, spansk fotballspiller 5. – Jelle van Gorkom, nederlandsk BMX-syklist 7. – Eden Hazard, belgisk fotballspiller 7. – Caster Semenya, sørafrikansk friidrettsutøver (mellomdistanseløp) 8. – Stefan Johansen, norsk fotballspiller 8. – Sarah Höfflin, sveitsisk freestylekjører 9. – Amel Tuka, bosnisk friidrettsutøver (mellomdistanseløp) 12. – Sondre Nordstad Moen, norsk friidrettsutøver (langdistanseløp) 12. – Anzjelika Sidorova, russisk friidrettsutøver (stavhopp) 15. – Nicolai Jørgensen, dansk fotballspiller 15. – Darja Klisjina, russisk friidrettsutøver (lengdehopp) 17. – Esapekka Lappi, finsk rallysjåfør 19. – Erin Sanders amerikansk skuespiller 20. – Jolyon Palmer, britisk racerfører 22. – Elizabeth Simmonds, britisk svømmer 23. – Michal Krčmář, tsjekkisk skiskytter 24. – Li Xuerui, kinesisk badmintonspiller 25. – Svenja Huth, tysk fotballspiller 30. – Laura Fortino, canadisk ishockeyspiller Februar 3. – Erik Kynard, amerikansk friidrettsutøver (høydehopp) 5. – Anna Sloan, skotsk curlingspiller 6. – Anna Sidorova, russisk curlingspiller 8. – Genzebe Dibaba, etiopisk friidrettsutøver (langdistanseløp) 8. – Roberto Soriano, italiensk-tysk fotballspiller 9. – Almuth Schult, tysk fotballspiller 10. – Emma Roberts, amerikansk skuespillerinne 12. – Ragnhild Haga, norsk langrennsløper 12. – Bart Swings, belgisk skøyteløper 14. – Andrius Gudžius, litauisk friidrettsutøver (diskoskast) 16. – Sergio Canales, spansk fotballspiller 16. – Tatjana Ivanova, russisk aker 17. – Ed Sheeran, britisk sanger 17. – Bonnie Wright, britisk skuespillerinne 19. – Christoph Kramer, tysk fotballspiller 21. – Riyad Mahrez, algerisk-fransk fotballspiller 21. – Pavel Maslák, tsjekkisk friidrettsutøver (sprintløp) 24. – Madison Hubbell, amerikansk kunstløper 24. – Henrik Ingebrigtsen, norsk friidrettsutøver (langdistanseløp) 26. – Caitlin Leverenz, amerikansk svømmer 26. – Björn Bergmann Sigurðarson, islandsk fotballspiller 26. – Yang Li, kinesisk fotballspiller 28. – Sarah Bolger, irsk skuespillerinne Mars 5. – Michael Hayböck, østerriksk skihopper 5. – Lotte Smiseth Sejersted, norsk alpinist 6. – Marc-Antoine Gagnon, canadisk freestylekjører 6. – Tyler, the Creator, amerikansk rapper 9. – Boštjan Kline, slovensk alpinist 11. – Jack Rodwell, engelsk fotballspiller 11. – Olivia Schough, svensk fotballspiller 13. – Hilary Caldwell, canadisk svømmer 13. – Danïjar Jelewsinov, kasakhisk bokser 14. – Emir Bekrić, serbisk friidrettsutøver (hekkeløp) 17. – Sergej Kalinin, russisk ishockeyspiller 20. – Alexis Pinturault, fransk alpinist 21. – Antoine Griezmann, fransk fotballspiller 28. – Ondřej Palát, tsjekkisk ishockeyspiller 29. – Fabio Borini, italiensk fotballspiller 29. – N'Golo Kanté, fransk fotballspiller April 3. – Markus Eisenbichler, tysk skihopper 4. – Daniel Chima Chukwu, nigeriansk fotballspiller 5. – Nora Mørk, norsk håndballspiller 5. – Thea Mørk, norsk håndballspiller 6. – Alexandra Popp, tysk fotballspiller 8. – Dej Loaf, amerikansk rapper 11. – Thiago Alcântara, spansk-brasiliansk fotballspiller 11. – Cédric Bakambu, kongolesisk fotballspiller 11. – James Magnussen, australsk svømmer 12. – Liu Shiwen, kinesisk bordtennisspiller 16. – Luis Muriel, colombiansk fotballspiller 17. – Fredrik Torsteinbø, norsk fotballspiller 19. – Steve Cook, engelsk fotballspiller 24. – Joakim Våge Nilsen, norsk fotballspiller 25. – Alex Shibutani, amerikansk kunstløper 26. – Jørgen Graabak, norsk kombinertløper 27. – Lara Gut, sveitsisk alpinist 29. – Mats Rosseli Olsen, norsk ishockeyspiller 30. – Connor Jaeger, amerikansk svømmer 30. – Travis Scott, amerikansk rapper Mai 2. – Ilja Zakharov, russisk stuper 3. – Wael Jallouz, tunisisk håndballspiller 4. – Brianne Jenner, canadisk ishockeyspiller 7. – Mercy Cherono, kenyansk friidrettsutøver (langdistanseløp) 10. – Didrik Tønseth, norsk langrennsløper 11. – Semjon Pavlitsjenko, russisk aker 13. – Francis Coquelin, fransk fotballspiller 13. – Anders Fannemel, norsk skihopper 14. – Ahmed El-Shenawy, egyptisk fotballspiller 16. – Grigor Dimitrov, bulgarsk tennisspiller 16. – Ashley Wagner, amerikansk kunstløper 16. – Tristan Walker, canadisk aker 17. – Johanna Konta, britisk-australsk tennisspiller 17. – Matt Ladley, amerikansk snowboardkjører 22. – Kentin Mahé, fransk fotballspiller 22. – Suho, sørkoreansk sanger i guttegruppa Exo 23. – Lena Meyer-Landrut, tysk sanger og låtskriver 23. – Joel Obi, nigeriansk fotballspiller 24. – Satsuki Fujisawa, japansk curlingspiller 28. – Ji Dong-won, sørkoreansk fotballspiller 28. – Alexandre Lacazette, fransk fotballspiller 29. – Oskar Eriksson, svensk curlingspiller Juni 2. – Christabel Nettey, canadisk friidrettsutøver (lengdehopp) 3. – Sami Vatanen, finsk ishockeyspiller 4. – Lorenzo Insigne, italiensk fotballspiller 5. – Bobby Brown, amerikansk freestylekjører 5. – Kent Robin Tønnesen, norsk håndballspiller 9. – Maciej Kot, polsk skihopper 10. – Oksana Sjysjkova, ukrainsk langrennsløper og skiskytter 11. – Dan Howell, britisk youtuber og radiovert 13. – Will Claye, amerikansk friidrettsutøver (lengdehopp og tresteg) 16. – Tameka Butt, australsk fotballspiller 19. – Andrej Kramarić, kroatisk fotballspiller 20. – Kalidou Koulibaly, senegalesisk-fransk fotballspiller 20. – Rasmus Lauge, dansk håndballspiller 24. – Mutaz Essa Barshim, qatarsk friidrettsutøver (høydehopp) 25. – Kyah Simon, australsk fotballspiller 25. – Victor Wanyama, kenyansk fotballspiller 28. – Kevin De Bruyne, belgisk fotballspiller 29. – Kawhi Leonard, amerikansk basketballspiller Juli 3. – Anastasija Pavljutsjenkova, russisk tennisspiller 5. – Jørgen Skjelvik, norsk fotballspiller 6. – Philip Milanov, belgisk friidrettsutøver (diskoskast) 6. – Ilja Pervukhin, russisk padler 7. – Alesso, svensk-italiensk DJ og musikkprodusent 12. – James Rodríguez, colombiansk fotballspiller 13. – Seppe Smits, belgisk snowboardkjører 13. – Sebastian Foss Solevåg, norsk alpinist 15. – Jevgenij Tisjtsjenko, russisk bokser 16. – Andros Townsend, engelsk fotballspiller 16. – Sam Webster, newzealandsk syklist 17. – Oliver Ekman Larsson, svensk ishockeyspiller 18. – Viktor Minibajev, russisk stuper 19. – Nathalie Hagman, svensk håndballspiller 20. – Heidi Weng, norsk langrennsløper 24. – Lin Yue, kinesisk stuper 24. – Emily Bett Rickards, canadisk skuespillerinne 30. – Ida Bobach, dansk orienteringsløper 31. – Haitam Aleesami, norsk-marokkansk fotballspiller August 6. – Jiao Liuyang, kinesisk svømmer 8. – Joël Matip, kamerunsk fotballspiller 12. – Emil Iversen, norsk langrennsløper 12. – Mads Mensah Larsen, dansk håndballspiller 14. – Richard Freitag, tysk skihopper 14. – Henrik Harlaut, svensk snowboardkjører 15. – Ellen Gandy, australsk-britisk svømmer 16. – Anna Gasser, østerriksk snowboardkjører 16. – Evanna Lynch, irsk skuespillerinne 18. – Brianna Rollins, amerikansk friidrettsutøver (hekkeløp) 19. – Benoît Schwarz, sveitsisk curlingspiller 22. – Christian O'Sullivan, norsk håndballspiller 26. – Arnaud Démare, fransk syklist 26. – Dylan O'Brien, amerikansk skuespiller September 3. – Thomas Delaney, dansk-amerikansk fotballspiller 5. – Skandar Keynes, britisk skuespiller 9. – Oscar, brasiliansk fotballspiller 10. – Deng Shudi, kinesisk turner 11. – Jordan Ayew, ghanesisk fotballspiller 11. – Kygo, norsk EDM-musiker 13. – Ksenija Afanasieva, russisk turner 17. – Sanne Wevers, nederlandsk turner 19. – Chloe Esposito, australsk moderne femkjemper 20. – Martin Linnes, norsk fotballspiller 22. – Pascal Martinot-Lagarde, fransk friidrettsutøver (hekkeløp) 24. – Oriol Romeu, spansk fotballspiller 25. – Stine Bredal Oftedal, norsk håndballspiller 27. – Simona Halep, rumensk tennisspiller 27. – Thomas Mann, amerikansk skuespiller 29. – Adem Ljajić, serbisk fotballspiller 30. – Thomas Röhler, tysk friidrettsutøver (spydkast) Oktober 1. – Gus Kenworthy, amerikansk snowboardkjører 1. – Vincent Kriechmayr, østerriksk alpinist 2. – Roberto Firmino, brasiliansk fotballspiller 2. – Danila Izotov, russisk svømmer 3. – Henri Schoeman, sørafrikansk triatlet 4. – Rüstəm Orucov, aserbajdsjansk judoka 10. – Andreas Bakkerud, norsk rallycross-sjåfør 10. – Mariana Pajón, colombiansk BMX-syklist 10. – Xherdan Shaqiri, sveitsisk-kosovisk fotballspiller 18. – Tyler Posey, amerikansk skuespiller 20. – Debinha, brasiliansk fotballspiller 23. – Emil Forsberg, svensk fotballspiller 23. – Nikolaj Oljunin, russisk snowboardkjører 27. – Seo Young-woo, sørkoreansk bobkjører 28. – Marcos Acuña, argentinsk fotballspiller 28. – Warren Barguil, fransk syklist 28. – Lucy Bronze, engelsk fotballspiller November 1. – Jiang Yuyuan, kinesisk turner 6. – Bjørn Maars Johnsen, norsk-amerikansk fotballspiller 12. – Earvin Ngapeth, fransk volleyballspiller 13. – Jeffrey Bruma, nederlandsk fotballspiller 13. – Magnus Gullerud, norsk håndballspiller 21. – Almaz Ayana, etiopisk friidrettsutøver (langdistanseløp) 26. – Manolo Gabbiadini, italiensk fotballspiller 29. – Becky James, britisk syklist Desember 1. – Sun Yang, kinesisk svømmer 2. – Chloé Dufour-Lapointe, canadisk freestylekjører 2. – Charlie Puth, amerikansk musiker 3. – Simon Desthieux, fransk skiskytter 5. – Omar Elabdellaoui, norsk-marokkansk fotballspiller 5. – Carolin Schäfer, tysk friidrettsutøver (sjukamp) 6. – Coco Vandeweghe, amerikansk tennisspiller 8. – Justin Snith, canadisk aker 9. – Lotte van Beek, nederlandsk skøyteløper 9. – Johannes Rydzek, tysk kombinertløper 10. – Elisa Longo Borghini, italiensk syklist 12. – Annette Edmondson, australsk syklist 13. – Jay «Bluejay» Greenberg, amerikansk vidunderbarn-komponist 13. – Vladimir Tarasenko, russisk ishockeyspiller 14. – Tabea Kemme, tysk fotballspiller 20. – Fabian Schär, sveitsisk fotballspiller 24. – Louis Tomlinson, engelsk sanger i guttegruppa One Direction Dødsfall Januar 17. – Olav V, norsk konge (f. 1903) 22. – Lennart Landheim, svensk filmreggissør (f. 1920) 29. – Ingebrigt Davik, norsk forfatter (f. 1925) 30. – John Bardeen, amerikansk fysiker (f. 1908) Februar 3. – Harry Ackerman, amerikansk TV-produsent (f. 1912) 5. – Dean Jagger, amerikansk skuespiller (f. 1903) 13. – Arno Breker, tysk skulptør (f. 1900) 21. – Margot Fonteyn, britisk ballettdanser (f. 1919) 26. – Slim Gaillard, amerikansk jazzmusiker (f. 1916) 28. – Reinhard Bendix, tysk-amerikansk sosiolog og statsviter (f. 1916) Mars 2. – Serge Gainsbourg, fransk forfatter og musiker (f. 1928) April 1. – Detlev Karsten Rohwedder, tysk politiker og forretningsmann (f. 1932) 1. – Bjarne Nerem, norsk jazzmusiker (f. 1923) 9. – Forrest Towns, amerikansk friidrettsutøver (f. 1914) 16. – David Lean, britisk filmregissør (f. 1908) 16. – Ove Lind, svensk jazzmusiker (f. 1926) 20. – Emmanuel Kiwanuka Nsubuga, ugandisk kardinal (f. 1914) 26. – Walter Reder, tysk SS-offiser (f. 1915) Mai 14. – Jiang Qing, kinesisk politiker (f. 1914) 21. – Rajiv Gandhi, indisk politiker (f. 1944) 24. – Gene Clark, amerikansk musiker (f. 1944) Juni 27. – Øistein Ringstad, norsk jazzmusiker (f. 1917) Juli 10. – Aase Bye, norsk skuespiller (f. 1904) 15. – Roger Revelle, amerikansk klimaforsker, statsviter og universitetsadministrator (f. 1909) August 2. – Alf Martin Bjørnø, norsk politiker (f. 1923) 3. – Georg Krog, norsk skøyteløper og president i Norges Skøyteforbund (f. 1915) 11. – Astrid Murberg Martinsen, norsk politiker (f. 1932) 15. – Waldemar Brøgger, norsk forfatter og forlagsmann (f. 1911) 24. – Åge Ramberg, norsk politiker (f. 1921) September 27. – Øyvind Vennerød, norsk regissør (f. 1917) 28. – Miles Davis, amerikansk jazzmusiker (f. 1926) Oktober 9. – Dagmar Lange, svensk forfatter (f. 1914) 17. – Kurt Foss, norsk musiker (f. 1925) 21. – Ron Forsyth, australsk forlegger og redaktør 27. – Paul Erickson, britisk manusforfatter (f. 1920) November 3. – Finn Alnæs, norsk forfatter (f. 1932) 7. – Tom of Finland, finsk tegner (f. 1920) 9. – Yves Montand, fransk sanger og skuespiller (f. 1921) 9. – Allan Johansson, svensk musiker og komponist (f. 1919) 14. – Tony Richardson, britisk regissør (f. 1928) 19. – Jackie Stamps, engelsk fotballspiller (f. 1918) 23. – Klaus Kinski, tysk skuespiller (f. 1926) 24. – Eric Carr, amerikansk musiker (f. 1950) 24. – Freddie Mercury, britisk musiker (f. 1946) Desember 10. – Franco Maria Malfatti, italiensk president i EU–kommisjonen (f. 1927) 15. – Vasilij Zajtsev, sovjetisk soldat (f. 1915) 29. – Tony Strobl, amerikansk tegneserieskaper (f. 1915) Musikk Michael Jackson – Dangerous (med blant annet «Black Or White») Motörhead – 1916 Alice Cooper – Hey Stoopid Nirvana – Nevermind (med blant annet «Smells Like Teen Spirit») Metallica – The Black Album (med blant annet «Nothing Else Matters», «Enter Sandman», «Sad But True» og «The Unforgiven») Guns N' Roses – Use your Illusion og Use Your Illusion II (med blant annet «November Rain») Ingenting – gav ut sitt første album Ingenting deLillos – Varme mennesker Soundgarden – Badmotorfinger A-ha spiller for mennesker på Maracanã stadion i Rio de Janeiro Tina Turner gir ut albumet Simply the Best Idrett 10. februar – Johann Olav Koss blir allroundverdensmester på skøyter i Heerenveen, Nederland. Marc Girardelli, Luxembourg, vinner verdenscupen i alpint for menn. Petra Kronberger, Østerrike, vinner verdenscupen i alpint for kvinner. Vladimir Smirnov, Kasakhstan, vinner verdenscupen i langrenn for menn. Jelena Välbe, Sovjet, vinner verdenscupen i langrenn for kvinner Strømsgodset blir Norgesmester (cupmester) i fotball for menn. De slår Rosenborg 3–2 i finalen. Viking blir seriemester i fotball for menn. Asker blir Norgesmester (cupmester) i fotball for kvinner. De slår Sandviken 8–0 i finalen. Asker blir også seriemester i fotball for kvinner. Curling-VM for herrer og damer arrangeres i Winnipeg i Canada; For herrer vinner Skottland foran Canada. For damer vinner Norge foran Canada. John Parrott vinner verdensmesterskapet i snooker etter å ha slått Jimmy White 18–11 i finalen. Litteratur Colin Dexter – The Jewel That Was Ours (Den tapte juvel) Carl Hiaasen – Native Tongue (Hjemme verst) Ben Okri – The Famished Road Odd Børretzen – Hvordan forstå og bruke en nordmann Roy Jacobsen – Seierherrene Herbjørg Wassmo – Lite grønt bilde i stor blå ramme Jostein Gaarder – Sofies verden Se også Arkitekturåret 1991 Arkeologiåret 1991 Filmåret 1991 Filosofiåret 1991 Kunståret 1991 Litteraturåret 1991 Lyrikkåret 1991 Musikkåret 1991 Tegneserieåret 1991 Teateråret 1991 TV-året 1991 Referanser 1991


text: 23. august er den 235. dagen i året, 236. i skuddår. Det er 130 dager igjen av året. Dagen er den siste av hundedagene, og man mente at om det kom regn på denne dagen, ville det regne i fire uker. Dagen kalles også Zakæus på gamle primstaver, etter fortellingen om Sakkeus i Lukas kapitel 19. Navnedag Signe, Signy. Historie 79 – Vesuv hadde utbrudd som ødela de romerske byene Pompeii og Herculaneum. 1305 – Den skotske patrioten William Wallace ble hengt og partert for høyforræderi av kong Edvard I av England. 1572 – Bartolomeusnatten: Natten mellom 23. og 24. august myrdes 12 000 hugenotter i Paris. 1645 – Freden i Brömsebro blir inngått. 1833 – Storbritannia avskaffet slaveriet. 1866 – Den østerriksk-prøyssiske krig avsluttes ved at Freden i Praha blir underskrevet. 1873 – Albert Bridge i Chelsea i London blir åpnet. 1939 – Molotov–Ribbentrop-pakten som delte Europa mellom det tredje riket og Sovjetunionen ble undertegnet. 1973 – Norrmalmstorgranet starter, en gisselsituasjon i en bank på Norrmalmstorg i Stockholm. Dette gav navn til Stockholmsyndromet. 1989 – Den syngende revolusjonen: To millioner mennesker fra Estland, Latvia og Litauen stod og holdt hverandre i hendene i en 600 km ubrutt lenke langs hovedveien fra Vilnius til Tallinn (Den baltiske veien). Norsk historie 1918 – Stabekk Private Musikkforening (senere Stabekk Janitsjarorkester stiftet). 1944 – Store deler av Vardø og Vadsø utraderes i sovjetiske bombeangrep. 1963 – Stortinget vedtar mistillit mot Gerhardsen-regjeringen som følge av Kings Bay-saken. 1968 – Henie Onstad Kunstsenter på Høvikodden ved Oslo åpnes 1979 – Reketråleren «J. Sandnes» kantrer og synker i Barentshavet. Tre omkommer. Fødsler Se flere som er født 23. august i :Kategori:Fødsler 23. august. 686 – Karl Martell, frankernes rikshovmester (d. 741) 1789 – Hanna Winsnes, norsk forfatter (d. 1872) 1813 – János Simor, ungarsk katolsk kardinal (d. 1891) 1849 – William Ernest Henley, britisk poet og redaktør (d. 1903) 1888 – Ivar Asbjørn Følling, norsk lege (d. 1973) 1899 – Terje Wold, norsk høyesterettsjustitiarius og justisminister (d. 1972) 1910 – Giuseppe Meazza, italiensk fotballspiller (d. 1979) 1910 – Alfons Maria Stickler, østerriksk kardinal (d. 2007) 1911 – Birger Ruud, norsk skihopper (d. 1998) 1914 – Øivind Fragell, norsk predikant og forfatter (d. 1993) 1914 – Heinz Günther Guderian, tysk general (d. 2004) 1915 – Antonio Innocenti, italiensk kardinal (d. 2008) 1915 – Bjarne Sundfær, norsk ordfører (d. 1985) 1920 – Birger Rasmussen, norsk motstandsmann og forretningsmann (d. 2007) 1925 – Robert Mulligan, amerikansk regissør (d. 2008) 1926 – Borghild Røyseland, norsk politiker (d. 2020) 1927 – Allan Kaprow, amerikansk kunster (d. 2006) 1927 – Dick Bruna, nederlandsk forfatter og illustratør (d. 2017) 1928 – Tor Stokke, norsk skuespiller (d. 2003) 1931 – Erling Selvig, norsk jussprofessor 1932 – Houari Boumédiènne, algerisk politiker og president (d. 1978) 1934 – Carlos Amigo Vallejo, spansk kardinal (d. 2022) 1934 – Leif Frode Onarheim, norsk politiker (d. 2021) 1939 – Teddy Nelson, norsk countrymusiker (d. 1992) 1941 – Odd Reinsfelt, norsk ordfører (d. 2022) 1947 – Terje Rypdal, norsk jazzmusiker 1947 – Keith Moon, britisk musiker (d. 1978) 1949 – Shelley Long, amerikansk skuespiller 1954 – Haakon Lorentzen, norsk forretningsmann 1956 – Valgerd Svarstad Haugland, norsk politiker 1960 – Jukkis Uotila, finsk jazzmusiker 1963 – Waldemar Legień, polsk judoutøver 1963 – Park Chan-wook, sørkoreansk regissør 1968 – Chris DiMarco, amerikansk golfspiller 1968 – David Kimutai Too, kenyansk politiker (d. 2008) 1972 – Petter Christian Singsaas, norsk fotballspiller 1974 – Benjamin Limo, kenyansk friidrettsutøver 1976 – Scott Caan, amerikansk skuespiller 1978 – Kobe Bryant, amerikansk basketballspiller (d. 2020) 1978 – Julian Casablancas, amerikansk sanger 1984 – Glen Johnson, engelsk fotballspiller 1992 – Kevin Bosse Elie Beugre, ivoriansk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 23. august i :Kategori:Dødsfall 23. august. 1103 – Kong Magnus Berrføtt, falt i hærferd i Ulster (f. 1073) 1628 – George Villiers, 1. hertug av Buckingham (f. 28. august 1760) 1831 – August von Gneisenau, prøyssisk generalfeltmarskalk og hærreformator (f. 27. oktober 1760) 1892 – Manuel Deodoro da Fonseca, brasiliansk offiser og politiker (f. 1827) 1900 – Kiyotaka Kuroda, japansk statsminister (f. 1840) 1989 – R. D. Laing, britisk psykiater (f. 1927) 1997 – John Kendrew, britisk biokjemiker, krystallograf og nobelprisvinner i kjemi (f. 1917) 1998 – Rolf Søder, norsk skuespiller (f. 1918) 2007 – Leif Hamre, norsk forfatter (f. 1914) 2008 – Thomas Huckle Weller, amerikansk virolog og nobelprisvinner (f. 1915) 2011 – Michael Showers, amerikansk skuespiller (f. 1966) 2020 – Bjørn Skogmo, norsk forfatter (f. 1948) 2021 – Gunilla Bergström, svensk forfatter (f. 1942) Helligdager Den europeiske minnedagen for ofrene for stalinismen og nazismen og for alle totalitære og autoritære regimer. FNs internasjonale minnedag for slaveriets avskaffelse. Referanser Dager i august


text: Begivenheter Første halvår 1. januar Hans Schreuder ankommer Port Natal i Sør-Afrika, som den første norske misjonæren i Afrika. Januar – Lars Levi Læstadius forkynner og blir omvendt. 27. februar – Den dominikanske republikk blir uavhengig fra Haiti. 28. februar – En kanon på USS «Princeton» eksploderer mens skipet er på Potomacelven. Flere blir drept, deriblant to fra det amerikanske kabinettet. 8. mars – Oscar I blir konge i Sverige-Norge. 23. mai: Profeten Báb erklærer seg som Guds Port i Persia; grunnleggelsen av Babismen 24. mai – Første morsetelegram mellom Baltimore og Washington, D.C., med budskapet "What hat God wrought!" (Samuel Morse) 6. juni, George Williams grunnlegger YMCA i London, England 10. juni – Kong Oscar I fastsetter Norges riksvåpen. 27. juni – Joseph Smith ble myrdet i fengselet i Carthage i Illinois sammen sin bror, Hyrum Smith, av en folkemasse. Uten dato Foreningen til norske Fortidsminnesmerkers bevaring, senere Fortidsminneforeningen, ble stiftet Den frireligiøse bevegelsen Roparna i Sverige har sitt høydepunkt. Mange kristne og muslimske bevegelser bruker 1844 som utgangspunkt for beregning av Kristi ankomst Arten geirfugl dør ut. I Texas blir 300 comancheindianere drept av soldater med den nye coltrevolveren «seksløper». Den amerikanske tannlegen Horace Wells bruker nitrogenoksid som bedøvelse ved tannuttrekking. Forbudet mot sefardiske jøder i kongeriket Norge oppheves. Oscar I blir ny konge av Sverige og Norge. Myndighetene introduserer en lov som innebærer at det norske flagget skulle ha unionsmerke i den øverste firkanten (frem til 1905). Et kart over Christiania og omegn ble utgitt av Norges geografiske oppmåling, som det første kartet med nullmeridian gjennom observatoriet. Fødsler Januar 9. – Julián Gayarre, spansk tenorsanger (d. 1890) 20. – Johan Selmer, norsk komponist (d. 1910) 24. – Franziskus von Paula Schönborn, bøhmisk katolsk kardinal (d. 1899) Februar 14. – Henrik Klausen, norsk skuespiller (d. 1907) 14. – Robert Themptander, svensk statsminister (d. 1897) 20. – Ludwig Boltzmann, østerriksk fysiker (d. 1906) 20. – Joshua Slocum, amerikansk sjømann og eventyrer (d. 1909) 21. – Charles-Marie Widor, fransk organist og komponist (d. 1937) Mars 10. – Pablo de Sarasate, spansk fiolinist (d. 1908) 11. – Alfred Nyström, svensk skulptør (d. 1897) 14. – Umberto I, italiensk konge (d. 1900) 18. – Nikolaj Rimskij-Korsakov, russisk komponist (d. 1908) 29. – Sven Rudolf Gundersen, norsk prest og professor (d. 1904) 30. – Paul Verlaine, fransk poet (d. 1896) April 3. – Georg Ratzinger, bayersk politiker og katolsk prest (d. 1899) 16. – Anatole France, fransk forfatter (d. 1924) Mai 23. – Henrik Brustad, norsk kjempe (d. 1899) 27. – Carl Warmuth, norsk musikkforlegger og -handler (d. 1895) Juni 3. – Garret Hobart, USAs 24. visepresident (d. 1899) 6. – Konstantin Savitskij, russisk maler (d. 1905) 12. – Klaus Berntsen, dansk politiker (d. 1927) Juli 20. – John Sholto Douglas, 9. marki av Queensberry (d. 1900) August 5. – Iljá Répin, russisk maler (d. 1930) 6. – Alfred av Sachsen-Coburg-Gotha, britisk hertug (d. 1900) 28. – Paul Koht, norsk politiker (d. 1892) 30. – Friedrich Ratzel, tysk geograf (d. 1904) September Oktober 15. – Friedrich Nietzsche, tysk filosof (d. 1900) 23. – Sarah Bernhardt, fransk teater- og filmskuespiller (d. 1923) November 25. – Carl Benz, tysk bil-pioner (d. 1929) Desember 21. desember – François-Marie-Benjamin Richard de la Vergne, fransk katolsk kardinal (d. 1908) Ukjent dato Deen Dayal, indisk fotograf (d. 1905) Edvard Holm Johannesen, norsk skipper og oppdagelsesreisende (d. 1901) Abdur Rahman Khan, emir av Afghanistan (d. 1901) Wafaei, kurdisk poet (d. 1902) Dødsfall 8. mars – Carl III Johan, konge over Sverige-Norge (f. 1763) Sport Verdens første cricket-kamp, mellom USA og Canada Litteratur Asbjørnsen og Moe fullfører første utgave av Norske folkeeventyr Charles Dickens – The Life and Adventures of Martin Chuzzlewit, (publ. 1843-1844) Alexandre Dumas d.e. – De tre musketerer og Greven av Monte Cristo 1844


text: Østfold er et geografisk område og et tidligere fylke på Østlandet i Norge, som fra 2020 inngår i Viken fylke. Det ligger sørøst i Viken fylke. Østfold var fram til 2020 landets sjette mest folkerike fylke, selv om det var det tredje minste målt i areal. Det hadde grenser til Akershus i nord, Sverige i sør og øst: Värmlands län i øst, Västra Götalands län i sør og kyststripe i vest mot Oslofjorden. Fra 1. januar 2024 vil Østfold fylkeskommune reetableres etter grensene fra før sammenslåingen til Viken, med unntak av Rømskog som vil tilhøre Akershus fylke. Østfold består av distriktene Ytre Østfold (Halden, Nedre Glomma og Mosseregionen) og Indre Østfold. Østfolds seks byer er Moss, Askim, Mysen, Sarpsborg, Fredrikstad og Halden. I norsk målestokk er østfoldlandskapet relativt flatt. Da Østfold inntil 2020 var eget fylke, var Slavasshøgda i Rømskog (336 meter over havet) den høyeste toppen. Flere forhold har endret dette; nå er det høyeste punktet Viktjernhøgda i Trøgstad, Indre Østfold (331 meter over havet). Østfold hører inn under Eidsivating lagmannsrett og Borg bispedømme i Den norske kirke. Fra opprettelsen i 1662 til navneendringen i 1918, het amtet Smaalenenes Amt. Språkrådet har presisert at Østfold er «et geografisk område som fortsatt kan benevnes Østfold», og at Østfold som geografisk navn og område må skilles fra fylkeskommuner og andre administrative enheter. Ved stortingsvalg utgjør Østfold et valgdistrikt. Geografi Østfold har kystlandskap i vest, der det grenser til Oslofjorden. I sør, fra Raet og ut mot kysten finnes et næringsrikt jordbrukslandskap og mot nord og øst i Indre Østfold er det jordbruksbygder med store skog- og myrstrekninger. Raet deler fylket i to og demmer opp innsjøene Vansjø, Vestvannet, Tunevannet, Isesjøen og Femsjøen. De største vassdragene i Østfold er Glomma, Hobølvassdraget og Haldenvassdraget, som alle går fra nord til sør. Østfolds har en mengde øyer, hvorav de ti største er fluviale Tunøya (81 km2) og Rolvsøy (60 km2), fulgt av Kirkøy (30), Kråkerøy (20), Vesterøy (16), Asmaløy (9), Spjærøy (8), innsjøøya Dillingøya (5), Søndre Sandøy og Hankø (begge 4). Mest befolket er Tunøya (32 000), Rolvsøy (26 000), Kråkerøy (7 500) og Hafslundsøy (2 500). Østfolds fastland har en kystlinje på 382 km, fordelt på Halden (62 km), Sarpsborg (64 km), Fredrikstad (177 km), Råde (31 km), Rygge (36 km) og Moss (12 km). I tillegg har fylkets øyer 865 km kystlinje fordelt på Hvaler (506 km), Fredrikstad (240 km), Moss (40 km), Sarpsborg (35 km), Råde (16 km), Halden (15 km) og Rygge (12 km). Avstandene i Østfold er små, og det er kort vei til Oslo. Fra Sarpsborg, hvor fylkesadministrasjonen holdt til, er det 15–20 minutters kjøring til nabobyene Moss, Fredrikstad og Halden, og drøyt 30 minutter til Askim og Mysen. Å kjøre gjennom hele Østfold fra grensen mot Sverige til Akershus tar bare 37,5 minutter på motorveien E6. To toglinjer går gjennom fylket, fra Akershus fylke til Halden og Rakkestad. Passasjertoget fra Halden til Moss bruker 1 time, mens toget fra Rakkestad til Tomter bruker drøyt 40 minutter. Fra Halden til Göteborg bruker toget 2 timer. Kommunikasjoner Jernbane Det finnes to jernbanelinjer i Østfold. Hovedlinjen sørover fra Oslo deler seg i to linjer ved Ski stasjon i Akershus. Den ene grenen er Østre linje, som i Østfold går fra Ski via Tomter, Askim, Mysen og Rakkestad til Sarpsborg. Det går daglig regulære avganger mellom Oslo og Mysen. Mellom Mysen og Rakkestad går det to avganger hver vei i rushtiden. Selv om det ikke lenger er persontrafikk mellom Rakkestad og Sarpsborg holdes sporet ved like, da det går en god del godstog her, samt at det brukes som omkjøringsspor hvis noe hender på Vestre linje. Vestre linje er hovedbanen for tog mellom Oslo og Göteborg. I Østfold går den mellom Kambo (kun lokaltog til Moss stopper på Kambo) og Kornsjø. Togene på Vestre linje har stopp ved Moss, Rygge, Råde, Fredrikstad, Sarpsborg og Halden. Luftfart Moss lufthavn, Rygge hadde en rekke destinasjoner i inn- og utland. Ved inngangen av 2016 var det bare Ryanair som hadde ruteflygninger fra Rygge. Ryanair trakk seg ut fra Rygge, og begrunnet dette med innføringen av den såkalte «flypassasjeravgiften». Uten andre flyselskaper tilstede på flyplassen ble den nedlagt i 2016. Hovedveier E6 er den største og viktigste hovedveien gjennom Østfold. Dette er hovedveien fra Oslo mot Göteborg, Malmö og København. Veien er i sin helhet i Østfold 4-felts motorvei med 100 og 110 km som fartsgrense det aller meste av veien. Den passerer kommunene Moss, Sarpsborg, Fredrikstad og Halden. E6 passerer grensa til Sverige ved Svinesund. E18 er den andre store hovedveien gjennom Østfold. Dette er hovedveien mellom Oslo og Stockholm. I Østfold går den fra Hobøl til Ørje. Den er 4-felts motorvei gjennom Spydeberg, Askim og deler av Hobøl og Eidsberg. Ellers er den 2-felts vei. Den krysser grensa til Sverige ved Ørje. Europavei 18 er planlagt ferdig med 4-felt fra Oslo til Sverige innen utgangen av 2017. Severdigheter Festninger: Gamlebyen (Fredrikstad), Høytorp fort, Fredriksten festning, Kongsten fort Bygg: Hafslund hovedgård, Galleri F15 Museer: Borgarsyssel museum, Haldenvassdragets Kanalmuseum Helleristninger: Solbergfeltet, Hornnesfeltet Kommuner Østfold var inndelt i 18 kommuner (2019): Askim, Fredrikstad, Halden, Moss og Sarpsborg er bykommuner, resten er landkommuner. I tillegg har Mysen i landkommunen Eidsberg fått bystatus. Den folkerikeste kommunen er Fredrikstad, som med litt over 77 000 innbyggere er Norges 6. største bykommune, mens Sarpsborg (55 000) er nummer 10. Sarpsborg og Fredrikstad har vokst så mye sammen at Statistisk sentralbyrå regner det som ett tettsted, og er med flere enn 130 000 innbyggere Norges 5. største region, Nedre Glomma-regionen. Alle kommunene i Østfold har bokmål som målform. Moss og Hobøl er formelt sett nøytrale i spørsmålet. Største bedrifter er de to ikke-offentlige virksomheter i kommunen med flest ansatte, slik dette er listet hos Proff.no. Hvis hovedkontoret ligger i kommunen inkluderer ansattantallet normalt alle ansatte i Norge. I realiteten er kommunen selv den største arbeidsgiveren i de fleste kommuner. I Rakkestad og Eidsberg er Nortura den største private arbeidsgiveren, men fabrikkene sorterer under hovedkontoret i Oslo. Østfold følger ikke den vanlige trenden med å bli stadig mer urbanisert: Siden 1960 har de fem landkommunene Rygge (112 %), Våler (103 %), Spydeberg (91 %), Hobøl (85 %) og Råde (84 %) vokst eksplosivt og klart mest. Av byene har Oslo-nære Askim (63 %) og Moss (51 %) vokst klart mest, fulgt av Sarpsborg (40 %), Fredrikstad (32 %), Eidsberg (29 %) og Halden (18 %). Hvaler (49 %), Skiptvet (41 %), Eidsberg og Trøgstad (begge 29 %) har vekst omtrent som snittet. Fire kommuner seg veldig ut i negativ retning på folketallsendring siden 1960: Rakkestad (11 %), Marker (1 %), Aremark (-4 %) og Rømskog (-5 %). Tettsteder Østfold har 21 tettsteder med mer enn 1 000 innbyggere, og Fredrikstad-Sarpsborg er det største. Det er ytterligere 10 tettsteder med flere enn 700 innbyggere samt 26 mindre tettsteder. De mindre tettstedene i stor grad er boligfelt uten egne butikker – med noen unntak. De 25 mindre tettstedene fordeler seg over alle fylkets fire delområder. I Nedre Glomma ligger tettstedene Hasle (), Rød på Hvaler (), Norderhaug (), Stikkaåsen (), Hauge (), Utgård (), Jelsnes (), Rostadneset (), Øyenkilen () og Holm (). I Mosseregionen ligger tettstedene Missingmyr (), Kirkegrenda (), Fuglevik (), Møvik (), Svinndal (), Såstadbråten () og Tomb (). Haldenregionen har tettstedene Sponvika () og Fossby. I Indre Østfold finner vi Havnås (), Trømborg (), Degernes (), Ringvoll (), Jansberg () og Finnestad (). Politikk Fylkestinget Fylkeskommunen styres etter formannskapsmodellen. Fylkestinget har 35 representanter. Ole Haabeth (Ap) er fylkesordfører og Siv Henriette Jacobsen (Ap) er fylkesvaraordfører. Stortingsrepresentanter Østfold har ni stortingsrepresentanter i perioden 2017–2021: Se også Stortingsvalget 2013 i Østfold og Stortingsvalget 2017 i Østfold, samt liste over stortingsrepresentanter for Østfold. Historisk representasjon på Stortinget fra Østfold siden 1973: Partioppslutning Historisk prosentvis partioppslutning ved stortingsvalg i Østfold siden 1973:< Fet skrift markerer blokkene (Venstresiden Ap+SV. Sentrum KrF+V+Sp. Høyresiden H+Frp). M = Antall mandater innvalgt på Stortinget. Administrative inndelinger Østfold er delt i fire næringsregioner: Halden (Halden og Aremark) Nedre Glomma (Fredrikstad, Sarpsborg og Hvaler) Moss (Moss, Rygge, Råde og Våler) Indre Østfold (Askim, Eidsberg, Hobøl, Marker, Rakkestad, Rømskog, Skiptvet, Spydeberg og Trøgstad) Interkommunale regionråd følger inndelingen av næringsregioner, med følgende unntak: Aremark er med i Indre Østfold Regionråd Halden deltar ikke i noe regionråd Tingrettene følger inndelingen av næringsregioner, med følgende unntak: Sarpsborg og Rakkestad danner Sarpsborg tingrett Fredrikstad og Hvaler danner Fredrikstad tingrett Tingretten for Indre Østfold heter Heggen og Frøland Helsedistriktene og veidistriktene følger fylkesgrensene slik at hele Østfold er ett distrikt. Østfold politidistrikt har hovedsete i Sarpsborg. Deler av Indre Østfold (Askim, Eidsberg, Hobøl, Skiptvet, Spydeberg og Trøgstad) tilhører Follo politidistrikt sammen med kommunene i næringsregionen Follo. Prostiene er ganske annerledes inndelt. Indre Østfold-kommunene Skiptvet, Hobøl og Spydeberg ligger i Vestre Borgesyssel prosti sammen med kommunene i næringsregion Moss. Resten av Indre Østfold og Aremark utgjør Østre Borgesyssel prosti. Sarpsborg prosti består av Sarpsborg og Halden, mens Fredrikstad domprosti består av Fredrikstad og Hvaler. De tidligere fogderiene var delt i tre. Næringsregion Moss, samt Fredrikstad og Hobøl utgjorde Moss fogderi. Sarpsborg, Hvaler, Halden og Aremark utgjorde Idd og Marker fogderi. Resten av Indre Østfold tilhørte Rakkestad fogderi. Næringsliv To av tre jobber i Østfold er i det private næringsliv. Av disse er drøyt 1 av 5 jobber i varehandelen, tross konkurransen fra Sverige. Drøyt 1 av 6 private jobber er stadig i industrien, tross automatisering og konkurranse fra utlandet. Rundt 1 av 7 jobber er i bygg og anlegg. 1 av 8 jobber utenfor offentlig sektor er i private virksomheter innen utdanning og helse. Rundt 1 av 10 private jobber innen henholdsvis teknologi, reiseliv/kultur, finans/forretningstjenester og øvrige bransjer. Navn på fylket I sagatiden var området en del av Vingulmork, som strakte seg fra Drammensfjorden, rundt osloområdet, nedover gjennom Follobygdene og helt til Svinesund (Norseng et al 2003:403-410, Øst for Folden, bind 1 i Østfolds historie). Sør for Vingulmork lå regionen Ranrike, eller dagens Bohuslän, i nord lå Romerike og i vest Vestfold. Vingulmork er den dag i dag et stedsnavn i Sarpsborg. Fra høymiddelalderen kommer betegnelsen Borgarsyssel, etter den eneste byen i området – Borg (nå Sarpsborg). Borgarsyssel var definert som temmelig nøyaktig det som i dag er Østfold fylke. Området var oppdelt i mange små administrative enheter, en arv etter skipreidene i den gamle leidangen. Etter hvert gikk betegnelsen Borgarsyssel ut av bruk, og ca. 1600 ble området referert til som De små len under Akershus. For letthets skyld ble det trukket sammen til Smaalenene, og da Erik Ottesen Banner ble utnevnt til amtmann i 1671 var det som overhode for Fredrikstad og Smaalenenes Amt. Etter hvert var det Smaalenene som ble enerådende, men da Stortinget skulle fornye ordningen og innføre fylker ble det voldsom diskusjon om navnet. På lokalt plan var det overveldende oppslutning for Smaalenene, men sterke krefter på Stortinget mente Austfold måtte være det rette. Nå heter det ikke aust på østfolddialekt, det heter øst. Debatten gikk høyt, og det endte med at i 1918 vedtok Lagtinget «Østfold» med én stemmes overvekt. Viken fylkeskommune Stortinget behandlet i 2017 en regionreform. Det ble vedtatt at det fra 2020 skal være 11 fylker inkludert Oslo. Viken fylkeskommune skal fra 2020 bestå av det som i dag er fylkene Akershus, Buskerud og Østfold.Viken blir landets mest folkerike fylkeskommune med 1,15 millioner innbyggere. Den nye fylkeskommunen har hjemmesiden www.viken.no. Referanser Eksterne lenker Østfold fylkeskommune Østfold analyse Mer statistikk og informasjon om Østfold. Varder i Østfold ca 1775 - 1805. Tidligere fylker i Norge Valgdistrikter ved Stortingsvalg


text: 10. mai er den 130. dagen i året. 131. i skuddår. Det er 235 dager igjen av året. Verdens aktivitetsdag. Navnedag Asbjørg, Asbjørn, Espen Historie 1655 – England annekterer Jamaica fra Spania. 1774 – Ludvig XVI blir konge av Frankrike, mens Marie Antoinette blir dronning. 1775 – Amerikanerne erobrer Fort Ticonderoga i den amerikanske uavhengighetskrigen. 1801 – Den tripolitanske krig: Berberske sjørøvere i Tripoli erklærer krig mot USA. 1849 – Minst 25 personer blir drept og 120 skadet i Astor Place Riot på Manhattan i New York by. Opptøyene startet som følge av en konflikt mellom den amerikanske skuespilleren Edwin Forrest og den britiske skuespilleren William Macready om hvem av dem som var flinkest til å spille hovedpersonene i Shakespeares stykker. 1865 – President Jefferson Davis av Amerikas konfødererte stater blir pågrepet. 1871 – Freden i Frankfurt underskrives. Frankrike måtte gi tilbake Alsace og Lorraine til Tyskland, samt betale fem milliarder gullfranc innen tre år 1876 – President Ulysses S. Grant og keiser Pedro II av Brasil åpner Verdensutstillingen i Philadelphia. 1877 – Romania erklærte seg selvstendig fra Det osmanske riket. 1924 – J. Edgar Hoover blir utnevnt til direktør for Bureau of Investigation, en stilling han beholder frem til sin død i 1972. 1933 – Nasjonalsosialistiske studenter arrangerer bokbrenning i tyske universitetsbyer. Over 25000 bøker blir brent på offentlige seremonier. 1940 – Tyskland innleder Fall Gelb mot Belgia, Nederland og Frankrike. 1941 – Rudolf Hess fløy i hemmelighet til Storbritannia og ble tatt til fange. 1945 – De første norske og allierte styrkene kom til Sør-Norge. 1947 – Cunard Line kjøper White Star Line. 1969 – Vietnam-krigen: Slaget om Hamburger Hill begynner. 1994 – Nelson Mandela innsatt som president i Sør-Afrika 10. mai etter apartheids fall 2002 – I togulykken ved Potters Bar i England ble syv drept og elleve hardt skadet da en vogn sporet av. 2008 – Kampene om Omdurman og Khartoum: Styrker fra opprørstyrken Justice and Equality Movement angriper den sudanske hovedstaden. Fødsler Se flere som er født 10. mai i :Kategori:Fødsler 10. mai. 1808 – Thomas Pedersen, norsk skipsbygger (d. 1896) 1823 – John Sherman, amerikansk advokat og politiker (d. 1900) 1827 – William Windom, amerikansk politiker (d. 1891) 1848 – Kibataro Oki, japansk forretningsmann (d. 1906) 1875 – Eugen Schauman, finsk adelsmann og aktivist (d. 1904) 1878 – Gustav Stresemann, tysk politiker (d. 1929) 1886 – Karl Barth, sveitsisk teolog (d. 1968) 1897 – Einar Gerhardsen, norsk politiker og statsminister (d. 1987) 1899 – Fred Astaire, amerikansk sanger, danser og skuespiller (d. 1987) 1913 – Ottar Fiskum, norsk musiker (d. 1988) 1915 – Astri Rynning, norsk dommer og politiker (d. 2006) 1917 – Bertil Perrolf, svensk journalist (d. 2004) 1918 – Peter Poreku Dery, ghanesisk kardinal (d. 2008) 1923 – Heydər Əliyev, aserbajdsjansk president (d. 2003) 1926 – Ola O. Røssum, norsk politiker (d. 2012) 1927 – Eva Knardahl, norsk pianist (d. 2006) 1929 – Audun Boysen, norsk friidrettsutøver (d. 2000) 1930 – Jens Bugge, norsk høyesterettsdommer (d. 2014) 1937 – Arthur Arntzen, norsk forfatter, skuespiller, journalist og musiker 1937 – Anne Lise Knoff, norsk kunstner (d. 2005) 1937 – Tamara Press, sovjetisk friidrettsutøver (d. 2021) 1941 – Sissel Calmeyer, norsk tekstilkunstner (d. 2012) 1944 – Kalle Fürst, norsk regissør 1944 – John Fredriksen, norsk skipsreder 1945 – Mats Wahl, svensk forfatter 1952 – Kikki Danielsson, svensk sanger 1955 – Mark David Chapman, amerikansk drapsmann 1957 – Phil Mahre, amerikansk alpinist 1957 – Steve Mahre, amerikansk alpinist 1957 – Sid Vicious, britisk musiker (d. 1979) 1958 – Gaétan Boucher, kanadisk skøyteløper 1958 – Harri Kirvesniemi, finsk langrennsløper 1960 – Bono, irsk rockestjerne 1960 – Merlene Ottey, jamaicansk friidrettsutøver 1962 – David Fincher, amerikansk regissør 1962 – Arne Lyngstad, norsk politiker (d. 2019) 1962 – John Ngugi, kenyansk friidrettsutøver 1964 – Kristine Næss, norsk forfatter 1966 – Jonathan Edwards, britisk friidrettsutøver 1967 – Antje Harvey, tysk langrennsløper og skiskytter 1969 – Dennis Bergkamp, nederlandsk fotballspiller 1971 – Ådne Søndrål, norsk skøyteløper 1972 – Katja Seizinger, tysk alpinist 1973 – Rüştü Reçber, tyrkisk fotballspiller 1974 – Sylvain Wiltord, fransk fotballspiller 1975 – Torbjørn Brundtland, norsk musiker 1977 – Nick Heidfeld, tysk Formel 1-fører 1980 – Tommy Øren, norsk fotballspiller 1980 – Karoline Dyhre Breivang, norsk håndballspiller 1980 – Espen Bugge Pettersen, norsk fotballspiller 1986 – Emilio Izaguirre, honduransk fotballspiller 1988 – Adam Lallana, engelsk fotballspiller 1992 – Stine Sofie Sørstrønen, norsk offer (d. 2000) Dødsfall Se flere som døde 10. mai i :Kategori:Dødsfall 10. mai. 1739 – Cosmas Damian Asam, tysk maler og arkitekt (f. 1686) 1807 – Jean-Baptiste Donatien de Vimeur, fransk general (f. 1725) 1893 – Tommaso Zigliara, fransk katolsk kardinal (f. 1833) 1897 – Andrés Bonifacio, filippinsk opprørsleder (f. 1863) 1897 – Procopio Bonifacio, filippinsk opprørsleder (f. 1873) 1904 – Andrej Rjabusjkin, russisk maler (f. 1861) 1904 – Henry Morton Stanley, britisk-amerikansk journalist og oppdagelsesreisende (f. 1841) 1907 – Johannes Heftye, norsk jurist og fjellklatrer (f. 1849) 1945 – Henrik Rogstad, norsk NS-politiker (f. 1916) 1972 – Georg Richter, norsk skuespiller (f. 1915) 1992 – Egil Endresen, norsk justisminister og høyesterettsdommer (f. 1920) 2004 – Orvar Bergmark, svensk fotballspiller, bandyspiller og trener (f. 1930) 2012 – Carroll Shelby, amerikansk racerfører (f. 1923) 2012 – Gunnar Sønsteby, norsk motstandsmann under andre verdenskrig (f. 1918) Markeringer Den europeiske slagdagen, dedikert til opplysning om og forebyggelse av hjerneslag. Verdens helsedag for å bevege seg mer Dager i mai


text: 5. august er den 217. dagen i året, 218. i skuddår. Det er 148 dager igjen av året. Navnedag Osvald, Oskar. Historie 1783 – over mennesker dør i Japan som følge av vulkanen Asamas utbrudd 1943 – Sverige innstiller transittrafikken av tyske soldater og krigsmateriell 1963 – Den delvise prøvestansavtalen ble underskrevet i Moskva 2015 – Intel lanserer 64-biter mikroarkitekturen Skylake Norsk historie 1814 – Slaget ved Matrand, det blodigste slaget under svenskenes felttog i Norge. 1860 – Den norsk-svenske kongen Carl IV blir kronet i Norge. 1864 – Trondhjem–Størenbanen ble åpnet. Fødsler Se flere som er født 5. august i :Kategori:Fødsler 5. august. 1802 – Niels Henrik Abel, norsk matematiker (d. 1829) 1813 – Ivar Aasen, norsk dikter og grunnleggeren av nynorsk (d. 1896) 1815 – Edward Eyre, britisk utforsker og koloniadministrator (d. 1901) 1827 – Manuel Deodoro da Fonseca, brasiliansk offiser og politiker (d. 1892) 1834 – Ole Anton Qvam, norsk jurist og politiker (d. 1904) 1834 – Philip Weilbach, dansk forfatter og kunsthistoriker (d. 1900) 1844 – Iljá Répin, russisk maler (d. 1930) 1850 – Guy de Maupassant, fransk forfatter (d. 1893) 1862 – Joseph Merrick, britisk sirkusartist («Elefantmannen») (d. 1890) 1884 – Ludwik Hirszfeld, polsk lege, bakteriolog og immunolog (d. 1954) 1912 – Abbé Pierre, fransk katolsk prest (d. 2007) 1926 – Clifford Husbands, barbadisk generalguvernør (d. 2017) 1926 – Per Wahlöö, svensk forfatter (d. 1975) 1927 – Carl Fredrik Lowzow, norsk politiker (d. 2009) 1930 – Neil Armstrong, amerikansk astronaut og første menneske på månen (d. 2012) 1933 – Richard Dahl, svensk friidrettsutøver (d. 2007) 1944 – Lars Myraune, norsk ordfører og offiser 1944 – Polycarp Pengo, tanzaniansk kardinal 1945 – Guy Quaden, belgisk sentralbanksjef 1946 – Christian Vennerød, norsk forretningsmann 1948 – Ray Clemence, engelsk fotballspiller (d. 2020) 1950 – Rosi Mittermaier, tysk alpinist (d. 2023) 1952 – Hun Sen, kambodsjansk statsminister 1955 – Lise Christoffersen, norsk politiker 1957 – David Gill, administrerende direktør i Manchester United 1964 – Adam Yauch, amerikansk musiker (d. 2012) 1968 – Marine Le Pen, fransk politiker 1968 – Colin McRae, britisk rallyfører (d. 2007) 1971 – Valdis Dombrovskis, latvisk statsminister 1971 – Karina Krawczyk, tysk skuespiller 1974 – Knut Magne Valle, norsk gitarist, platestudioeier og lydtekniker 1976 – Ellen Kathrine Lie, norsk skøyteløper 1977 – Håvard Bjerkeli, norsk langrennsløper 1977 – Terje Winterstø Røthing, norsk gitarist 1980 – Wayne Bridge, engelsk fotballspiller 1981 – Travis McCoy, amerikansk rapper 1985 – Salomon Kalou, ivoriansk fotballspiller 1986 – Paula Creamer, amerikansk golfspiller 1988 – Giles Barnes, engelsk fotballspiller 1988 – Eddie Nolan, irsk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 5. august i :Kategori:Dødsfall 5. august. 1729 – Thomas Newcomen, britisk oppfinner (f. 1664) 1895 – Friedrich Engels, tysk revolusjonær filosof (f. 1820) 1901 – Victoria av Tyskland, keiserinne av Tyskland og dronning av Preussen (f. 1840) 1920 – Amos Whitney, amerikansk ingeniør og oppfinner (d. 1832) 1962 – Marilyn Monroe, amerikansk skuespiller (f. 1926) 1977 – Gunvor Galtung Haavik. UD-ansatt og spiontiltalt (f. 1912) 1989 – John Larsen, norsk skytter (f. 1913) 2000 – Alec Guinness, britisk skuespiller (f. 1914) 2007 – Jean-Marie Lustiger, fransk kardinal (f. 1926) 2009 – Baitullah Mehsud, pakistansk Taliban-kommandant (f. 1973) 2010 – Godfrey Binaisa, president i Uganda (f. 1920) 2011 – Andrzej Lepper, polsk politiker (f. 1954) 2019 – Toni Morrison, amerikansk forfatter (f. 1931) Helligdager Katolsk festdag for Oswald av Northumbria, engelsk helgenkonge død 642 (Osvalds dag) Sport 2006 – Floyd Landis tester positivt på B-prøve, blir fratatt årets seier i Tour de France og får sparken i profflaget «Phonak». 05. august


text: 1802 (MDCCCII) i den gregorianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en fredag. Begivenheter Utlandet 28. mars – Heinrich Wilhelm Matthäus Olbers oppdager 2 Pallas, den andre asteroiden kjent for mennesket. 2. august – Napoléon Bonaparte blir utnevnt til førstekonsul på livstid. Norge 5. mars – minst 26 fiskere omkommer i uvær i Vesterålen. Fødsler 22. januar – Heinrich Eddelien, dansk maler (d. 1852) 26. februar - Victor Hugo, fransk forfatter (d. 1885) 7. mars – Edwin Henry Landseer, engelsk kunstmaler (d. 1873) 26. mai - Gustav Adolph Lammers, norsk prest og stortingsrepresentant (d. 1878) 24. juli - Alexandre Dumas den eldre, fransk forfatter (d. 1870) 5. august – Niels Henrik Abel, norsk matematiker (d. 1829) 7. oktober – Magnus Brostrup Landstad, norsk prest, salmedikter og folkeminnesamler (d. 1880) 15. desember - János Bolyai, ungarsk matematiker (d. 1860) 27. desember – Thomas Fearnley, norsk kunstmaler (d. 1842) Dødsfall 13. april – Francesco Mantica, katolsk kardinal (f. 1727) 28. mai – Louis Delgrès, offiser og politisk leder på Guadeloupe (f. 1766) 3. august – prins Friedrich Heinrich Ludwig av Preussen, prøyssisk diplomat og feltherre (f. 1726) 17. desember – Johannes Wiedewelt, dansk billedhugger, (f. 1731) 27. desember – Jens Juel, dansk maler, (f. 1745) Eksterne lenker 1802


text: 6. april er den 96. dagen i året, den 97. i skuddår. Det er 269 dager igjen av året. Navnedag Åsmund, Asmund Navnedagen har sin bakgrunn i at dette er fødselsdagen til dikteren Aasmund Olavsson Vinje. Historie 648 f.Kr. – Tidligste kjent solformørkelse. 1320 – Skottland stadfester sin uavhengighet ved å underskrive Arbroath-deklarasjonen. 1652 – Den nederlandske legen og handelsmannen Jan van Riebeeck setter opp en forsyningsstasjon på Kapp det gode håp for VOC. Stasjonen utvikler seg etter hvert til å bli Cape Town. 1804 – Den første vitenskapelig registrerte meteoren lander nord i Glasgow, Skottland. 1830 – Jesu Kristi kirke av siste dagers hellige blir stiftet av Joseph Smith, Jr. i New York. 1841 – John Tyler blir tatt i ed som USAs 10. president. 1869 – Det blir tatt patent på celluloid. 1896 – De første olympiske leker på år blir åpnet i Athen. 1909 – Robert Peary påstår at han har nådd Nordpolen. 1917 – Første verdenskrig: USA erklærer krig mot Tyskland. 1919 – Den bayerske sovjetrepublikken blir opprettet. 1924 – Flyene som deltar i den første gjennomførte jordomflyvningen letter fra den amerikanske byen Seattle. 1936 – En større tornado rammer Gainesville i Georgia i USA. 203 mennesker omkommer. 1941 – Andre verdenskrig: Tyskland og Italia invaderer Jugoslavia. 1941 – Andre verdenskrig: Tyskland invaderer Hellas, som allerede er i krig med Italia. 1941 – Andre verdenskrig: Britiske styrker erobrer Addis Abeba i Etiopia. 1973 – Romsonden Pioneer 11 blir skutt opp. 1974 – ABBA vinner Eurovision Song Contest med låten «Waterloo». 1992 – Krigen i Bosnia-Hercegovina bryter ut. 1994 – Folkemordet i Rwanda begynner med drapet på Rwandas president Juvénal Habyarimana og Burundis president Cyprien Ntaryamira. I løpet av de neste 100 dager ble mer enn tutsier og tutsivennlige hutuer drept i landet. 2004 – Litauens statsleder, Rolandas Paksas, blir avsatt. 2008 – Et terrorangrep i Colombo tar livet av den srilankiske veiministeren Jeyaraj Fernandopulle, og 11 andre, og sårer 90 personer. Norsk historie 1941 – Lokalrutebåt «Lysefjord I» er på reise Stavanger-Årdalsfjorden i rute da den grunnstøter i Årdalsfjorden. Besetning og passasjerer redder seg i land før båten sklir av skjæret og synker på dypt vann. 1957 – En båt kantrer utenfor Magerøya. En omkommer. 1969 – Togulykke ved Darbu. Åtte omkommer. 1973 – Sjoavassdraget blir vernet. 1986 – Reketråleren «Mehamnfisk» kantrer i Barentshavet. Fire omkommer. Fødsler Se flere som er født 6. april i :Kategori:Fødsler 6. april. 1818 – Aasmund Olavsson Vinje, norsk dikter og journalist (d. 1870) 1819 – Emma Dahl, tysk-norsk musiker (d. 1896) 1826 – Gustave Moreau, fransk maler (d. 1898) 1829 – Ole Irgens, norsk politiker (d. 1906) 1829 – Mons Andreas Petersen, bedre kjent som Mons Petter, oppdaget kobbermalm i Sulitjelma (d. 1886) 1836 – Ronglu, mandsjuisk prins (d. 1903) 1840 – Fulco Luigi Ruffo-Scilla, italiensk katolsk kardinal (d. 1895) 1857 – Per Sivle, norsk forfatter (d. 1904) 1886 – Walter Edward Dandy, amerikansk lege (d. 1946) 1902 – Wilson McCoy, amerikansk tegneserieskaper (d. 1961) 1913 – Ernst Diesen, norsk skuespiller (d. 1970) 1921 – Erland Asdahl, norsk politiker (d. 1988) 1925 – Margit Hansen-Krone, norsk politiker 1926 – Ian Paisley, britisk politiker (d. 2014) 1928 – James D. Watson, amerikansk vitenskapsmann 1928 – Marit Rotnes, norsk politiker (d. 2022) 1929 – André Previn, amerikansk pianist, komponist og dirigent (d. 2019) 1935 – Harald Tusberg, norsk journalist og programleder (d. 2023) 1938 – Arne Solli, norsk general og forsvarssjef (d. 2017) 1942 – Barry Levinson, amerikansk regissør 1943 – Gerhard Grimmer, tysk langrennsløper (d. 2023) 1946 – Svein Tang Wa, norsk musiker (d. 2021) 1947 – John Ratzenberger, amerikansk skuespiller 1948 – Philip Øgaard, norsk filmfotograf 1948 – Jo Leinen, tysk politiker 1952 – Udo Dirkschneider, tysk musiker 1952 – Kjell Samkopf, norsk komponist og trommeslager 1963 – Rafael Correa, ecuadoriansk president 1964 – David Woodard, amerikansk forfatter og dirigent 1965 – Bjarte Askeland, norsk jusprofessor 1967 – Eirin Kristin Sund, norsk politiker 1971 – Jesper Malm, svensk skuespiller 1971 – Mona Grudt, norsk redaktør og fotomodell 1972 – Sissel Grytå, norsk illustratør 1975 – Zach Braff, amerikansk skuespiller og regissør 1991 – Bi Hverve Guessan, ivoriansk fotballspiller 1998 – Peyton Roi List, amerikansk modell og skuespiller Dødsfall Se flere som døde 6. april i :Kategori:Dødsfall 6. april. 1528 – Albrecht Dürer, tysk kunstner (f. 1471) 1590 – Francis Washington, engelsk statsmann (f. 1532) 1829 – Niels Henrik Abel, norsk matematiker (f. 1802) 1900 – Georg Christian Freund, dansk billedhugger (f. 1821) 1906 – Alexander Kielland, norsk forfatter (f. 1849) 1951 – Halfdan Cleve, norsk pianist og komponist (f. 1879) 1982 – Henry Nyrén, norsk skuespiller (f. 1923) 1990 – Carsten Byhring, norsk skuespiller (f. 1918) 1990 – Peter Doherty, nordirsk fotballspiller og trener (f. 1913) 1992 – Isaac Asimov, russisk-amerikansk science fiction-forfatter (f. 1920) 1994 – Juvénal Habyarimana, rwandisk president (f. 1937) 1994 – Cyprien Ntaryamira, burundisk president (f. 1955) 2000 – Habib Bourguiba, tunisisk president (f. 1903) 2008 – Jeyaraj Fernandopulle, srilankisk politiker og minister (f. 1953) 2009 – Ivy Matsepe-Casaburri, sørafrikansk politiker (f. 1937) 2010 – Corin Redgrave, britisk skuespiller (f. 1939) 2011 – John Morris, britisk fotballspiller (f. 1923) 2012 – Thomas Kinkade, amerikansk billedkunstner (f. 1958) 2012 – Fang Lizhi, kinesisk menneskerettighetsaktivist (f. 1936) 06. april


text: Begivenheter Førstenasjonsstammen beothuk døde ut. Katolsk emansipasjon ble oppnådd i Irland. 17. mai – Sammenstøt mellom 17. mai-feirende og militære på Stortorvet i Christiania, «Torgslaget». Rainhillkonkurransen fant sted i England. Metropolitan Police i London ble opprettet. Fødsler Første kvartal 11. januar – Jørgen Bang, norsk skipsreder (d. 1908) 16. januar – Américo Ferreira dos Santos Silva, portugisisk katolsk kardinal (d. 1899) 17. januar – Catherine Booth, britisk grunnlegger av Frelsesarmeen (d. 1890) 21. januar – Oscar II, konge av Sverige-Norge (d. 1907) 21. februar – Johannes von Miquel, prøyssisk politiker og statsmann (d. 1901) 26. februar – Levi Strauss, tysk-amerikansk klesprodusent (d. 1902) 1. mars – Antonius von Thoma, tysk katolsk biskop (d. 1897) 4. mars – Samuel Rawson Gardiner, engelsk historiker (d. 1902) 19. mars – Jens Petersen, dansk fotograf (d. 1905) 19. mars – Carl Frederik Tietgen, dansk industrimann (d. 1901) 30. mars – Luigi Pallotti, italiensk katolsk kardinal (d. 1890) Andre kvartal 6. april – Ole Irgens, norsk politiker (d. 1906) 6. april – Mons Andreas Petersen, samen som oppdaget malm i Sulitjelma (d. 1886) 10. april – William Booth, britisk grunnlegger av Frelsesarmeen (d. 1912) 24. april – Ludvig Daae, en norsk embetsmann, stortingsrepresentant og minister (d. 1893) 1. mai – Frederick Sandys, britisk maler og illustratør (d. 1904) 31. mai – Andreas Isachsen, norsk skuespiller og dramatiker (d. 1903) 8. juni – Guillaume-René Meignan, britisk kunstner og illustratør (d. 1896) 16. juni – Geronimo, apachehøvding (d. 1909) 20. juni – Wilhelm von Lindenschmit den yngre, tysk maler (d. 1895) Tredje kvartal 24. juli – Nils Gabriel Djurklou, svensk friherre og arkeolog (d. 1904) 27. juli – Jean-Pierre Boyer, fransk katolsk kardinal (d. 1896) 4. august – Robert Nobel, svensk tekniker og entreprenør (d. 1896) 9. august – Hans Hagerup Krag, norsk veidirektør (d. 1907) 18. august – Johan Peter Qvarme, norsk lokalpolitiker (d. 1902) 26. august – Theodor Billroth, tysk-østerriksk lege (d. 1894) 5. september – Lester Allan Pelton, amerikans oppfinner, regnes som peltonturbinens far (d. 1908) 7. september – Friedrich August Kekulé von Stradonitz, tysk kjemiker (d. 1896) Fjerde kvartal 5. oktober – Chester A. Arthur, amerikansk president (d. 1886) 9. oktober – Hans Hanssen-Fossnæs, norsk politiker (d. 1890) 15. oktober – Asaph Hall, amerikansk astronom (d. 1907) 25. november – Franjo Rački, kroatisk historiker (d. 1894) 28. november – Anton Rubinstein, russisk musiker (d. 1894) 20. desember – Hans Peter Hansen, dansk xylograf (d. 1899) 25. desember – Patrick Gilmore, irsk-amerikansk musiker (d. 1892) Ukjent dato Lucyna Ćwierczakiewiczowa, polsk forfatter og journalist (d. 1901) Jesper Jespersen, norsk lærer, prest og politiker (d. 1890) Dødsfall 6. april – Niels Henrik Abel, norsk matematiker (f. 1802) Nancy Shanawhdit, det siste kjente medlem av indianerstammen beothuk 1829


text: 17. oktober er den 290. dagen i året og den 291. i skuddår. Det er 75 dager igjen av året. Navnedag Marta, Marte, Marthe Historie 1930 – Linje B på Buenos Aires’ undergrunnsbane ble åpna. 1945 – Den argentinske generalen Juan Perón gjennomfører statskupp og innsetter seg selv som president. 1961 – Khrusjtsjov kaster Albania ut av Warszawa-pakten. 1961 – Massakren i Paris i 1961, opptil 300 algeriere ble drept i Paris. 1966 – Botswana blir medlem av FN. 1970 – Anwar Sadat blir president i Egypt. 1980 – Dronning Elisabeth II blir den første sittende britiske monark som besøker paven på offisielt statsbesøk i Vatikanstaten. 1986 – Lillehammer får avslag på om å få arrangere de olympiske vinterleker 1992. 1989 – Et jordskjelv rammer San Francisco, minst 9 blir drept og hundrevis såret. 2006 – Ifølge United States Census Bureau passerer innbyggertallet i USA 300 millioner. Norsk historie 1941 – Hurtigruteskipet DS «Vesteraalen» torpederes ved Øksfjord. 54 omkommer 1997 – Kjell Magne Bondeviks første regjering, sentrumsregjeringen, blir utnevnt. 2005 – Jens Stoltenbergs andre regjering, den rødgrønne regjeringen, blir utnevnt. Fødsler Se flere som er født 17. oktober i :Kategori:Fødsler 17. oktober. 1897 – Oskar Olsen, norsk skøyteløper (d. 1956) 1912 – Pave Johannes Paul I (Albino Luciani) (d. 1978) 1915 – Arthur Miller, amerikansk forfatter og dramatiker (d. 2005) 1916 – Knut Freiherr von Kühlmann-Stumm, tysk politiker (d. 1977) 1917 – Timothy Ward, engelsk fotballspiller og trener (d. 1993) 1918 – Rita Hayworth, amerikansk skuespiller (d. 1987) 1919 – Zhao Ziyang, kinesisk statsminister (d. 1995) 1920 – Montgomery Clift, amerikansk skuespiller (d. 1966) 1923 – Henryk Roman Gulbinowicz, polsk kardinal (d. 2020) 1929 – Knut Fossum, norsk direktør for Norske Avisers Landsforbund (d. 2007) 1930 – Sverre M. Fjelstad, norsk naturfotograf og forfatter 1931 – Anatolij Pristavkin, russisk forfatter (d. 2008) 1934 – Johnny Haynes, engelsk fotballspiller (d. 2005) 1938 – Grethe Kathrine Værnø, norsk politiker 1938 – Evel Knievel, amerikansk stuntmann (d. 2007) 1940 – Jim Smith, engelsk fotballspiller og trener (d. 2019) 1948 – Robert Jordan, amerikansk forfatter (d. 2007) 1948 – George Wendt, amerikansk skuespiller 1950 – Philippe Barbarin, fransk kardinal 1951 – Annie Borckink, nederlandsk skøyteløper 1954 – Hans Kristian Hogsnes, norsk politiker (d. 2010) 1958 – Alan Jackson, amerikansk sanger 1969 – Ernie Els, sørafrikansk golfspiller 1972 – Eminem, amerikansk rap-artist 1976 – Espen Johnsen, norsk politiker 1976 – Kjartan Salvesen, norsk musiker og idoldeltaker 1978 – Lars Hirschfeld, kanadisk fotballspiller 1978 – Kevin Lisbie, jamaicansk fotballspiller 1979 – Kimi Räikkönen, finsk Formel 1-fører 1986 – Constant Djakpa, ivoriansk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 17. oktober i :Kategori:Dødsfall 17. oktober. 1837 – Johann Nepomuk Hummel, østerriksk komponist og pianist (f. 1778) 1849 – Frédéric Chopin, polsk komponist og pianist (f. 1810) 1887 – Gustav Kirchhoff, tysk fysiker (f. 1824) 1890 – Lalan Fakir, bengalsk forfatter og filosof (f. ca. 1774) 1891 – Kai Simonsen, norsk sjøkadett 1973 – Ingeborg Bachmann, østerriksk forfatter (f. 1926) 1973 – Ivar Grønsveen, norsk musiker og grunnlegger av Ole Ivars (f. 1946) 1983 – Sonja Hagemann, norsk litteraturhistoriker og litteraturkritiker (f. 1898) 1991 – Kurt Foss, norsk musiker (f. 1925) 1995 – Gunvor Hofmo, norsk lyriker (f. 1921) 2000 – Joachim «Jokke» Nielsen, norsk musiker (f. 1964) 2007 – Rüdiger von Wechmar, tysk president for FNs generalforsamling (f. 1923) 2008 – Levi Stubbs, amerikansk musiker (f. 1936) 2010 – Finn Hald, norsk kunstner (f. 1929) 2011 – Manfred Gerlach, tysk politiker (f. 1928) 2011 – Benito Nava, norsk-italiensk restauratør musiker (f. 1936) 2019 – Elijah Cummings, amerikansk politiker (f. 1951) Helligdager FNs internasjonale dag for avskaffelse av fattigdom Katolsk kristendom – St. Ignatius av Antiokia (minnedag) Dager i oktober


text: Ólafía Jóhannsdóttir (født 22. oktober 1863 på Island, død 24. februar 1924) var en islandsk kvinne som viet sitt liv til å hjelpe de mest vanskeligstilte i Oslos slumkvarter ved Vaterlands bro på begynnelsen av 1900-tallet. Hun ble av og til referert til som Laffi eller bare Island. Etter reisevirksomhet i Canada, USA og Storbritannia for å fremme organisasjonen Det Hvite Bånds sak, slo hun seg ned i Oslo. Der etablerte hun et herberge for fattige, prostituerte og alkoholikere og tilbød bad, mat og overnatting. Hun gav ut en bok, De ulykkeligste, som vakte oppsikt utover Norges grenser. I 1930 ble det ved Vaterlands bro reist en byste av henne. Bysten er fra 2004 plassert i Vaterlandsparken. 16. november 2003 ble Olafiaprisen delt ut av Vigdís Finnbogadóttir i kulturkirken Jakob. Prisen bestod av en sjekk på kroner og et grafisk trykk. Olafiagangen på Grønland og Olafiaklinikken ved Oslo universitetssykehus i Oslo er oppkalt etter henne. Koret Laffí, som er sammensatt av islendinger som bor i Oslo-området, er også oppkalt etter henne. Den islandske menigheten i Norge har navngitt sitt menighetshus etter Olafia eller Ólafíustofa (Olafiastuen). Menigheten har også et støttefond ved navn Ólafíusjóður (Olafiafondet). Hvert år rundt hennes fødselsdag feirer menigheten Ólafíuhátíð (Olafiahøytid), der blant annet koret Laffí opptrer. Referanser Eksterne lenker Ólafía Jóhannsdóttir på Store Norske Leksikon Nordmenn på 1900-tallet Olafia Johannsdottir Nordmenn på 1800-tallet


text: Øygarden var fra 1964 til 2019 en øykommune i Hordaland fylke, som etter sammenslåing med Sogn og Fjordane fylke fra 2020 heter Vestland fylke. Området ligger ut mot Nordsjøen og omgis ellers av fjorder. Mot nord ligger Fedje, mot øst Radøy og Askøy. Øygardsvegen starter på Ågotnes i Fjell kommune og går til Hellesøy, helt nord i Øygarden. Tidligere Fjell kommune og Sund kommune er fra 2020 en del av den nye Øygarden kommune. Kommunen ble opprettet i 1964 av gamle Hjelme kommune og deler av Herdla herad. Omkring 460 øyer, holmer og skjær utgjorde kommunen. De største og bebodde øyene er, fra sør til nord: Toftøyna Rongøyna Blomøyna Ona Alvøyna Seløyna Hellesøyna På en av disse øyene, Ona (også kalt Oøy) ligger Kollsnes og bygdene Oen og Breivik. Kystmuseet i Øygarden og Nordsjøfartmuseet i Telavåg gir sammen ut tidsskriftet «Havstrilen». Politikk Kommunestyret 2015-2019 hadde 23 representanter fordelt på seks partier: Tverrpolitisk Valliste for Øygarden 9 mandater Arbeiderpartiet 6 mandater Høyre 3 mandater Fremskrittspartiet 2 mandater Kristelig Folkeparti 2 mandater Sosialistisk Venstreparti 1 mandat Børge Haugetun (TVØ) ble kommunens siste ordfører og Atle Dåvøy (KrF) varaordfører i et samarbeid mellom TVØ, Frp og KrF. Grunnkretser Delområder og grunnkretser i Øygarden kommune, med folketall 1. januar 2016: Delområde Blomvåg: 3711 Toftøy 887 Torsvik 416 Rong 1307 Austre Blomvåg 282 Vestre Blomvåg 356 Breivik 463 Delområde Hjelme: 1125 Tjeldstø 448 Alvheim 104 Hatten 220 Sæle 110 Bakken 230 Uoppgitt: 16 Hele Øygarden var fra 1837 en del av Manger herredskommune i Nordhordland. I 1871 ble Herdla herredskommune skilt ut som egen kommune, denne omfattet Blomvåg-kretsene i nåværende Øygarden kommune, samt Turøy og Misje i nåværende Fjell kommune, nordlige deler av nåværende Askøy kommune (inkludert kommunesenteret Herdla), nordlige deler av nåværende Meland kommune og Bognøy i nåværende Radøy kommune. I 1910 ble også Hjelme herredskommune skilt ut fra Manger som egen kommune. Øygarden kommune ble opprettet i 1964 ved sammenslåing av hele tidligere Hjelme og vestlige deler av tidligere Herdla kommuner. De sørligste øyene i Øygarden (Turøy og Misje) ble samtidig innlemmet i Fjell kommune. Den 20. juni 2016 vedtok kommunestyrene i Fjell, Sund og Øygarden å sende søknad om å bli én kommune I et felles kommunestyremøte for Fjell, Sund og Øygarden 21. juni 2017 ble det vedtatt at den nye storkommunen, som skulle bli en realitet fra 1. januar 2020, skal hete Øygarden. Kommunesenteret er på Straume i Fjell kommune, mens kommunevåpenet til den nye storkommunen er Sunds kommunevåpen, en fyrlykt. Kjente personer fra Øygarden John Ingolf Alvheim (1930–2005), stortingsrepresentant (FrP) for Telemark 1989-2005 Tommy Knarvik (1979–), tidligere fotballspiller for Viking Alexander Dale Oen (1985–2012), verdensmester i svømming Kim-Rune Hellesund (1980–), fotballspiller for Nest-Sotra, tidligere for Bryne, Sogndal og Løv-Ham Alexander H. Sandtorv (1986-), kjemiker og forfatter Referanser Litteratur Sjursen, Jahn Alfred: Ættebok for Nordre Øygarden, Bergen 1983. Sjursen, Jahn Alfred: Ættebok for Herdlevær, Breivik, Oen, Rosnæs, Dalsnæs, Blom, Sæle, Bergen 1981. Sjursen, Jahn Alfred: Ættebok for Ulvsøy, Rong, Torsvik, Toftevåg, Toft, Vik, Bergen 1981. Sjursen, Jahn Alfred: Ættebok for Blomvaag, Bergen 1980. Asphaug, Arne: Øygarden, 1992-2006, 7 b. Dåvøy, Kjell Terje: Gards- og ættesoge frå Dåvøy og Rotevågsøy : to øyer i Øygarden kommune og soga om Fløskjeret. 2000. Eksterne lenker Øygarden kommune Øygarden kommunes arkiver Kystmuseet i Øygarden Vestnytt, lokalavis for Fjell, Sund og Øygarden Kultur i Øygarden på kart fra Kulturnett.no VestforBergen.no - Nettportal for hele Øygarden kommune Kommuner opphørt i 2019 Tidligere kommuner i Hordaland Norske kommuner etablert i 1964