text: Ørsta er en kommune på Sunnmøre i Møre og Romsdal. Den grenser i øst til Sykkylven og Stranda, og i sørvest til Volda. I nordvest grenser kommunen til Ulstein via Eiksundtunnelen. Nord for Vartdalsfjorden ligger kommunene Hareid og Sula. Kommunesenteret heter også Ørsta, tidligere kalt Ørstavik og tettstedet hadde innbyggere per 1. januar . Andre bygder i kommunen er: Hovdebygda, Sæbø, Vartdal, Nordre-Vartdal og Barstadvik. Bjørke og Viddal ble i 2018 vedtatt overført til Volda kommune fra 1. januar 2020. Nåværende Ørsta kommune ble opprettet i 1964 ved en sammenslåing av 3 tidligere kommuner: Ørsta, Vartdal og Hjørundfjord. Naturen omfatter Sunnmørsalpene og mange fjorder. Næring Kommunen har en variert industri, særlig møbelindustri, teko-industri, elektroteknisk og mekanisk industri. Flyplassen, Ørsta-Volda lufthamn, Hovden, ligger ca. 5 km fra sentrum. I tillegg til tradisjonell industri har jordbruk, fiske og havbruk vært de viktigste næringene i Ørsta. Blant de viktigste bedriftene er VikØrsta AS, Vartdal Plast, Marine Harvest og Fora Form. Fiskebåtene er særlig lokalisert til Vartdal, der fiske tradisjonelt har vært viktig. I Vartdalsfjorden og Hjørundfjorden er det oppdrett av laks og torsk. I tillegg har kommunen landbaset settefiskproduksjon på Ytre-Standal. Jordbruk er mest representativt i de største dalene: Bondalen, Follestaddalen og Åmdalen. Av kulturelle attraksjoner er det naturlig å nevne Ivar Aasen-tunet, som ble åpnet i 2000. Politikk Kommunestyrevalget 2019 Kommunestyrevalget 2015 Ved kommunevalget i 2015 var det 8174 stemmeberettigede i kommunen. Avgitte stemmer var 4661, d.v.s. 57,2 prosent. Kommunestyret hadde 33 representanter. For perioden 2015-2019 var åtte politiske partier representert. Senterpartiet - 8 mandater (23,2 prosent) Høyre - 7 mandater (22,2 prosent) Arbeiderpartiet - 5 mandater (15,3 prosent) Fremskrittspartiet - 5 mandater (14,8 prosent) Kristelig Folkeparti - 4 mandater (11,4 prosent) Venstre - 2 mandater (6,0 prosent) Sosialistisk Venstreparti - 1 mandat (3,6 prosent) Miljøpartiet De Grønne - 1 mandat (3,5 prosent) Stein Aam (Sp) var ordfører fra 2015. Karen Høydal (Ap) var varaordfører. Kilde: Regjeringen.no - kommunevalget 2015 Natur i Ørsta Elver Bondalselva Ørstavelva Fjorder Ørstafjorden Hjørundfjorden Vartdalsfjorden Storfjorden Sunnmørsalpene Kolåstinden Molladalen med – Randers topp – Slingsbys topp – Mohns topp – Bladet – Giganten – Jønshornet - Ramoen Råna Skårasalen Slogen Geithornet Vann Lygnstøylvatnet Vatnevatnet Dalsvatnet Kvanndalsvatnet Hovdevatnet Kjente ørstinger Sivert Aarflot (1759–1817), folkeopplysningsmann Berthe Canutte Aarflot (1795–1859), forfatter Ivar Aasen (1813–1896), dikter, språkforsker, målmann Anders Hovden (1860–1943), dikter, prest Andreas Haavoll (1869–1958), redaktør og nynorskforkjemper Karl Straume (1877–1968), kunstmaler og grafiker Rasmus Straume, lærer og kunstmaler (1877–1957) Sigvard Engeset (1885-1974), salmedikter Rolf Juell Gleditsch (1892–1984), kunstmaler Njål Hole (1914–1988), professor i fysikk ved NTH i Trondheim Marie Takvam (1926–2008), forfatter Per Hovdenakk (1935–2016), kunsthistoriker, direktør ved Henie Onstad Kunstsenter 1989–1996 Knut Skram (1937-), operasanger Terje Aasen (1943–), miljøverner, fylkesmiljøvernsjef i Hordaland 1982–2013 Nils E. Øy (1946–), redaktør, generalsekretær i Norsk Redaktørforening 1996–2013 Aud Blankholm (1947–), tidl. generalsekretær i Norsk Sykepleierforbund Torbjørn Digernes (1947–), sivilingeniør, professor ved NTNU i Trondheim Sture Rogne (1947-), programredaktør i NRK Roar Hagen (1954–), avistegner og bokillustratør Arill Riise (1958–), journalist, programleder i NRK og TV 2 Jon Hustad (1968-), kommentator i Dag og Tid, programleder i TV 2 Gunnhild Øyehaug (1975–), forfatter. Kristine Eikrem Engeset (1988–), friidrettsutøver Vassendgutane (1996–), countrygruppe Side Brok, rap-gruppe Rotlaus, musikkgruppe Referanser Eksterne lenker Kommunefakta Ørsta - Statistisk sentralbyrå


source: wikipedia

text: Østersjøfinske språk, også kalt balto-finske språk, er en gruppe finsk-ugriske språk som blir talt i området omkring Østersjøen og i Russland. Finsk og estisk er offisielle språk i nasjonalstatene Finland og Estland, i nordisk råd og i den europeiske union. Livisk er et utdødd minoritetsspråk i Latvia. De øvrige språkene har en mer marginal utbredelse, og er eller har vært minoritetsspråk i Norge, Sverige og Russland. Østersjøfinske språk deles i en nordlig, en sørlig og en østlig undergruppe. Den nordlige undergruppen omfatter bjarmisk, finsk, meänkieli, kvensk, ingrisk, karelsk, ludisk og vepsisk. Den sørlige undergruppen omfatter votisk, estisk, sørestisk og livisk.. Austersjøfinsk utgjør i lag med de samiske språka og i st de mordvinske språka moksja og erzja (og nå utdødde merja, muroma og mesjera) den vestlige delen av den uralske språkfamilien. Østersjøfinske språk har sin opprinnelse i urfinsk, som en gang ble snakket på begge sider av Finskebukta. Oppdelingen i flere språk begynte omkring 600-650 f.Kr. da sørestisk skilte seg ut fra urfinsk, først som en dialekt av urfinsk og senere som et eget språk. Historie Forhistorie De østersjøfinske språkene tilhører den vestlige delen av den uralske språkfamilien, sammen med samiske og mordvinske språk. Ifølge Sammallahti (1977), Viitso (1998) og Kallio (2014) er det mulig å sette opp følgende genetiske språktre, basert på kronologien og utbreiinga av de ulike lydendringene språka har gått gjennom: Forholdet til den kamkeramiske kulturen Den kamkeramiske kulturen var en steinalderkultur som eksisterte i barskogbeltet i Nordøst-Europa i mesolitikum og neolittisk tid, fra 5 600 f.Kr. til 2 300 f.Kr. På det største var denne kulturen utbredt fra Bottenvika og Østersjøen i vest til uralfjellene i øst, og fra munningen av elven Wisła i sør til Nordishavet i nord. Den kjennetegnes av kar av keramikk av samme form, men med en viss variasjon i dekorasjonene. Området til den kamkeramiske kulturen er mer eller mindre det samme området hvor det senere ble snakket finsk-ugriske språk. Det har derfor blitt foreslått at denne kulturen er knyttet til forfedrene til finsk-ugrierne. Denne hypotesen er nå forkastet. Den kamkeramiske kulturen eksisterte i området lenge før finsk-ugriernes ankomst, og den talte et ukjent og utdødd paleo-europeisk språk. Det finnes nemlig et substrat i finsk-ugrisk som ikke er uralsk. Det før-finsk-ugriske substrat refererer til et vokabular i finsk-ugrisk som er arvet som lånord fra et annet språk. Disse lånordene stammer fra et språk som verken er uralsk eller indoeuropeisk. Eksistensen av dette paleoeuropeiske språket ble påvist av språkforskeren Ante Aikio (f. 1977) i 2004. Språkforskeren Janne Saarikivi (f. 1973) påviste i 2006 at deler av dette vokabularet i snevrere forstand også er tilstede i østersjøfinske språk. De finske ordene jauho (hvetemel), lehmä (ku), tähti (stjerne), tammi (eik) og ihminen (menneske) er eksempler på subtratord. Det samme gjelder urfinsk *täštä (stjerne) og *kümmin (ti). Enkelte finske toponymer og hydronymer er av ikke-uralsk opprinnelse. Ordet koita opptrer regelmessig i hydronymer for lange og trange kropper av vann. Det er et før-finsk-ugrisk ord for «lang, trang». Mange andre finske toponymer er subtrater som er hentet fra et paleoeuropeisk språk, deriblant Saimaa, Imatra, Päijänne og Enare. De nærmeste slektningene til den østersjøfinske språkgruppa er de samiske språkene. Skriftspråk og litteratur Finsk Finsk og estisk har blitt skrevet med det latinske alfabetet i omkring 500 år. Det eldste eksempel på finsk er fra en tysk reisejournal fra ca 1450. Den lyder: Mÿnna tachton gernast spuho sommen gelen Emÿna daÿda. På moderne finsk blir dette Minä tahdon kernaasti puhua suomen kielen, [mutta] en minä taida («Jeg ønsker å snakke finsk, [men] kan det ikke»). Det første omfattende skriftsystemet for finsk ble utviklet av biskopen Mikael Agricola (1500–1557). I 1543 publiserte han ABC-boken Abckiria; i 1544 fulgte bønneboken Rucouskiria. Se Wsi Testamenti (en oversettelse av Det Nye Testamente) kom i 1548 og Davids salmer ble utgitt fra 1551 til 1552. Språkets ortografi var basert på svensk, tysk og latinsk ortografi og var laget for de sørvestfinske dialektene. Estisk De eldste eksemplene på estisk er fra første halvdel av 1200-tallet. Originates Livoniae i den livlandske krønike (1180–1227) inneholder estiske stedsnavn, ord og fragmenter av setninger. Kong Valdemars jordebok fra 1231 inneholder estiske stedsnavn og familienavn. Det eldste eksempel på sammenhengende estisk er «Kullamaa-bønnene» fra 1524 og 1528. Sørestisk Et av de eldste skrevne bevis på sørestisk, er en oversettelse av Det Nye Testamente (Wastne Testament) som ble utgitt i 1686. Statusen til dette språket begynte å avta i 1880-årene. Livisk Livisk er dokumentert i form av ord i den livlandske krønike (1180–1227). Skrevne kilder på livisk dukket opp på 1500-tallet. En samling av «sjøfolks hellige sanger og bønner» (Jūrnieku svētās dziesmas un lūgšanas) ble oversatt til latvisk og utgitt i 1845. Den første boken på livisk var Matteusevangeliet, som ble utgitt i 1863 i både østlige og vestlige dialekter fra Kurland. Den siste talende med livisk som morsmål, morsmål, Grizelda Kristiņa, døde den 2. juni 2013, 103 år gammel. Votisk Votisk hadde ikke noe alfabet før Dmitri Tsvetkov (1890–1930) på 1920-tallet skapte en ortografi basert på det kyrilliske alfabet. Det nåværende alfabetet stammer fra 2004. Votisk er et språk som har utgått fra de nordøstlige dialekter av gammel estisk; språket har også hentet mange låneord fra ingrisk. Ingrisk Fra 1932 til 1937 eksisterte det en latin-basert ortografi for ingrisk; den ble lært i skolene på Soikinskijhalvøya og i området omkring munningen av elven Luga. Flere lærebøker ble utgitt, deriblant en grammatikk fra 1936. I 1937 ble dette skrevne språket forkastet, ettersom masseundertrykkelsen av bøndene begynte. Det nåværende alfabetet er fra 2005 og ligner det finske alfabetet. Ludisk Ludisk har ikke et eget skriftspråk; det karakteriseres noen ganger som en mellomting mellom karelsk og vepsisk, andre ganger som en dialekt av karelsk, mens andre igjen betrakter det som et eget språk. Karelsk og vepsisk De nåværende dialektene av karelsk, stammer fra gammel-karelsk som ble snakket i området omkring innsjøen Ladoga i det 9. århundre e.Kr. Neverbrev nr. 292 fra 1200-tallet, er det eldste bevarte dokument på et østersjøfinsk språk. Det ble oppdaget i 1957 av en sovjetisk ekspedisjon som ble ledet av Artemij Artsikhovskij (1902–1978) under utgravningen av Nerev på vestkysten av Novgorod. I 1804 ble A Translation of some Prayers and a Shortened Catechism oversatt til dialektene nord-karelsk og glonets. Matteusevangeliet ble oversatt til den sørkarelske dialekten Tver i 1820. I denne sammenheng ble det kyrilliske alfabet benyttet. Deretter kom det et latinsk alfabetet på 1930-tallet, men det kyrilliske alfabet ble gjeninnført i 1937. Etter Sovjetunionens sammenbrudd, har ABC-bøker blitt publisert på det latinske alfabetet. Vepsisk har gått gjennom den samme utvikling av vekslende ortografier. Tornedalsfinsk og kvensk Tornedalsfinsk (meänkieli) utviklet seg i den finsktalende delen av Sverige etter Finskekrigen i 1809. Kvensk utviklet seg i den finsktalende delen av Nord-Norge; kvener er dokumentert i Norge siden 1500-tallet. Tornedalsfinsk og kvensk er nært beslektet, og ingen av disse språkene har hatt egne skriftspråk. Referanse til bjarmer i norrøne kilder Norrøn litteratur inneholder tallrike referanser til bjarmene, et folk vikingene fortalte at de støtte på øst for Finnmark. Både samiske og østersjøfinske toponymer er funnet blant befolkningen i Dvinabukta.. Stadig flere pomorer ankom i området i det 14. og 15. århundre, noe som førte til at Bjarmlands beboere ble assimilert av slavere. Østersjøfinske substratord kan bli funnet i nordrussiske dialekter langs elven Pinega, deriblant ordene: лахта (lahta) 'myr, fuktig sted, eng', луда (luda) 'steinete holme', каска (kaska) ‘unge skoger’ og щелья (schelja) ‘høyde eller bratt bredd ved en elv’. Grammatikk De østersjøfinske språkene er agglutinerende språk: De grammatiske morfene føyes til de semantiske morfene på en slik måte at grensa mellom morfene er noenlunde tydelig. Hvert grammatisk morfen har en identifiserbar mening, og tilføyes uten at det skjer en indre bøying i rotmorfemet, og uten at de enkelte morfene blander seg med hverandre eller påvirker hverandre. Syntaktisk sett er de østersjøfinske språkene SVO-språk. Rekkefølgen av setningsledd i pragmatisk umarkerte helsetninger opptrer i formen subjekt–verbal–objekt. Også norsk er et SVO-språk. Et særpreg ved østersjøfinske språk er at de mangler grammatisk kjønn (maskulinum, femininum, utrum og nøytrum). På finsk benyttes eksempelvis det kjønnsnøytrale hän uansett kjønn. Ordklassen artikkel finnes heller ikke; dette er (for eksempel på norsk) en ordklasse som forteller hvilket kjønn, grammatisk tall og kasus et substantiv har. Det skilles heller ikke mellom bestemt og ubestemt form av et substantiv, noe som krever en artikkel. Morfofonologien (måten en grammatisk funksjon eller et morfem påvirker på) er kompleks. Østersjøfinske språk har kasis-suffikser, tempus eller grammatisk tid (skille mellom fortid, nåtid og fremtid), grammatisk modus og personmarkører (som tilsvarer personlig pronomen) – de har singularis og pluralis, men ikke dualis – så vel som partikler og flere infinitiv-former, possessivsuffikser, klitikoner, etc. Antallet kasus er generelt sett høyt (finsk har 15 kasus, estisk har 14, sørestisk har 14, ingrisk har 12, etc.), mens infinitivformene varierer mer mellom språkene. Det er en del variasjon i lydsystemene de østersjøfinske språkene i mellom. Alle har rike vokalsystem, men der finsk og livisk har det samme vokalsystemet som svensk, har estisk og de østligste språkene en del andre vokaler, bl.a. /õ/, en bakre, urundet vokal. Karelsk og vepsisk har palatalisering som en viktig prosess, dette er et fenomen de deler med russisk, som de er sterkt påvirket av. Grammatisk sett fremstår de østersjøfinske språkene som en gruppe svært like språk, med trekk som samler dem og skiller dem fra samisk og «mordvinsk». Alle språkene har mange kasus, bl.a. med dobbelt sett (indre og ytre) lokalkasus. Adjektiv og determinativer kongruerer med hovedordet substantiv i kasus, ingen andre språk i verden enn de østersjøfinske har kasuskongruens, men ikke genusdistinksjon. Verbene blir bøyd i person og tall (singularis, pluralis), og i modus. Leksikon Forskjellene de østersjøfinske språkene i mellom er særlig leksikalske. Det uralske ordforrådet og de gamle lånordene er det samme i alle språkene, men det siste tusenåret har lånordskildene vært ulike: Finsk har fått lånord fra svensk, estisk fra tysk, livisk fra latvisk, og de andre østersjøfinske fra russisk. Skillet mellom finsk og estisk er større enn en kan få inntrykk av ved å høre på språkene, de har nemlig mange såkalt "falske venner", av typen norsk "kunstig", svensk "konstig", f.eks. fi piimä "surmelk" est. piim "melk", fi. huvittava "morsomt", est. huvitav "interessant". Referanser Litteratur Østersjøfinner


text: 12. desember er den 346. dagen i året og den 347. i skuddår og det er 19 dager igjen av året. Navnedag Peggy, Pia Historie 1901 – Den første radiokontakten over Atlanterhavet av Guglielmo Marconi. 1925 – Reza Pahlavi blir utnevnt til sjah i Iran. 1937 – Taroko nasjonalpark opprettes for første gang. 1963 – Kenya løsriver seg fra Storbritannia. 1979 – Rhodesia forandrer navn til Zimbabwe. 1996 – Uday Hussein blir alvorlig skadet i et attentat. 2003 – Keiko, spekkhogger og filmstjerne, født ca. 1976, dør. 2004 – Gary Brolsma laster opp sin kjente Numanuma til Newgrounds. 2009 – mennesker demonstrerte i København med krav om en rettferdig klimaavtale. 2015 – På klimatoppmøtet i Paris ble det enighet om Paris-avtalen. Norsk historie 1851 – Det Bergenske Dampskibsselskab blir stiftet i Bergen. 1903 – Brann i hurtigruteskipet D/S «Orion» nær Vardø. Åtte omkommer. 1973 – Linebåten «Vaarland» forsvinner under fiske utenfor Vardø. Fem omkommer. 1974 – Fraktefartøy «Hadarvaag» er på reise fra Orkanger til Sortland med stykkgods da den forsvinner på Folla i storm med orkanbyger. Besetningen på 3 (3 for lite i henhold til bemanningsforskriftene) omkommer. 1992 – Snurrevadbåten «Ida Marie» grunnstøter utenfor Sørvær i Finnmark. En omkommer. Fødsler Se flere som er født 12. desember i :Kategori:Fødsler 12. desember. 1808 – Zyprian Svennssen Søtland, norsk bonde og politiker (d. 1890) 1815 – Andreas Hauge, norsk prest (d. 1892) 1821 – Gustave Flaubert, fransk forfatter (d. 1880) 1822 – Peter Qvam, norsk skolemann (d. 1907) 1823 – Otto Frederik Vaupell, dansk offiser og historiker (d. 1899) 1836 – Axel Olof Freudenthal, finsk filolog og politiker (d. 1902) 1863 – Edvard Munch, norsk maler (d. 1944) 1886 – Macken W. Aas, norsk fotballspiller (d. 1960) 1909 – Elis Wiklund, svensk langrennsløper (d. 1982) 1912 – Thorbjørn Egner, norsk tegner, forfatter, visedikter og komponist (d. 1990) 1912 – Henry Armstrong, amerikansk bokser (d. 1988) 1915 – Frank Sinatra, amerikansk sanger og skuespiller (d. 1998) 1917 – Joseph Albert Malula, kongolesisk kardinal (d. 1989) 1928 – Tsjingiz Ajtmatov, kirgisisk forfatter (d. 2008) 1928 – Ernst-Hugo Järegård, svensk skuespiller (d. 1998) 1932 – Asbjørn Jordahl, norsk politiker og samferdselsminister 1934 – Miguel de la Madrid, meksikansk president (d. 2012) 1934 – Hilla Limann, ghanesisk president (d. 1998) 1937 – Joop van Oosterom, nederlandsk sjakkspiller (d. 2016) 1945 – Portia Simpson-Miller, jamaikansk statsminister 1948 – Colin Todd, engelsk fotballspiller og trener 1949 – Bill Nighy, britisk skuespiller 1949 – Marc Ravalomanana, madagassisk president 1951 – Anatolij Aljabjev, sovjetisk skiskytter (d. 2022) 1953 – Bruce Kulick, amerikansk gitarist 1954 – Amy Lightfoot, norsk-amerikansk kunstner 1956 – Geir Holmsen, norsk jazzmusiker 1960 – Volker Beck, tysk politiker 1960 – Gjermund Hagesæter, norsk politiker 1962 – Max Raabe, tysk musiker 1964 – Terry Brunk, amerikansk fribryter 1969 – Gry Moursund, norsk illustratør 1971 – Philip Boit, kenyansk skiløper 1972 – Wilson Kipketer, kenyansk-dansk friidrettsutøver 1974 – Bernard Lagat, kenyansk-amerikansk friidrettsutøver 1975 – Craig Moore, australsk fotballspiller 1979 – Levan Melkadze, georgisk fotballspiller 1981 – Stephen Warnock, engelsk fotballspiller 1982 – Heidi Løke, norsk håndballspiller 1984 – Daniel Agger, dansk fotballspiller 1987 – Adam Larsen Kwarasey, norsk-ghanesisk fotballspiller 1990 – Nixon Kiplimo Chepseba, kenyansk friidrettsutøver 1990 – Victor Moses, engelsk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 12. desember i :Kategori:Dødsfall 12. desember. 1905 – William Sharp, britisk forfatter (f. 1855) 1939 – Douglas Fairbanks, amerikansk skuespiller. (f. 1883) 1967 – Alf Larsen, norsk forfatter. (f. 1885) 1985 – Anne Baxter, amerikansk skuespiller (f. 1923) 1985 – Ian Stewart, britisk musiker (f. 1938) 2003 – Heydər Əliyev, aserbajdsjansk president. (f. 1923) 2003 – Peder Alhaug, norsk sanger (f. 1921) 2004 – Eyvind Retzius, norsk arkitekt (f. 1921) 2006 – Peter Boyle, amerikansk skuespiller. (f. 1935) 2007 – Alfons Maria Stickler, østerriksk kardinal (f. 1910) 2007 – Ike Turner, amerikansk musiker (f. 1931) 2008 – Avery Dulles, amerikansk katolsk kardinal (f. 1918) 2008 – Carleton Gaidusek, amerikansk lege og nobelprisvinner (f. 1923) 2008 – Van Johnson, amerikansk skuespiller (f. 1916) 2008 – Tassos Papadopoulos, kypriotisk president (f. 1934) 2009 – Klavdija Bojarskikh, russisk langrennsløper (f. 1939) 2009 – Josef Monsrud, norsk motstandsmann (f. 1922) 2011 – Sunday Bada, nigeriansk friidrettsutøver (f. 1969) 2020 – John le Carré, britisk forfatter (f. 1931) Helligdager Kenya har nasjonaldag 12. desember – I Mexico feires Jomfruen av Guadalupe, landets skytshelgen, med religiøse opptok og pilegrimsferd til Guadalupe i Mexico by Dager i desember


text: Begivenheter Kaptein Cook oppdager øygruppen som senere får navnet Cookøyene 12. januar – Det første offentlige museet i USA åpner (i Charleston, Sør-Carolina). 14. desember Norges geografiske oppmåling ble stiftet. I 1986 endret det navn til Statens kartverk. 16. desember «The boston Tea Party» som var opptakten til den amerikanske frigjøringskrigen, fant sted. Fødsler 9. februar – William Henry Harrison, amerikansk president (d. 1841) 2. mai – Henrik Steffens, norskfødt vitenskapsmann (d. 1845) 6. oktober – Ludvig Filip av Frankrike, Frankrikes siste konge (d. 1850) 21. desember – Robert Brown, britisk (skotsk) botaniker og vitenskapsmann (d. 1858) Dødsfall 12. juli – Johann Joachim Quantz, tysk fløytist, fløytebygger og komponist (f. 1697) 25. september – Johan Ernst Gunnerus, norsk biskop og naturforsker (f. 1718) 1773


text: Begivenheter Utlandet Første halvår 2. januar – Sidney Street-beleiringen i London 7. januar – Mary Pickford gifter seg med Owen Moore. 26. januar – Glenn H. Curtiss flyr det første fungerende sjøflyet. 24. februar – Tyskland øker hærens stående styrker med en halv million menn 7. mars – Revolusjonen bryter løs i Mexico. 15. mai – USAs høyesterett krever at John D. Rockefellers selskap Standard Oil Company må oppløses med bakgrunn i antitrustlovene 22. mai – Fédération Cynologique Internationale stiftes Andre halvår 1. juli – Tyskland sender en kanonbåt til Marokko for å beskytte tyske interesser mot Frankrike. Resultatet blir en internasjonal krise. 24. juli – Machu Picchu blir gjenoppdaget av Hiram Bingham 21. august – Mona Lisa stjeles fra Louvre i Paris 14. september – Russlands statsminister Pjotr Stolypin myrdes 29. september – Den italiensk-tyrkiske krig: Krig mellom Italia og Tyrkia over områder i Nord-Afrika (det nåværende Libya) 10. oktober – Republikken Kina erklærer seg uavhengig 26. oktober – Opprør i Kina 4. november – Krisen i Marokko avsluttes med enighet om hhv. fransk og tysk overhøyhet over Marokko og Fransk Kongo 5. november – Italia annekterer Libya, Tripoli og Kyrenaika 30. desember – I Nanjing i Kina utropes Sun Yat-sen til president i Republikken Kina Islands universitet Háskóla Íslands grunnlegges Ernest Rutherford lanserer en ny atommodell med en sentral positiv ladd kjerne og negativt ladde elektroner som går i bane rundt denne. Modellen baserer seg på gullfolieeksperimentet. Norge 10. februar – Elise Sem blir Norges første kvinnelige høyesteretts sakfører 28. februar – Regjeringen bestemmer at menighetsfakultetet ikke skal ha rett til å uteksaminere prester 8. mars – Den internasjonale kvinnedagen ble stiftet etter initiativ fra Clara Zetkin 17. mars – Anna Rogstad (Høyre) møter som første kvinne på Stortinget. 25. mars – Norsk Speidergutt-Forbund blir stiftet 5. april – Tjenestepikene i Norge stifter fagforening og legger fram krav om sommerferie. 11. mai – Ubåtene A-2, A-3 og A-4 bestilles fra Germaniaweft, Kiel i Tyskland, som Norges første ubåtklasse. Se A-klassen. 8. juni – Streik i bergverksindustrien på Røros 22. juni – Norsk Arbeidsgiverforening vedtar lockout av arbeidere pga. bergverksstreiken 8. juli – Tragisk ulykke i Saltdalselva der 14 konfirmanter og foreldre druktner. 15. juli – Norsk Arbeidsgiverforening utvider lockouten til å omfatte arbeidere 18. juli – Ny skattelov med krav om selvangivelse vedtas 15. september – Trondhjems nationale Scene åpnes 19. oktober – Norges første kunstfilm, Fattigdommens forbandelse, har premiere i Kristiania 12. november – Martin Tranmæl får gjennomslag for et forslag om en revolusjonær retning for fagorganisasjonen 14. desember – Roald Amundsen når Sydpolen Fødsler Første kvartal 10. januar – Siegfried Wolfgang Fehmer, tysk gestaposjef i Oslo (d. 1948) 11. januar – Harald Heide Steen sr., norsk skuespiller (d. 1980) 27. januar – Paul-René Gauguin, norsk-dansk billedkunstner (d. 1976) 1. februar – Arvid Falkenberg, norsk motstandsmann og politisk aktivist (d. 2007) 2. februar – Jussi Björling, svensk operasanger (d. 1960) 6. februar – Ronald Reagan, amerikansk president og skuespiller (d. 2004) 3. mars – Jean Harlow, amerikansk skuespillerinne (d. 1937) 10. mars – Olof Lagercrantz, svensk forfatter, kritiker, litteraturviter og redaktør (d. 2002) 16. mars – Josef Mengele, tysk lege, nazist og krigsforbryter (d. 1979) 26. mars – Tennesse Williams, amerikansk dramatiker (d. 1983) Andre kvartal 1. april – Adam Kozłowiecki, polsk katolsk biskop (d. 2007) 28. april – Lee Falk, amerikansk tegneserieskaper (d. 1999) 24. mai – Barbara Joyce West Dainton, britisk Titanic-overlevende (d. 2007) 29. mai – Annie Berntsen, norsk misjonær (d. 1992) 24. juni – Juan Manuel Fangio, argentinsk formel 1-fører (d. 1995) 30. juni – Sigurbjörn Einarsson, islandsk biskop (d. 2008) Tredje kvartal 5. juli – Georges Pompidou, fransk politiker (d. 1974) 7. juli – Gian-Carlo Menotti, italiensk komponist (d. 2007) 17. august – Mikhail Botvinnik, russisk sjakkspiller (d. 1995) 23. august – Birger Ruud, norsk skihopper (d. 1998) 8. september – Arne Bang-Hansen, norsk skuespiller (d. 1990) 19. september William Golding, britisk forfatter og nobelprisvinner (d. 1993) 23. september – Herman Hebler, norsk grafiker (d. 2007) Fjerde kvartal 1. november – Henri Troyat, fransk forfatter (d. 2007) 11. november – Sune Viktor Lundquist, svensk forfatter (d. 1975) 5. desember – Waldemar Brøgger, norsk forfatter og forlagsmann (d. 1991) Dødsfall 18. mai – Gustav Mahler, østerriksk komponist (f. 1860) 14. juni – Johan Svendsen, komponist (f. 1840) 29. oktober – Joseph Pulitzer, amerikansk forlegger (f. 1847) 13. november – Ida Cecilie Thoresen Krog, kvinnesaksforkjemper, norges første kvinnelige student (f. 1858) 5. desember – Edvard Petersen, dansk maler (f. 1841) Idrett 19. juni – Molde Fotballklubb blir stiftet Lyn blir Norgesmester (cupmester) i fotball etter å ha slått Uræd 5-2 i finalen. Musikk Richard Strauss Rosenkavaleren uroppføres i Dresden Irving Berlins Alexander ́s ragtime band blir en hit i USA Nobelprismottagere Fysikk – Wilhelm Wien Kjemi – Marie Curie Medisin – Allvar Gullstrand Litteratur – Count Maurice (Mooris) Polidore Marie Bernhard Maeterlinck Fred – Tobias Michael Carel Asser og Alfred Hermann Fried Litteratur G. K. Chesterton – The Innocence of Father Brown Sigrid Undset – Jenny Kristoffer Uppdal – Dansen gjenom skuggeheimen, bind 1 Ivar Aasen – Samlede skrifter Gaston Leroux -Operafantomet


text: Begivenheter The Muscovy Company etableres i London som verdens første handelskompani for oversjøiske varer. 6. juli – Edvard VI av England dør, og Jane Grey tiltrer som regent. 3. august - Maria rir til London uten å bli utfordret, med sin halvsøster Elisabeth i følget, Maria blir erklært som dronning. 3. august - Maria I av England krones til dronning Fødsler 14. desember – Henrik IV av Frankrike, (d. 1610) Dødsfall 6. juli – Edvard VI av England, konge av England, (f. 1537) 1553


text: 1900 (MCM) i den gregorianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en mandag. Hendelser Første kvartal 1. januar – Lov om behandling av forsømte børn – vergerådsloven – trer i kraft (den første lov om barnevern både nasjonalt og internasjonalt). 1. januar – Nigeria blir et britisk protektorat. 5. januar – Den irske lederen John Edward Redmond oppfordrer til opprør mot britene. 6. januar – Boerkrigen: Over 1000 faller ved boernes angrep på Ladysmith Det blir rapportert at millioner av mennesker sulter i India. 8. januar – USAs president William McKinley setter Alaska under militært styre. 2. januar – Boerkrigen: Slaget ved Spion Kop 3. februar – Guvernørkandidat William Goebel myrdes i Frankfort i Kentucky 14. februar – Boerkrigen: 20 000 britiske soldater invaderer Orangefristaten 17. februar – Boerkrigen: Slaget ved Paardeberg 27. februar – Det britiske Arbeiderpartiet blir grunnlagt. 13. mars – Boerkrigen: Britiske styrker inntar Bloemfontein i Orangefristaten 11-timers arbeidsdag innføres i Frankrike 16. mars – Arthur Evans finner ruinene av palasset i Knossos på Kreta 16. mars(natt til) – Bybrann i Sandefjord Andre kvartal 1. april – Det norske Landbruks- og matdepartementet blir opprettet under navnet Det Kongelige Landbruksdepartement. 14. april – Verdensutstillingen i Paris ble åpnet av Frankrikes statsminister Pierre Waldeck-Rousseau. 2. mai – Kong Oscar II erklærer støtte til britene i boerkrigen. 17. mai – Boerkrigen: Britiske styrker kommer den beleirede byen Mafeking til unnsetning 18. mai – Tonga blir britisk protektorat 21. mai – Russland invaderer Mandsjuria 24. mai – Boerkrigen: Storbritannia annekterer Oranjefristaten som Orange River Colony 29. mai – Bokseropprøret: Den kinesiske regjeringen fordømmer bokserne 30. mai – Boerkrigen: Britiske styrker inntar Johannesburg Bokseropprøret: Bokserne inntar Tianjin 5. juni – Boerkrigen: Britiske styrker inntar Pretoria 20. juni – Bokseropprøret: Bokserne dreper flere hundre europeere nær Beijing, inkludert den tyske ambassadøren. Ambassade-strøket i Beijing beleires 30. juni – North German Lloyd Steamships pir i Hoboken, New Jersey brenner. 326 omkommer Tredje kvartal 2. juli – Ferdinand von Zeppelin flyr det første luftskipet med motor og propeller, LZ1 13. juli – Bokseropprøret: En flernasjonal europeisk styrke tar tilbake Tientsin fra bokserne 19. juli – Tunnelbanesystemet Metroen i Paris åpner. 29. juli – Umberto I av Italia myrdes av anarkisten Gaetano Bresci 8. august – Davis Cup den internasjonale tennisturneringen blir arrangert for første gang i Boston. 14. august – Bokseropprøret: Europeiske styrker tar kontroll i Beijing, og får satt fri europeiske gisler 8. september – Galveston i Texas utsettes for en orkan av kategori 4 størrelse med 6 000 – 8 000 døde 17. september – Den filippinsk-amerikanske krig: Filippinske styrker under Juan Cailles slår amerikanerne ved Mabitac Fjerde kvartal Oktober – Oppfinneren Johan Vaaler tar patent på sin papirklemme, en av mange forløpere for bindersen 21. november – Norsk Arbeidsgiverforening stiftes 3. desember – Folketelling, 2 239 881 innbyggere i Norge 1 152 402 kvinner og 1 087 479 menn. 1 612 230 (72%) i landkommuner og 627 651 i byene. I Kristiania bor det 225 799 innbyggere. 14. desember – Kvantefysikken ser dagens lys idet Max Planck legger frem sin strålingslov Nobelstiftelsen innstiftes i (Sverige), som bestemt i Alfred Nobels testamente. Kodak introduserer det første masseproduserte fotoapparatet, Brownie Fødsler 4. januar – James Bond, amerikansk ornitolog (d. 1989) 2. februar – Gunnar Larsen, norsk forfatter (d. 1958) 19. februar – Giorgos Seferis, gresk poet (d. 1971) 22. februar – Luis Buñuel, spansk filmskaper (d. 1983) 26. februar – Jean Negulesco, rumensk-amerikansk filmregissør og manusforfatter (d. 1993) 9. mars – Howard Aiken, amerikansk pioner innenfor informatikk (d. 1973) 18 mars- Erik Lundegård, svensk biograf (d. 1982) 19. mars – Frédéric Joliot-Curie, fransk fysiker (d. 1958) 5. april – Spencer Tracy, amerikansk skuespiller (d. 1967) 26. april – Charles Francis Richter, amerikansk geofysiker (d. 1985) 17. mai – Ruhollah Khomeini, iransk statsoverhode (d. 1989) 23. mai – Hans Frank, tysk krigsforbryter (d. 1946) 4. juli – Louis Armstrong, amerikansk jazzmusiker (d. 1971) 19. juli – Arno Breker, tysk skulptør (d. 1991) 23. juli – Einar Skjæraasen, norsk dikter (d. 1966) 29. juli – Eyvind Johnson, svensk forfatter (d. 1976) 4. august – Elizabeth Bowes-Lyon, britisk dronning (d. 2002) 3. september – Urho Kekkonen, finsk president (d. 1986) 6. september – Irene Harand, østerriksk menneskerettsforkjemper (d. 1975) 13. september – Viggo Hansteen, norsk politiker (d. 1941) 7. oktober – Heinrich Himmler, tysk nazist (d. 1945) 10. oktober – Helen Hayes, amerikansk skuespiller (d. 1993) 10. oktober – Wilhelm Rediess, tysk general (d. 1945) 26. oktober – Karin Boye, svensk forfatter (d. 1941) 14. november – Aaron Copland, amerikansk komponist (d. 1990) 25. november – Rudolf Höß, tysk krigsforbryter (d. 1947) 30. november – Geoffrey Household, britisk forfatter (d. 1988) Dødsfall Januar 3. – Dmitrij Grigorovitsj, russisk forfatter (f. 1822) 13. – Peter Waage, norsk kjemiker (f. 1833) 17. – Luigi Trombetta, italiensk katolsk kardinal (f. 1820) 18. – Marcus Selmer, dansk fotograf (f. 1818) 19. – Jacob Lerche Johansen, norsk offiser og statsråd (f. 1818) 20. – John Ruskin, engelsk forfatter og kunstkritiker (f. 1819) 21. – Francis, hertug av Teck, britisk aristokrat (f. 1837) 25. – Adelheid av Hohenlohe-Langenburg, tysk kongelig (f. 1835) 31. – John Sholto Douglas, 9. marki av Queensberry, aristokrat, bokser (f. 1844) Februar 1. februar – Domenico Maria Jacobini, italiensk katolsk kardinal (f. 1837) 22. februar – Jens Braage Halvorsen, norsk bibliotekar og forfatter (f. 1845) Mars 6. – Gottlieb Daimler, tysk bilkonstruktør (f. 1834) 10. – J.P.E. Hartmann, dansk komponist (f. 1805) 13. – Henri Didon, fransk predikant, pedagog og forfatter (f. 1840) 14. – Hans Christian Ørsted Hambro, norsk skolebestyrer (f. 1858) 14. – Jens Nicolai Ludvig Schjørring, dansk prest og salmedikter (f. 1825) 21. – Daniel Niclasen, færøysk kjøpmann og politiker (f. 1840) 26. – Camillo Mazzella, italiensk katolsk kardinal (f. 1833) 28. – Vincent Benedetti, fransk diplomat (f. 1817) 28. – Piet Joubert, sørafrikansk general (f. 1834) April 2. – Gustaf Åkerhielm, svensk politiker (f. 1833) 5. – Joseph Bertrand, fransk matematiker (f. 1822) 6. – Georg Christian Freund, dansk billedhugger (f. 1821) 7. – Frederic Church, amerikansk maler (f. 1826) 18. – Izrael Poznański, polsk forretningsmann og filantrop (f. 1833) 22. – Rabih az-Zubayr, sudansk krigsherre (f. 1842) 24. – George Campbell, 8. hertug av Argyll (f. 1823) 27. – Vasilij Vasiljev, russisk sinolog (f. 1818) 29. – Erasmus Zahl, norsk forretningsmann (f. 1826) Mai 2. – Ivan Ajvazovskij, russisk kunstner (f. 1817) 2. – Lars Oftedal, norsk prest og politiker (f. 1838) 5. – Johann Evangelist Haller, østerriksk katolsk kardinal (f. 1825) 9. – Carl Brosbøll, dansk forfatter (f. 1816) 13. – Hermann Levi, tysk dirigent (f. 1839) 28. – George Grove, britisk musikkskribent (f. 1820) 28. – Morten Diderik Emil Lambrechts, norsk høyesterettsjustitiarius (f. 1824) Juni 3. – Mary Kingsley, britisk oppdager og etnolog (f. 1862) 5. – Stephen Crane, amerikansk forfatter, poet og journalist (f. 1871) 6. – Johannes Westergaard, norsk skipsreder og politiker (f. 1814) 20. – Klemens von Ketteler, tysk diplomat (f. 1853) 20. – Henry Brougham Loch, britisk offiser (f. 1827) 25. – Flora Fallesen, dansk skuespiller og oversetter (f. 1832) 28. – Harriet E. Wilson, amerikansk forfatter (f. 1825) Juli 9. – Gregorio Maria Grassi, italiensk misjonær (f. 1833) 13. – Ditmar Meidell, norsk redaktør (f. 1826) 18. – Johan Kjeldahl, dansk kjemiker (f. 1849) 20. – Paul Denn, fransk misjonær (f. 1857) 20. – Léon-Ignace Mangin, fransk misjonær (f. 1857) 26. – Albert Bonnier, svensk forlegger (f. 1820) 29. – Sigbjørn Obstfelder, norsk dikter (f. 1866) 29. – Umberto I, italiensk konge (f. 1844) 30. – Alfred av Sachsen-Coburg-Gotha, britisk hertug (f. 1844) August 4. – Isaak Levitan, russisk maler (f. 1860) 7. – Wilhelm Liebknecht, tysk politiker (f. 1826) 12. – Wilhelm Steinitz, østerriksk sjakkspiller (f. 1836) 13. – Vladimir Solovjov, russisk filosof (f. 1853) 15. – Pascal d'Addosio, italiensk misjonær (f. 1835) 19. – Enok Bærentsen, færøysk kjøpmann (f. 1831) 20. – Carl Rohl-Smith, dansk-amerikansk billedhugger (f. 1848) 21. – Ferdinand Hamer, nederlandsk misjonær (f. 1840) 21. – Hélène-Anaïs de Jaurias, fransk misjonær (f. 1824) 23. – Kiyotaka Kuroda, japansk statsminister (f. 1840) 25. – Friedrich Nietzsche, tysk filosof (f. 1844) 31. – Daniel A. Buli, norsk salmedikter (f. 1820) 31. – Fjodor Gejden, russisk general (f. 1821) September 11. september – Otto Torell, svensk geolog, zoolog og polfarer (f. 1828) Oktober 15. – Zdeněk Fibich, tsjekkisk komponist (f. 1850) 20. – Naim Frashëri, albansk dikter (f. 1846) 22. – Anders Askevold, norsk maler (f. 1834) 22. – John Sherman, amerikansk advokat og politiker (f. 1823) 28. – Max Müller, tysk filolog og orientalist (f. 1823) November 10. – Jean Pierre Armand David, fransk misjonær (f. 1826) 19. – Samuel John Stone, britisk prest og salmedikter (f. 1839) 21. – Christian Christophersen, norsk forretningsmann (f. 1840) 22. – Arthur Sullivan, britisk komponist (f. 1842) 22. – Philip Weilbach, dansk forfatter og kunsthistoriker (f. 1834) 30. – Oscar Wilde, britisk forfatter (f. 1854) Desember 5. – Henrik Homan, norsk jurist (f. 1824) 8. – Max Abraham, tysk forlegger (f. 1831) 14. – Paddy Ryan, irsk-amerikansk bokser (f. 1851) 20. – Frederick Richard Pickersgill, britisk maler og illustratør (f. 1820) 28. – Herluf Kløvstad, norsk lege (f. 1868) Sport 14. mai – 28. oktober – De andre olympiske lekene blir avholdt i Paris, de varer i fem måneder uten åpnings- eller avslutningsseremoni. Norge blir uten gullmedalje men skytteren Ole Østmo tar to sølv- og to bronsemedaljer. 9. februar – Tennisturneringen Davis Cup blir opprettet. 25. februar – Edvard Engelsaas blir allroundverdensmester på skøyter i Oslo, Norge. Musikk 14. januar – Operan Tosca av Giacomo Puccinis blir uroppført i Roma Gustav Mahler – Symfoni nr. 4 i G-dur Nikolaj Andrejevitsj Rimskij-Korsakov – Tzar Saltan (Opera) Litteratur Joseph Conrad – Lord Jim Sigmund Freud – Die Traumdeutung, på norsk Drømmetydning 1900


text: 11. desember er den 345. dagen i året og den 346. i skuddår. Det er 20 dager igjen av året. Ifølge gammel overtro er denne dagen Fandens fødselsdag. Det skyldes at renter og avdrag forfalt på de to datoene 11. juni og 11. desember. Navnedag Dan, Daniel Historie 1866 – Fergerederiet DFDS blir stiftet. 1936 – Georg VI blir konge i Storbritannia. 1937 – Italia forlater folkeforbundet. 1941 – Tyskland og Italia erklærer USA krig. 1958 – Øvre Volta erklærer seg selvstendig ifra Frankrike. 1972 – Apollo 17 lander på månen. 1981 – Javier Pérez de Cuéllar blir FNs generalsekretær. 1994 – Boris Jeltsin beordrer russiske tropper inn i Tsjetsjenia. 2001 – Kina slutter seg til WTO. Norsk historie 1718 – Karl XII faller på Fredriksten festning. 1975 – Prudence holdt sin avskjedskonsert i Studentersamfundet i Trondhjem. Fødsler Se flere som er født 11. desember i :Kategori:Fødsler 11. desember. 1475 – pave Leo X (d. 1521) 1803 – Hector Berlioz, fransk komponist (d. 1869) 1819 – Herman Hansen, norsk forretningsmann (d. 1892) 1822 – Karl Heinrich Weizsäcker, tysk teolog (d. 1899) 1843 – Robert Koch, tysk lege og bakteriolog (d. 1910) 1894 – Martin Linge, norsk krigshelt og skuespiller (d. 1941) 1902 – Reidar Berge, norsk kunstmaler og billedhugger (d. 2006) 1911 – Naguib Mahfouz, egyptisk forfatter og nobelprisvinner (d. 2006) 1918 – Aleksandr Solzjenitsyn, russisk forfatter, historiker og nobelprisvinner (d. 2008) 1924 – Giovanni Saldarini, italiensk kardinal (d. 2011) 1926 – Big Mama Thornton, amerikansk sanger (d. 1984) 1927 – Stein Eriksen, norsk alpinist (d. 2015) 1931 – Rita Moreno, amerikansk skuespiller 1936 – Ingvar Moe, norsk forfatter (d. 1993) 1938 – McCoy Tyner, amerikansk jazzmusiker (d. 2020) 1940 – Fríða Á. Sigurðardóttir, islandsk forfatter (d. 2010) 1942 – Trond Ali Linstad, norsk lege og muslim 1943 – John Kerry, amerikansk politiker (senator og presidentkandidat 2004) 1944 – Teri Garr, amerikansk skuespiller og komiker 1946 – Rhoma Irama, indonesisk musiker 1946 – Dagfinn Sundsbø, norsk politiker 1948 – Bjørn Arve Brusdal, norsk maler 1949 – Ludvig Nessa, norsk prest 1949 – Tomm Thorkildsen, norsk friidrettsutøver 1950 – Harald Ellefsen, norsk politiker 1951 – Ida Lorentzen, norsk maler 1953 – Guðmundur Jónsson, islandsk arkitekt 1960 – Frode Grytten, norsk forfatter og journalist 1961 – Macky Sall, senegalesisk president 1964 – Helene Uri, norsk forfatter og språkforsker 1967 – Idar Vollvik, norsk forretningsmann 1968 – Knut Tore Apeland, norsk kombinertløper 1968 – Monique Garbrecht, tysk skøyteløper 1968 – Fabrizio Ravanelli, italiensk fotballspiller 1969 – Stig Inge Bjørnebye, norsk fotballtrener 1969 – Viswanathan Anand, indisk sjakkspiller 1972 – Sigurd Rushfeldt, norsk fotballspiller 1974 – Maarten Lafeber, nederlandsk golfspiller 1974 – Rey Mysterio, amerikansk fribryter 1974 – Julien Robert, fransk skiskytter 1980 – Marit Fiane Christensen, norsk fotballspiller 1981 – Zacky Vengeance, amerikansk musiker 1981 – Javier Saviola, argentinsk fotballspiller 1981 – Mohamed Zidan, egyptisk fotballspiller 1984 – Leighton Baines, engelsk fotballspiller 1987 – Markus Eggenhofer, østerriksk skihopper 1996 – Johanna Matintalo, finsk langrenns- og mellomdistanseløper Dødsfall Se flere som døde 11. desember i :Kategori:Dødsfall 11. desember. 1893 – Georg von der Gabelentz, tysk lingvist og sinolog (f. 1840) 1895 – William Penny Brookes, britisk lege og botaniker (f. 1809) 1898 – Calixto Garcia, kubansk general (f. 1839) 1906 – Axel Lindahl, svensk fotograf (f. 1841) 1906 – Charles Townsend, amerikansk fekter (f. 1873) 1964 – Sam Cooke, amerikansk sanger (f. 1931) 1994 – Magnus Andersen, norsk fiskeriminister (f. 1916) 1996 – Kirsten Myklevoll, norsk politiker og statsråd (f. 1928) 1997 – Eddie Chapman, britisk spion (f. 1914) 2003 – Paulos Tzadua, eritreisk kardinal (f. 1921) 2008 – Bettie Page, amerikansk modell (f. 1923) 2011 – John Patrick Foley, amerikansk katolsk kardinal (f. 1935) Merkedager Den internasjonale fjelldagen Verdens astmadag Dager i desember


text: 10. desember er den 344. dagen i året og den 345. i skuddår. Det er 21 dager igjen av året. Navnedag Judit, Jytte Navnedagen skyldes den jødiske Judit omtalt i Judits bok, hun drepte den assyriske hærføreren og befridde jødene. Historie 1817 – Mississippi blir den 20. amerikanske delstaten. 1869 – Wyoming gir kvinner stemmerett. 1901 – Den første nobelprisen blir utdelt. 1906 – Theodore Roosevelt mottar Nobels fredspris. 1941 – Japan invaderer Filippinene 1948 – Menneskerettighetserklæringen ble vedtatt av FN. 1953 – Albert Schweitzer mottar Nobels fredspris. 1961 – Albert Luthuli, leder av ANC, mottar Nobels fredspris. 1964 – Martin Luther King mottok Nobels fredspris 1975 – Andrej Sakharov mottar Nobels fredspris. 1978 – Menachem Begin og Anwar Sadat mottar Nobels fredspris. 1983 – Lech Wałęsa mottar Nobels fredspris. 1984 – Desmond Tutu mottar Nobels fredspris. 1986 – Elie Wiesel mottar Nobels fredspris. 2003 – Shirin Ebadi mottar Nobels fredspris. 2006 – Den norsk-svenske astronauten Christer Fuglesang blir Skandinavias første astronaut i verdensrommet. 2007 – Al Gore og FNs Klimapanel mottar Nobels fredspris. 2009 – USAs president Barack Obama mottar Nobels fredspris. 2019 – Sanna Marin ble utnevnt til statsminister i Finland. Sanna Marins regjering etterfulgte Antti Rinnes regjering. Norsk historie 1903 – Bjørnstjerne Bjørnson mottar nobelprisen i litteratur. 1969 – Linebåten Ulstein 2 grunnstøter og går ned ved Runde på Sunnmøre. Seks omkommer. 2004 – Color Lines nye cruiseskip, MS Color Fantasy, settes inn i ruten Oslo–Kiel. 2009 – Norsk luftvernartilleri gjennomfører første skarpe operasjon i Norge siden andre verdenskrig i forbindelse med at Barack Obama mottar Nobels fredspris. Fødsler Se flere som er født 10. desember i :Kategori:Fødsler 10. desember. 1815 – Ada Lovelace, britisk matematiker, verdens første dataprogrammerer (d. 1852) 1822 – César Franck, belgisk komponist (d. 1890) 1824 – Aasta Hansteen, norsk maler, forfatter og kvinnesaksaktivist (d. 1908) 1830 – Emily Dickinson, britisk lyriker (d. 1886) 1830 – Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen, finsk forfatter, historiker og politiker (d. 1903) 1844 – Andris Bērziņš, latvisk president 1845 – Oskar Andersen Dietz, norsk jurist og journalist (d. 1922) 1846 – Gregers Gram, norsk jurist og politiker (d. 1929) 1908 – Olivier Messiaen, fransk komponist (d. 1992) 1914 – Reginald John Delargey, newzealandsk kardinal (d. 1979) 1914 – Jo Van Fleet, amerikansk skuespiller (d. 1996) 1920 – Alfred Dregger, tysk politiker (d. 2002) 1920 – Lillemor Johnsen, norsk fysioterapeut (d. 1997) 1935 – Ludvig Karlsen kjent tater, forstander i Evangelisalen Berøa og grunnlegger av Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter (d. 2004) 1948 – Jens-Petter Johnsen, norsk direktør i Kirkerådet 1951 – Ellen Nikolaysen, norsk sanger og skuespiller 1955 – Harrison Mwakyembe, tanzaniansk politiker 1956 – Rod Blagojevich, amerikansk guvernør 1956 – Øystein Hauge, norsk forfatter 1957 – Michael Clarke Duncan, amerikansk skuespiller (d. 2012) 1958 – Cornelia Funke, tysk forfatter 1958 – Hans Christian Doseth, norsk fjellklatrer 1960 – Kenneth Branagh, nordirsk skuespiller og regissør 1963 – Ole Amund Gjersvik, norsk musiker og komponist 1964 – Ellen Chr. Christiansen, norsk politiker 1964 – Andreas Heldal-Lund, internasjonal aktivist mot Scientologikirken 1965 – Hippolyt Kempf, sveitsisk kombinertløper 1969 – Rune Høydahl, norsk terrengsyklist 1972 – Odd Nordstoga, norsk musiker 1977 – Andrea Henkel, tysk skiskytter 1980 – Sarah Chang, amerikansk fiolinist 1980 – Jon Midttun Lie, norsk fotballspiller 1982 – Sultan Kösen, verdens høyeste nålevende mann 1987 – Gonzalo Higuaín, franskfødt argentinsk fotballspiller 1988 – Neven Subotić, serbisk fotballspiller 1990 – Kazenga LuaLua, kongolesisk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 10. desember i :Kategori:Dødsfall 10. desember. 1718 – Stede Bonnet, engelsk pirat (f. ca. 1685) 1893 – Johan Fritzner, norsk prest og leksikograf (f. 1812) 1895 – Clarimundo Martins, portugisisk sentralbanksjef (f. 1835) 1896 – Alfred Nobel, kjemiker, ingeniør, oppfinner, filantrop, og grunnlegger av nobelprisene. (f. 1833) 1908 – Victor-Lucien-Sulpice Lécot, fransk katolsk kardinal (f. 1831) 1967 – Otis Redding, amerikansk sanger. (f. 1941) 1968 – Karl Barth, sveitsisk teolog. (f. 1886) 1991 – Franco Maria Malfatti, italiensk president i EU-kommisjonen (f. 1927) 1998 – Max Streibl, tysk politiker (f. 1932) 1998 – Trygve Haugeland, norsk miljøvernminister (f. 1914) 1999 – Franjo Tudjman, kroatisk president. (f. 1922) 2005 – Richard Pryor, amerikansk komiker og skuespiller (f. 1940) 2005 – Eugene McCarthy, amerikansk politiker (f. 1916) 2006 – Augusto Pinochet, chilensk politiker (f. 1915) 2006 – Salvatore Pappalardo, italiensk kardinal (f. 1918) 2010 – John B. Fenn, amerikansk kjemiker og nobelprisvinner (f. 1917) 2012 – Iajuddin Ahmed, bangladeshisk president (f. 1931) Merkedager FNs menneskerettighetsdag Dager i desember


text: 13. desember er den 347. dagen i året og den 348. i skuddår og det er 18 dager igjen av året. Dagen er kjent som Luciadagen. Navnedag Lucia, Lucy, Lydia, Lucas. Historie 1595 – Christian IV gir bevilling til å opprette det første apoteket i Bergen som også er Norges første. Det får senere navnet Svaneapoteket og er landets eldste igangværende bedrift. 1937 – Nanjing-massakren starter. 1959 – Erkebiskop Makarios blir Kypros første president. 1972 – Et chartert spansk rutefly styrter etter avgang fra Kanariøyene, 155 dør. 1974 – Malta blir republikk. 1981 – General Wojciech Jaruzelski erklærer unntakstilstand i Polen. 1996 – Kofi Annan blir valgt til FNs generalsekretær. 2002 – EU annonserer at 10 nye medlemmer (Estland, Latvia, Litauen, Polen, Tsjekkia, Slovakia, Ungarn, Slovenia, Malta og Kypros) skal inn i unionen fra 1. mai 2004. 2003 – Saddam Hussein blir pågrepet av amerikanske styrker utenfor Tikrit. 2011 – Terrorangrep i Liège i Belgia. Seks personer drept og 125 skadet. Norsk historie 1968 – Per Lønning blir første biskop i det nyopprettede Borg bispedømme. Tråleren «Skjervøyfisk II» er på vei fra Skjervøy til fiskefeltet da den kantrer og synker på Austhavet utenfor Kjøllefjord. To omkommer. Fødsler Se flere som er født 13. desember i :Kategori:Fødsler 13. desember. 1553 – Kong Henrik IV av Frankrike (d. 1610) 1684 – Ludvig Holberg, dansk-norsk forfatter (d. 1754) 1807 – Giuseppe Pecci den yngre, italiensk katolsk kardinal (d. 1890) 1816 – Werner von Siemens, tysk oppfinner og industrimagnat (d. 1892) 1823 – William Walsham How, britisk biskop (d. 1897) 1830 – Mathilde Fibiger, dansk kvinnesakskvinne og forfatter (d. 1872) 1833 – Gregorio Maria Grassi, italiensk misjonær (d. 1900) 1835 – Phillips Brooks, amerikansk prest og forfatter (d. 1893) 1843 – Oluf Melvold, norsk musiker (d. 1897) 1846 – Nikolaj Jarosjenko, russisk maler (d. 1898) 1867 – Kristian Birkeland, norsk fysiker (d. 1917) 1913 – Arnold Brown, canadisk frelsesarmégeneral (d. 2002) 1913 – Archie Moore, amerikansk bokser (d. 1998) 1914 – Karl Wazulek, østerriksk skøyteløper (d. 1958) 1915 – Ross Macdonald, amerikansk forfatter (d. 1983) 1915 – Peter Lindgren, svensk skuespiller (d. 1981) 1915 – Magne Skodvin, norsk historiker (d. 2004) 1917 – Werner Christie, norsk generalmajor og flygeress (d. 2004) 1923 – Antoni Tàpies, spansk maler (d. 2012) 1923 – Edward Bede Clancy, australsk kardinal (d. 2014) 1926 – Nils Hallan, norsk historiker (d. 1997) 1929 – Christopher Plummer, canadisk skuespiller (d. 2021) 1930 – Ivar Alver, norsk realitydeltaker (d. 2021) 1932 – Kalevi Hämäläinen, finsk langrennsløper (d. 2005) 1933 – John Newman, engelsk fotballspiller og trener 1934 – Richard D. Zanuck, amerikansk filmprodusent (d. 2012) 1942 – Ludwig-Holger Pfahls, tysk politiker 1942 – Arne Treholt, norsk politiker dømt for spionasje til fordel for Sovjetunionen og Irak (d. 2023) 1944 – Ursula Evje, norsk politiker 1948 – Ted Nugent, amerikansk gitarist 1949 – Robert Lindsay, britisk skuespiller 1951 – Anita Apelthun Sæle, norsk politiker 1953 – Torgeir Dahl, norsk politiker 1957 – Steve Buscemi, amerikansk skuespiller 1959 – Staffan William-Olsson, svensk musiker 1961 – Harry Gregson-Williams, amerikansk komponist 1961 – Per Øystein Sørensen, norsk sanger 1963 – Uwe-Jens Mey, tysk skøyteløper 1966 – Anders Aa. Morken, norsk redaktør 1967 – Jamie Foxx, amerikansk skuespiller og musiker 1968 – Erlend Ottem, norsk gitarist 1976 – Viola Bauer, tysk langrennsløper 1977 – Andrew Higginson, britisk snookerspiller 1980 – Alan Alborn, amerikansk skihopper 1982 – Francis Dickoh, ghanesisk fotballspiller 1983 – Ahyee Aye Elvis, ivoriansk fotballspiller 1983 – Janeth Jepkosgei, kenyansk friidrettsutøver 1984 – Santi Cazorla, spansk fotballspiller 1986 – Mathieu Gnanligo, beninsk friidrettsutøver 1986 – Mikael Lustig, svensk fotballspiller 1989 – Taylor Swift, amerikansk musiker 1991 – Jay «Bluejay» Greenberg, amerikansk vidunderbarn-komponist Dødsfall Se flere som døde 13. desember i :Kategori:Dødsfall 13. desember. 1894 – John Xantus de Vesey, ungarsk zoolog (f. 1825) 1896 – Emma Dahl, tysk-norsk musiker (f. 1819) 1904 – Johannes Nilssøn Skaar, norsk biskop (f. 1828) 1959 – Ingrid Vang Nyman, dansk illustratør (f. 1916) 1979 – Alfred Bengsch, tysk kardinal (f. 1921) 1981 – Anne-Lise Tangstad, norsk skuespiller (f. 1935) 1990 – Alice Marble, amerikansk tennisspiller (f. 1913) 2001 – Chuck Schuldiner, amerikansk gitarist og vokalist (f. 1967) 2008 – Kjartan Slettemark, norsk-svensk kunstner (f. 1932) 2008 – Horst Tappert, tysk skuespiller (f. 1923) 2010 – Richard Holbrooke, amerikansk diplomat (f. 1941) 2010 – Knut Ivar Skeid, norsk medieforretningsmann (f. 1957) Helligdager St. Lucia, se luciadagen Dager i desember


text: 15. desember er den 349. dagen i året og den 350. i skuddår. Det er 16 dager igjen av året. Navnedag Hilda, Hilde Navnedagen er til minne om Hilde av Northumberland i England som grunnla et kloster der sist på 500-tallet, hun var søster av kong Edwin av Northumbria. Historie 1891 – James Naismith finner opp basketball. 1916 – Frankrike slår Tyskland i slaget ved Verdun. 1939 – Tatt av vinden har premiere i Atlanta i Georgia. 1994 – Netscape Navigator 1.0 utgis. 1995 – Bosmandommen faller. 1997 – 85 mennesker omkommer i en flystyrt ved Sharjah i De forente arabiske emirater. Norsk historie 1853 – Unionsrikene Norge og Sverige erklærer seg nøytrale Krimkrigen. 1899 – Norge innfører det rene norske flagget som handelsflagg. 1946 – Det norske Rikspolitiet blir nedlagt, men fungerer i en avviklingsfase frem til sommeren 1947. 1983 – Hekktråleren «Kågtind» synker på Stadhavet etter å ha kollidert med en spansk lastebåt. Én person omkommer. 2003 – Den norske Wikipedia går over til ny programvare. Fødsler Se flere som er født 15. desember i :Kategori:Fødsler 15. desember. 37 – Nero, romersk keiser (d. 68) 130 – Lucius Verus, romersk keiser (d. 169) 1810 – Peter Andreas Munch, norsk historiker (d. 1863) 1824 – Juliusz Kossak, polsk maler (d. 1899) 1832 – Gustav Eiffel, fransk ingeniør (d. 1923) 1851 – Carl Gustaf Hellqvist, svensk maler (d. 1890) 1852 – Antoine Henri Becquerel, fransk fysiker og vinner av nobelprisen (d. 1908) 1859 – Ludwik Lejzer Zamenhof, skaperen av språket esperanto (d. 1917) 1863 – Axel Danielsson, svensk politiker (d. 1899) 1875 – Emilio Jacinto, filippinsk frihetskjemper (d. 1899) 1915 – Odd Aukrust, norsk sosialøkonom (d. 2008) 1915 – Kristofer Leirdal, norsk billedhugger (d. 2010) 1917 – Gregers Gram, norsk motstandsmann og fenrik i Kompani Linge under andre verdenskrig (d. 1944) 1919 – Åke Seyffarth, svensk skøyteløper (d. 1998) 1923 – Petter Furberg, norsk politiker (d. 1999) 1923 – Jon Ola Norbom, norsk finansminister (d. 2020) 1926 – Emmanuel Wamala, ugandisk kardinal 1928 – Friedensreich Hundertwasser, østerriksk multikunstner, maler og arkitekt (d. 2000) 1928 – Ida Haendel, polsk fiolinist (d. 2020) 1931 – Alf Nordvang, norsk skuespiller og teatersjef (d. 2007) 1931 – Klaus Rifbjerg, dansk forfatter (d. 2015) 1934 – Mohamed Farrah Aidid, somalisk politiker (d. 1996) 1935 – Birgitte Grimstad, norsk visesanger 1938 – Fred Anton Maier, norsk skøyteløper og syklist (d. 2015) 1939 – Antonio Delgado, kappverdisk fotballspiller (d. 2022) 1940 – Victor Lind, norsk kunstner 1940 – Per Rolf Sævik, norsk politiker 1942 – Kathleen Blanco, amerikansk guvernør (d. 2019) 1948 – Olaf Gjedrem, norsk politiker 1954 – Kine Hellebust, norsk skuespiller og sanger 1955 – Paul Simonon, britisk bassist 1957 – Johan Giertsen, norsk jusprofessor 1960 – Tom Sundby, norsk fotballspiller 1966 – Katja von Garnier, tysk regissør 1970 – Michael Garrett Shanks, kanadisk skuespiller 1971 – Jeev Milkha Singh, indisk golfspiller 1973 – Pål Gitmark Eriksen, norsk forfatter 1982 – Shahzad Tanweer, britisk terrormistenkt (d. 2005) 1984 – Martin Škrtel, slovakisk fotballspiller 1995 – Gaute Eiterjord, norsk miljøverner og aktivist Dødsfall Se flere som døde 15. desember i :Kategori:Dødsfall 15. desember. 1796 – Anthony Wayne, amerikansk general og statsmann (f. 1745) 1890 – James Croll, britisk vitenskapsmann (f. 1821) 1890 – Sitting Bull, lederen av siouxstammen (f. ca. 1831) 1893 – Hinrich Rink, dansk geograf og geolog (f. 1819) 1944 – Alton Glenn Miller, amerikansk musiker (f. 1904) 1964 – C. J. Hambro, norsk politiker (f. 1885) 1966 – Walt Disney, amerikansk animatør og tegneserieskaper (f. 1901) 1991 – Vasilij Zajtsev, sovjetisk soldat (f. 1915) 2008 – Anne-Cath. Vestly, norsk barnebokforfatter og skuespiller (f. 1920) 2009 – Alan A'Court, britisk fotballspiller (f. 1934) 2009 – Oral Roberts, amerikansk TV-evangelist (f. 1918) 2011 – Christopher Hitchens, britisk forfatter (f. 1949) 2011 – Birger Stuevold Lassen, norsk jurist og professor emeritus (f. 1927) Merkedager Zamenhof-dagen Dager i desember


text: 16. desember er den 350. dagen i året og den 351. i skuddår, og det er 15 dager igjen av året. Navnedag Oddbjørn, Oddbjørg – tidligere Adelheid. Historie 1770 – Ludwig van Beethoven ble født i Bonn i Tyskland 1773 – «The Boston Tea Party» som var opptakten til den amerikanske frigjøringskrigen, finner sted 1899 – AC Milan ble stiftet 1910 – Henri Coanda foretar en kort flytur med et fly drevet av en jetmotor 1922 – Polens president Gabriel Narutowicz blir drept 1944 – Ardenneroffensiven: Tyskland setter inn en voldsom motoffensiv mot de allierte i Ardennene 1947 – Den første transistoren lages av trioen William Bradford Shockley, John Bardeen og Walter Brattain på Bell-laboratoriet 1969 – Storbritannia avskaffer dødsstraff 1971 – Bangladesh erklærer seg uavhengig fra Pakistan 1990 – Jean-Bertrand Aristide blir valgt til president på Haiti 1991 – Kasakhstan blir uavhengig fra Sovjetunionen 1998 – Operation Desert Fox – Storbritannia og USA begynner å bombe Irak, grunnet Iraks utvisning av FNs våpeninspektører 2000 – NASA avslører at det er hav under Jupiters måne Ganymedes' isdekkede overflate 2015 – Star Wars: The Force Awakens har premiere i Norge Norsk historie 1947 – Knut Hamsun stilles for retten. 1992 – Dagens versjon av riksvåpenet godkjennes av kong Harald V. 1998 – Den første utbetalingen av kontantstøtten finner sted. Fødsler Se flere som er født 16. desember i :Kategori:Fødsler 16. desember. 1485 – Katarina av Aragón, dronning av England (d. 1536) 1770 – Ludwig van Beethoven, tysk komponist (d. 1827) 1775 – Jane Austen, britisk forfatter (d. 1817) 1790 – Kong Leopold I av Belgia (d. 1865) 1826 – John Ellerton, britisk salmedikter og prest (d. 1893) 1830 – Michael Birkeland, norsk jurist og historiker (d. 1896) 1882 – Zoltán Kodály, ungarsk komponist (d. 1967) 1888 – Kong Aleksandar I av Jugoslavia (d. 1934) 1900 – Rudolf Diels, tysk politiker (d. 1957) 1905 – Piet Hein, dansk matematiker, oppfinner og forfatter (d. 1996) 1917 – Arthur C. Clarke, britisk forfatter og oppfinner (d. 2008) 1923 – Hallstein Myklebost, norsk professor i geografi (d. 2000) 1925 – Geir Hallgrímsson, islandsk statsminister (d. 1990) 1928 – Philip K. Dick, amerikansk forfatter (d. 1982) 1932 – Quentin Blake, britisk tegner, illustratør og barnebokforfatter 1932 – Kjell Heggelund, norsk lyriker (d. 2017) 1938 – Liv Ullmann, norsk skuespiller 1941 – Lesley Stahl, amerikansk journalist 1941 – Kent R. Weeks, amerikansk egyptolog 1944 – Bjørn Ransve, norsk maler 1946 – Benny Andersson, svensk musiker (ABBA) 1946 – Trevor Pinnock, britisk dirigent og cembalist 1947 – Rune Angell-Jacobsen, norsk forfatter 1947 – Arild Svensgam, norsk skuespiller og forfatter 1949 – Billy Gibbons, amerikansk musiker 1952 – Karin Andersen, norsk politiker 1955 – Roman Gotsiridze, georgisk økonom og politiker 1955 – Kari Økland, norsk politiker 1964 – Anfisa Reztsova, russisk langrennsløper og skiskytter (d. 2023) 1964 – Rune Tangen, norsk fotballspiller 1966 – Paul McGinley, irsk golfspiller 1967 – Donovan Bailey, kanadisk friidrettsutøver 1968 – Morten Bakke, norsk fotballspiller 1975 – Benjamin Kowalewicz, kanadisk musiker (Billy Talent) 1976 – Einar Kvarving Aarvig, norsk filmkritiker 1977 – Sara Kjellin, svensk fristilalpinist 1979 – Trevor Immelman, sørafrikansk golfspiller 1981 – Reanna Solomon, naurisk vektløfter 1983 – Patrick McCourt, nordirsk fotballspiller 1987 – Mame Biram Diouf, senegalesisk fotballspiller 1988 – Anna Popplewell, britisk skuespiller 1988 – Mats Hummels, tysk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 16. desember i :Kategori:Dødsfall 16. desember. 714 – Pipin av Herstal, frankisk rikshovmester 1896 – Jean-Pierre Boyer, fransk katolsk kardinal (f. 1829) 1898 – Pavel Tretjakov, russisk forretningsmann (f. 1832) 1899 – Pætur í Kirkjugerði, færøysk bonde og politiker (f. 1813) 1901 – Jan Greve Skjoldborg, norsk amtmann (f. 1832) 1916 – Grigori Rasputin, russisk munk og mystiker (f. 1869) 1985 – Paul Castellano, amerikansk mafiasjef (f. 1915) 1993 – Kakuei Tanaka, japansk statsminister (f. 1918) 2001 – Villy Sørensen, dansk forfatter (f. 1929) 2001 – Stefan Heym, tysk forfatter og politiker (f. 1913) 2005 – John Spencer, amerikansk skuespiller (f. 1946) 2009 – Jegor Gajdar, russisk økonom og politiker (f. 1956) 2011 – Ulf Aas, norsk tegner og illustratør (f. 1919) 2011 - Arne Worren, norsk professor i spansk (f. 1924) 2013 – Sturla Ertzeid, norsk forfatter og lærer (f. 1927) Helligdager Bahrain – Nasjonaldag Kasakhstan – Selvstendighetsdag Nepal – Grunnlovsdag katolsk festdag for Adelheid av Burgund Dager i desember


text: 17. desember er den 351. dagen i året og den 352. i skuddår, og det er 14 dager igjen av året. Navnedag Inga, Inge Historie 1652 – Jan van Riebeeck observerer kometen C/1652 Y1 (fra Kapp det gode håp). 1819 – Colombia erklærer seg uavhengig fra Spania. 1880 – Thomas Edison etablerte Edison Electric Illuminating Company of New York (i dag kjent som Consolidated Edison) for senere i 1882 å åpne USAs første kraftstasjon Pearl Street Station i New York. 1903 – Brødrene Wright foretar den første vellykkede flygningen med et motordrevet fly. 1944 – Malmedymassakren fant sted under den tyske Ardenneroffensiven. 1974 – Ingemar Stenmark tok sin første av 86 verdenscupseire da han vant slalåm i Madonna di Campiglio. 1989 – Den første episoden av The Simpsons blir sendt. 1989 – Brasil holder det første frie valget på 25 år. 2001 – Sam Cooke Dagen proklameres i Los Angeles County, Mississippi og Chicago. Fødsler Se flere som er født 17. desember i :Kategori:Fødsler 17. desember. 1626 – Dronning Christina av Sverige (d. 1689) 1797 – Joseph Henry, britisk-amerikansk fysiker (d. 1878) 1807 – John Greenleaf Whittier, amerikansk salmedikter og abolisjonist (d. 1892) 1825 – Thomas Woolner, britisk skulptør og poet (d. 1892) 1840 – Christian Frederik Emil Horneman, dansk komponist og dirigent (d. 1906) 1841 – Otto Benjamin Andreas Aubert, norsk embetsmann (d. 1898) 1842 – Sophus Lie, norsk matematiker (d. 1899) 1858 – Eva Nansen, norsk mezzosopran (d. 1907) 1912 – Olav Selvaag, norsk entreprenør (d. 2002) 1915 – Robert A. Dahl, amerikansk statsviter (d. 2014) 1916 – Fiep Westendorp, nederlandsk tegner og illustratør (d. 2004) 1919 – Tomáš Špidlík, tsjekkisk kardinal (d. 2010) 1923 – Jürgen Ponto, tysk banksjef (d. 1977) 1929 – Jacqueline Hill, britisk skuespiller (d. 1993) 1931 – Constantin Freiherr Heereman von Zuydtwyck, tysk politiker (d. 2017) 1934 – Ray Wilson, engelsk fotballspiller (d. 2018) 1936 – Frans, pave 1936 – Klaus Kinkel, tysk politiker, statsråd og visekansler (d. 2019) 1940 – Kåre Valebrokk, norsk journalist og administrerende direktør i TV2 (d. 2013) 1941 – Fritz Moen, norsk mann utsatt for justismord (d. 2005) 1942 – Paul Butterfield, amerikansk musiker (d. 1987) 1945 – Odd Karsten Tveit, norsk journalist 1946 – Eugene Levy, canadisk skuespiller, regissør, produsent, musiker og forfatter 1948 – Erling Meirik, norsk fotballspiller 1949 – Paul Rodgers, britisk musiker 1953 – Aleksander Beljavskij, ukrainsk sjakkspiller 1953 – Bill Pullman, amerikansk skuespiller 1962 – Rocco Mediate, amerikansk golfspiller 1973 – Paula Radcliffe, britisk friidrettsutøver 1975 – Tim Clark, sørafrikansk golfspiller 1981 – Jerry Hsu, amerikansk-asiatisk skateboarder 1981 – Tim Wiese, tysk fotballspiller 1984 – Andrew Davies, engelsk fotballspiller 1985 – Eva Weel Skram, norsk idoldeltaker 1988 – David Lekuta Rudisha, kenyansk friidrettsutøver 1988 – Jin Sun-yu, sørkoreansk kortbaneløper på skøyter 1989 – André Ayew, ghanesisk fotballspiller 1998 – Martin Ødegaard, norsk fotballspiller 2002 – Stefania Liberakakis, gresk-nederlandsk sanger og skuespiller Dødsfall Se flere som døde 17. desember i :Kategori:Dødsfall 17. desember. 1263 – Håkon IV Håkonsson, konge av Norge i perioden 1217–1263 (f. 1204) 1830 – Simón Bolívar, søramerikansk frihetskjemper (f. 1783) 1895 – Henrik Jæger, norsk kritiker og litteraturhistoriker (f. 1854) 1901 – Edvard Holm Johannesen, norsk skipper og oppdagelsesreisende (f. 1844) 1906 – Donato Brambani, norsk forretningsmann (f. 1834) 1907 – William Thomson Kelvin, britisk fysiker (f. 1824) 1909 – Kong Leopold II av Belgia (f. 1835) 1987 – Bernardus Johannes Alfrink, katolsk kardinal og erkebiskop (f. 1900) 1994 – Ella Hval, norsk skuespiller (f. 1904) 2005 – Sverre Stenersen, norsk kombinertløper (f. 1926) 2009 – Jennifer Jones, amerikansk skuespiller (f. 1919) 2010 – Captain Beefheart, amerikansk musiker (f. 1941) 2011 – Cesária Évora, kappverdisk sanger (f. 1941) 2011 – Kim Jong-il, nordkoreansk politiker (f. 1942) Helligdager Katolsk minnedag for den hellige Lasarus Dager i desember


text: 19. desember er den 353. dagen i året og den 354. i skuddår. Det er tolv dager igjen av året. Navnedag Isak, Iselin Historie 1945 – Østerrike blir republikk for andre gang. 1972 – Apollo 17, den siste bemannede måneferden, returnerer til Jorden. 1974 – Altair 8800, den første personlige datamaskinen, blir lagt ut for salg. 1984 – Storbritannia og Kina avtaler at Hongkong skal tilbakeføres til Kina i 1997. 2016 – Tolv mennesker ble drept og 49 skadd i et terrorangrep på et julemarked i Berlin. Norsk historie 1894 – Norsk Folkemuseum ble stiftet. 1943 – Filipstad-ulykken: Over 35 mennesker (deriblant fem brannmenn) omkom og nærmere 400 ble skadet i en brann i et kullopplag på havneområdet Filipstad i Oslo. 1965 – Ishavskatedralen i Tromsø ble vigslet. 1991 - Skarnsundbrua mellom Inderøy og Mosvik åpner, verdens lengste skråkabelbro i betong på den tiden 2015 – Et snøskred i Longyearbyen tok med seg ti hus. To personer omkom. 2018 – Ole Gunnar Solskjær blir utnevnt til midlertidig manager for den engelske fotballklubben Manchester United Fødsler Se flere som er født 19. desember i :Kategori:Fødsler 19. desember. 1816 – Franz Sacher, østerriksk-jødisk konditor (d. 1907) 1819 – James Spriggs Payne, liberisk president (d. 1882) 1823 – Joseph Edkins, britisk misjonær (d. 1905) 1824 – Hercules Robinson, britisk koloniadministrator (d. 1897) 1843 – Mauro Fernández Acuña, kostarikansk advokat og politiker (d. 1905) 1845 – Wilhelm Dinesen, dansk forfatter, offiser og politiker (d. 1895) 1866 – Edmund Biernacki, polsk lege (d. 1911) 1906 – Leonid Iljitsj Brezjnev, sovjetisk politiker (d. 1982) 1913 – Juan Landázuri Ricketts, peruansk kardinal (d. 1997) 1915 – Édith Piaf, fransk sanger og skuespiller (d. 1963) 1921 – Peder Alhaug, norsk sanger (d. 2003) 1927 – Arne Martin Klausen, norsk professor i sosialantropologi (d. 2018) 1930 – Knut Helle, norsk professor i middelalderhistorie (d. 2015) 1932 – Reidar Andreassen, norsk langrennsløper og friidrettsutøver 1933 – Kolbein Falkeid, norsk lyriker (d. 2021) 1934 – Pratibha Patil, indisk president 1937 – Gudmund Restad, norsk politiker og finansminister (d. 2021) 1938 – Karel Svoboda, tsjekkisk komponist (d. 2007) 1940 – Kirsti Coward, norsk høyesterettsdommer 1940 – Phil Ochs, amerikansk musiker (d. 1976) 1941 – Lee Myung-bak, sørkoreansk president 1942 – Rolf Furuli, norsk konsulent 1942 – Brit Hoel, norsk politiker 1942 – Milan Milutinović, serbisk president (d. 2023) 1944 – Arne Lindtner Næss, norsk skuespiller og regissør 1953 – Per Danielsen, norsk advokat 1956 – Jens Fink-Jensen, dansk forfatter og komponist 1961 – Reggie White, amerikansk NFL-spiller (d. 2004) 1963 – Jennifer Beals, amerikansk skuespiller 1963 – Til Schweiger, tysk skuespiller 1964 – Hallgeir Elstad, norsk teolog 1965 – Iren Reppen, norsk skuespiller, sanger og programleder 1966 – Sylvia Brustad, norsk politiker 1966 – Alberto Tomba, italiensk alpinist 1969 – Richard Hammond, britisk programleder, journalist og forfatter 1973 – Eric Wainaina, kenyansk friidrettsutøver 1974 – Kwame Nkrumah-Acheampong, ghanesisk skiløper 1974 – Jasmila Žbanić, bosnisk regissør 1980 – Jake Gyllenhaal, amerikansk skuespiller 1982 – Tero Pitkämäki, finsk friidrettsutøver 1986 – Ryan Babel, nederlandsk fotballspiller 1986 – Lazaros Khristodoulopoulos, gresk fotballspiller 1987 – Karim Benzema, fransk fotballspiller 1988 – Alexis Sánchez, chilensk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 19. desember i :Kategori:Dødsfall 19. desember. 1075 – Edith av Wessex, engelsk dronning 1848 – Emily Brontë, britisk forfatter (f. 1818) 1857 – Ole Vig, norsk skole- og folkeopplysningsmann (f. 1824) 1893 – Axel Winge, norsk politiker (f. 1827) 1897 – Peter Andreas Sæther, norsk lærer og politiker (f. 1812) 1904 – Julius Benthley Løffler, dansk kunstarkeolog (f. 1843) 1942 – Carl Gustav Fleischer, norsk general og krigshelt (f. 1883) 1982 – Karen Grønn-Hagen, norsk politiker (f. 1903) 1984 – Cecil Aagaard, norsk jazzmusiker (f. 1916) 1993 – Michael Clarke, amerikansk musiker (f. 1946) 1998 – Alf Magnus Nordhus, norsk forsvarsadvokat (f. 1919) 1999 – Desmond Llewelyn, britisk skuespiller (f. 1914) 2001 – Jakob Weidemann, norsk kunstner (f. 1923) 2009 – Hossein-Ali Montazeri, iransk storayatollah (f. 1922) 2009 – Kim Peek, amerikansk savant (f. 1951) Merkedager FNs dag for sør-sør-samarbeid. Dager i desember


text: 20. desember er den 354. dagen i året og den 355. i skuddår. Det er elleve dager igjen av året. Navnedag Abraham, Amund Historie Utlandet 406 – Vandalene krysser Rhinen for å invadere Gallia. 1712 – Den store nordiske krig: slaget ved Gadebusch. 1924 – Adolf Hitler ble løslatt fra fengsel etter bare fem måneder. 1960 – Viet Cong dannes. 1971 – Leger Uten Grenser blir grunnlagt i Paris. 1989 – USA sender tropper til Panama i samband med Operation Just Cause. 1995 – NATO begynner sitt fredsbevaringsoppdrag i Bosnia. 1999 – Den portugisiske kolonien Macao blir avstått til Kina. Norge 1924 – Lørdagsbarnetimen kringkastes for første gang. Fødsler Se flere som er født 20. desember i :Kategori:Fødsler 20. desember. 1805 – Thomas Graham, britisk kjemiker (d. 1869) 1806 – Claus Daae, norsk prest og politiker (d. 1896) 1806 – Frans Christian Faye, norsk lege (d. 1890) 1811 – Miguel Payá y Rico, spansk katolsk kardinal (d. 1891) 1815 – James Legge, britisk sinolog (d. 1897) 1827 – Emanuel Winge, norsk lege og professor (d. 1894) 1829 – Hans Peter Hansen, dansk xylograf (d. 1899) 1877 – Werner Hosewinckel Christie, norsk landbruksvitenskapsmann (d. 1927) 1880 – Cora Sandel (Sara Fabricius), norsk forfatter (d. 1974) 1909 – Vagn Holmboe, dansk komponist (d. 1996) 1917 – David Bohm, britisk fysiker (d. 1992) 1920 – Väinö Linna, finsk forfatter (d. 1992) 1920 – Ludvig Eikaas, norsk maler (d. 2010) 1921 – George Roy Hill, amerikansk regissør (d. 2002) 1924 – Arne Domnérus, svensk jazzmusiker (d. 2008) 1925 – Benito Lorenzi, italiensk fotballspiller (d. 2007) 1926 – Otto Lambsdorff, tysk politiker (d. 2009) 1934 – Julius Darmaatmadja, indonesisk kardinal 1942 – Jean-Claude Trichet, fransk president i Den europeiske sentralbank 1945 – Peter Criss, amerikansk musiker 1946 – Uri Geller, israelsk illusjonist 1946 – Hans Sande, norsk forfatter 1946 – John Spencer, amerikansk skuespiller (d. 2005) 1948 – Giuliana Sgrena, italiensk journalist 1949 – Yves Sahinguvu, burundisk politiker 1953 – DeeDee Jonrowe, amerikansk hundekjører 1955 – Martin Schulz, tysk politiker 1956 – Mohamed Ould Abdel Aziz, mauritansk president 1961 – Sean Hannity, amerikansk programleder 1963 – Prinsesse Elena av Spania 1964 – Ulf Erik Knudsen, norsk politiker 1969 – Henriette Lien, norsk skuespiller 1969 – Kenji Ogiwara, japansk kombinertløper 1969 – Tsugiharu Ogiwara, japansk kombinertløper 1972 – Anders Odden, norsk sanger og gitarist 1974 – Pietro Piller Cottrer, italiensk langrennsløper 1975 – Bartosz Bosacki, polsk fotballspiller 1978 – Japheth Kimunai, kenyansk friidrettsutøver 1978 – Geremi Njitap, kamerunsk fotballspiller 1979 – Espen Johnsen, norsk fotballspiller 1980 – Ashley Cole, engelsk fotballspiller 1980 – Martín Demichelis, argentinsk fotballspiller 1982 – David Cook, amerikansk sanger 1990 – Winny Chebet, kenyansk friidrettsutøver 1998 – Kylian Mbappé, fransk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 20. desember i :Kategori:Dødsfall 20. desember. 1494 – Matteo Maria Boiardo, italiensk italiensk dikter og humanist (f. ca. 1434) 1524 – Thomas Linacre, engelsk lege og humanist (f. ca. 1460) 1552 – Katharina von Bora, tysk nonne (f. 1499) 1848 – Ole Høiland, norsk innbruddstyv og utbryterkonge (f. 1797) 1900 – Frederick Richard Pickersgill, britisk maler og illustratør (f. 1820) 1902 – Kirsten Aagaard Hansen, norsk lærer, forfatter og salmedikter (f. 1850) 1908 – Joseph Maria Pernter, østerriksk katolsk prest (f. 1848) 1937 – Erich Ludendorff, tysk offiser (f. 1865) 1968 – John Steinbeck, amerikansk forfatter (f. 1902) 1969 – Adolfo Consolini, italiensk friidrettsutøver (f. 1917) 1973 – Bobby Darin, amerikansk sanger (f. 1936) 1982 – Arthur Rubinstein, polsk pianist (f. 1887) 1984 – Stanley Milgram, amerikansk psykolog (f. 1933) 1995 – Madge Sinclair, jamaicansk skuespiller (f. 1938) 1996 – Carl Sagan, amerikansk astronom og forfatter (f. 1934) 2002 – Fritz Røed, norsk billedhugger (f. 1928) 2007 – Peer Hultberg, dansk forfatter (f. 1935) 2008 – Adrian Mitchell, britisk poet (f. 1932) 2008 – Robert Mulligan, amerikansk regissør (f. 1925) 2009 – Brittany Murphy, amerikansk skuespiller (f 1977) Merkedager FNs internasjonale dag for solidaritet Dager i desember


text: 21. desember er den 355. dagen i året og den 356. i skuddår. Det er ti dager igjen av året. Dagen er Vintersolverv Navnedag Thomas, Tommy, Tom. Navnedagen er etter den katolske kirkes minnedag for apostelen Thomas. Historie 1898 – Marie og Pierre Curie oppdager radium. 1913 – Det første kryssordet blir utgitt. 1923 – Nepal blir uavhengig fra Storbritannia. 1933 – Newfoundland blir kronkoloni. 1937 – Snehvit og de syv dvergene blir vist for første gang. 1968 – Apollo 8 skytes opp. 1988 – En terrorbombe eksploderer i Pan Am rute 103, et Boeing 747-fly, over Lockerbie i Skottland. 270 personer omkommer. 1991 – Samveldet av uavhengige stater dannes. Norsk historie 1962 – Rondane nasjonalpark ble opprettet. Fødsler Se flere som er født 21. desember i :Kategori:Fødsler 21. desember. 1804 – Benjamin Disraeli, britisk politiker og forfatter (d. 1881) 1812 – Bernhard Ludvig Essendrop, norsk politiker og domprost (d. 1891) 1823 – Asbjørn Kloster, norsk kvekerpredikant og avholdsagitator (d. 1876) 1830 – Bartolomé Masó, kubansk president (d. 1907) 1838 – Jacob Aall Bonnevie, norsk skoledirektør og politiker (d. 1904) 1844 – François-Marie-Benjamin Richard de la Vergne, fransk katolsk kardinal (d. 1908) 1847 – John Chard, britisk offiser (d. 1897) 1850 – Zdeněk Fibich, tsjekkisk komponist (d. 1900) 1876 – Maren Bolette Torp, den eldste nordmann som har levd (d. 1989) 1913 – Horatio Carter, engelsk fotballspiller og trener (d. 1994) 1915 – Joe Mantell, amerikansk skuespiller (d. 2010) 1917 – Heinrich Böll, tysk forfatter og nobelprisvinner i litteratur (d. 1985) 1918 – Kurt Waldheim, østerriksk president og generalsekretær i FN (d. 2007) 1919 – Ove Sprogøe, dansk skuespiller (d. 2004) 1919 – Åsta Hjelm, norsk skuespiller (d. 2003) 1923 – Hans Lindkjølen, norsk pedagog og forfatter (d. 2009) 1927 – Åge Hovengen, norsk politiker (d. 2018) 1935 – John G. Avildsen, amerikansk regissør (d. 2017) 1935 – Olav Vesaas, norsk forfatter og journalist 1937 – Jane Fonda, amerikansk skuespiller 1940 – Frank Zappa, amerikansk musiker (d. 1993) 1940 – Rolf Sagen, norsk forfatter (d. 2017) 1942 – Hu Jintao, kinesisk politiker 1942 – Odd Martinsen, norsk langrennsløper 1946 – Bo Gaustad, norsk tegner og illustratør 1947 – Hans-Joachim Klein, tysk terrorist (d. 2022) 1948 – Samuel L. Jackson, amerikansk skuespiller 1949 – Thomas Sankara, burkinsk president (d. 1987) 1950 – Lillebjørn Nilsen, norsk musiker 1954 – Kai Arne Engelstad, norsk skøyteløper 1954 – Chris Evert, amerikansk tennisspiller 1954 – Grethe Fossli, norsk politiker 1955 – Erling Ragnar Eriksen, norsk musiker og professor 1956 – Bjarne Berntsen, norsk fotballspiller og trener 1957 – Ray Romano, skuespiller og komiker 1962 – Lars Petter Einarsson, norsk redaktør 1965 – Cem Özdemir, tysk politiker 1966 – Kiefer Sutherland, skuespiller 1966 – Martin Bayfield, britisk rugbyspiller 1967 – Mikheil Saakasjvili, georgisk president 1973 – Hideharu Miyahira, japansk skihopper 1973 – Tomasz Sikora, polsk skiskytter 1974 – Karrie Webb, australsk golfspiller 1981 – Cristian Zaccardo, italiensk fotballspiller 1996 – Ben Chilwell, britisk fotballspiller 2001 – Simen Andersen, norsk youtuber Dødsfall Se flere som døde 21. desember i :Kategori:Dødsfall 21. desember. 1028 – Erling Skjalgsson herse, vikinghøvding og jarl (f. 975) 1717 - Gustav Wilhelm von Wedel-Jarlsberg tysk-norsk offiser, soldat og greve (f. 1641) 1817 – Niels W. Gade, dansk komponist og dirigent (f. 1817) 1824 – James Parkinson, britisk lege (f. 1755) 1890 – Johanne Luise Heiberg, dansk skuespiller (f. 1812) 1891 – Georg Emil Hansen, dansk fotograf (f. 1833) 1892 – Jørgen Victor Bloch, dansk prest, salmedikter og politiker (f. 1812) 1940 – F. Scott Fitzgerald, amerikansk forfatter (f. 1896) 1945 – George S. Patton, amerikansk general (f. 1885) 1964 – Emil Stang d.y., norsk politiker og høyesterettsjustitiarius (f. 1882) 1969 – Ilse Steppat, tysk skuespiller (f. 1917) 1983 – Paul de Man, belgisk filosof (f. 1919) 1986 – Helge Sivertsen, norsk friidrettsutøver og kirke- og undervisningsminister (f. 1913) 1990 – Harry Jensen, norsk politiker (f. 1940) 1999 – Johan Castricum, nederlandsk fransiskanerprest (f. 1915) 2001 – Preben Meulengracht Sørensen, dansk professor i norrøn filologi (f. 1940) 2002 – Tore Tønne, norsk politiker, helseminister og næringslivsleder (f. 1948) 2002 – Harald U. Lied, norsk politiker (f. 1927) 2004 – Arild Nyquist, norsk forfatter, musiker og billedkunstner (f. 1937) 2006 – Saparmurat Nijazov, turkmensk president (f. 1940) 2009 – Edwin G. Krebs, amerikansk biokjemiker og nobelprisvinner (f. 1918) 2010 – Enzo Bearzot, italiensk fotballspiller og -trener (f. 1927) 2011 – Olavi Rokka, finsk sportsutøver (f. 1925) Helligdager Katolsk minnedag for apostelen Thomas Dager i desember


text: 22. desember er den 356. dagen i året og den 357. i skuddår. Det er ni dager igjen av året. Det er vintersolverv på den nordlige halvkule og på den sørlige er det sommersolverv. Det knyttes også tradisjoner til dagen som Bitte lille julaften, og på Kongsberg: Drekkedagsnatta. Navnedag Ingar, Ingemar Historie 69 – Vespasian blir romersk keiser. 856 – Jordskjelvet i Damghan, Iran, ca. omkomne. 1536 – Konsistoriet desember 1536 avholdes, der elleve kardinaler blir kreert av pave Paul III. 1553 – Roberto de' Nobili kreert til kardinal i en alder av tolv år. 1553 – Louis I Lorraine de Guise og Pietro Tagliavia d'Aragonia kreert til kardinal. 1670 – Konsistoriet desember 1670 avholdes, der tre kardinaler blir kreert av pave Klemens X. 1885 – Ito Hirobumi, tidligere samurai, blir Japans første statsminister. 1944 – Ardenneroffensiven: Tyske styrker forlanger at de amerikanske styrkene overgir seg ved Bastogne i Belgia. 1944 – Hồ Chí Minh etablerer Den væpnede propagandaenhet for nasjonal frigjøring, forløperen for Vietnams folkehær. 1989 – Etter en uke med blodige demonstrasjoner, overtar Ion Iliescu som president i Romania etter Nicolae Ceauşescus kommunistdiktatur. 1989 – Brandenburger Tor åpnes etter nesten 30 år og gjør slutt på skillet mellom Øst- og Vest-Tyskland. 1990 – Lech Wałęsa blir tatt i ed som president i Polen. 2001 – Hamid Karzai utnevnes til president i Afghanistan for seks måneder, jfr Bonnavtalen. Norsk historie 1886 – Uranienborg kirke i Oslo vigsles. 1900 – Theatercafeen etableres. 2003 – Jon Lech Johansen (DVD-Jon) frikjennes i Lagmannsretten. Fødsler Se flere som er født 22. desember i :Kategori:Fødsler 22. desember. 1095 – Roger II av Sicilia konge av Sicilia (d. 1154) 1723 – Karl Friedrich Abel, tysk komponist (d. 1787) 1807 – Johan Sebastian Welhaven, norsk forfatter (d. 1873) 1822 – Charles-Joseph Lebouc, fransk musiker (d. 1893) 1838 – Vladimir Markovnikov, russisk kjemiker (d. 1904) 1839 – Benjamin von Kalláy, østerrikskungarsk embetsmann (d. 1903) 1867 – Joseph Maria Olbrich, østerriksk arkitekt og designer (d. 1908) 1912 – Lady Bird Johnson, amerikansk førstedame (d. 2007) 1914 – Dumitru Checais, rumensk ballettdanser og koreograf (d. 1990) 1916 – Aslaug Høydal, norsk forfatter (d. 2007) 1922 – Peter Lorenz, tysk politiker (d. 1987) 1922 – Odd Wang Sørensen, norsk fotballspiller (d. 2004) 1923 – Betsy Frøseth, norsk amatørteaterentusiast (d. 2008) 1927 – Skule Waksvik, norsk kunstner (d. 2018) 1930 – Per Bredesen, norsk fotballspiller (d. 2022) 1937 – Kjell Pahr-Iversen, norsk kunstmaler 1943 – Paul Wolfowitz, amerikansk diplomat og politiker 1947 – Porfirio Lobo Sosa, honduransk president 1948 – Stein Ove Berg, norsk musiker (d. 2002) 1948 – Nicolae Timofti, moldovsk president 1951 – Vasilij Rotsjev, sovjetisk langrennsløper 1960 – Jean-Michel Basquiat, amerikansk kunstner (d. 1988) 1962 – Ralph Fiennes, britisk skuespiller 1969 – Myriam Bedard, kanadisk skiskytter 1971 – Bård Vegar Solhjell, norsk politiker 1972 – Vanessa Paradis, fransk skuespiller 1974 – Christian Hoffmann, østerriksk langrennsløper 1979 – Petra Majdič, slovensk skiløper 1987 – Nicolay Misje, norsk fotballspiller 1988 – King Gyan, ghanesisk fotballspiller 1989 – Jordin Sparks, amerikansk sanger 1990 – Abdou Darboe, gambisk fotballspiller 1998 – Casper Ruud, norsk tennisspiller Dødsfall Se flere som døde 22. desember i :Kategori:Dødsfall 22. desember. 69 – Vitellius, romersk keiser (f. 15) 1559 – Roberto de' Nobili, italiensk kardinal (f. 1541) 1561 – Taddeo Gaddi, italiensk kardinal (f. 1520) 1574 – Alessandro Crivelli, italiensk kardinal (f. 1514) 1605 – Girolamo Simoncelli, italiensk kardinal (f. 1522) 1891 – Paul de Lagarde, tysk bibelforsker og orientalist (f. 1827) 1899 – Hugh Grosvenor, 1. hertug av Westminster (f. 1825) 1943 – Beatrix Potter, britisk barnebokforfatter (f. 1866) 1948 – Emanuel Vigeland, norsk billedkunster (f. 1875) 1979 – Darryl F. Zanuck, amerikansk filmprodusent, manusforfatter, regissør og studiosjef (f. 1902) 1989 – Samuel Beckett, irsk forfatter og nobelprisvinner (f. 1906) 1999 – Per Aabel, norsk skuespiller (f. 1902) 2002 – Joe Strummer, britisk musiker (f. 1952) 2002 – Wilhelm Kment, østerriksk fotballspiller og trener (f. 1914) 2009 – Ngabö Ngawang Jigme, tibetansk-kinesisk politiker (f. 1910) 2009 – Albert Scanlon, britisk fotballspiller (f. 1935) Dager i desember


text: Stater (gresk: στατήρ, bokstavelig betydning «vekt») var i antikken en gresk myntenhet som tilsvarte to drakmer (iblant fire etter enkelte kilder). Den ble også kalt «dobbeldrakmer henholdsvis «tetradrakme». Betegnelsen stater blir i dag også benyttet for lignende mynter som imiterte greske statere og preget andre steder i antikkens Europa. Stateren ble preget i sølv, gull eller en form av legering og hadde forskjellig vekt fra bystat til bystat. Mynten kunne ha forskjellige motiv på fram- og bakside eller i blant stanset slik at samme motiv forekom på begge sidene i lav- respektive høyrelieff. Bilder Litteratur Baldwin, A. (1955): Catalogue of Greek coins, Boston De Jersey, Philip (1996): Celtic Coinage in Britain. Shire Publications. ISBN 0-7478-0325-0. Fox, Robin Lane (2008): Travelling Heroes: Greeks and Their Myths in the Epic Age of Homer. London: Allen Lane, ISBN 9780713999808 Smith, William (1881): A Dictionary of Greek and Roman Antiquities. J. Murray. Eksterne lenker Electrum 1/6 stater (650–600 BCE), British Museum Silver stater with Pegasus and head of Athena wearing a Corinthian helmet, Akarnania, (Akarnanian Confederacy) c. 250–167 BCE, Thyrreion mint Antikkens mynter Historisk valuta


text: Kitáb-i-Aqdas (, persisk كتاب اقدس, Den Aller Helligste Bok) er en hellig tekst innen bahai, skrevet av grunnleggeren Bahá'u'lláh i 1873, mens han oppholdt seg i 'Akká i Israel. Kitáb-i-Aqdas ble skrevet på arabisk, og «legger grunnlaget for de lover og prinsipper og praktiske forordninger som blir retningsgivende for bahai-samfunnet». Teksten består av flere hundre vers, som er samlet i 189 avsnitt. Bokens forordninger og påbud er blant annet: Instiftelsen av det Universelle Rettferdighetens Hus som bahai-troens åndelige og administrative senter Etableringen av sekundære Rettferdighetens Hus (kalt Nasjonalt og Lokalt Åndelig Råd) Bønn og bønneretningen qiblih Bahaikalenderen med år 0 i 1844, og konsekvenser av kalenderen: gudstjeneste hver 19 dag, fasten defineres til 19 dager (i perioden 2-20. mars) og høytidsdager Huququllah, plikten til å gi pengegaver Fred, likhet, og like rettigheter Boken ble utgitt i en autorisert engelsk utgave i 1992 av Det universelle rettferdighetens hus. Teksten på norsk Utdrag finnes i antologien Bahá’í-troens skrifter, 2007, sammen med andre tekster av Bahá'u'lláh: Kitab-i-Iqan, De skjulte ord og De syv daler. bahai.no: Kitáb-i-Aqdas på norsk Referanser Verk av Bahá'u'lláh Bokserien Verdens hellige skrifter Bøker fra 1873


text: Bahai-kalenderen (også kalt Badí-kalenderem) er en solkalender. Báb (1819–1850) skapte med start i 1844 en ny æra og en ny religiøs solkalender på nitten måneder. Gjennom historien har årets måneder og ukens dager fått navn etter hedenske fester og romerske helligdager. Báb erstattet disse med navn på nitten av Guds egenskaper: glans, herlighet, skjønnhet, storhet, lys, barmhjertighet, ord, fullkommenhet, navn, makt, vilje, kunnskap, kraft, tale, spørsmål, ære, myndighet herredømme, og opphøyethet. Åndelig betydning Kalenderen er ikke bare et redskap for å holde tiden, men har en dyp åndelig mening. Året Året består av nitten måneder med nitten dager i hver (det vil si 361 dager) med tillegg av innskutte dager (4 i vanlige år og 5 i skuddår). Bahai-nyåret (Naw-Rúz) er som det gamle persiske nyåret astronomisk fiksert til den 21. mars (kan være 20.-21.-22. mars, avhengig av solens posisjon). Bahai-tidsalderen begynner med året for Bábs erklæring, 1844AD (1260EH). På den første dagen i måneden holder bahaiene sin 19.-dagsfest. Månedene Den siste måneden – ‘Alá – består av 19 dagers faste, da bahaier avholder seg fra mat og drikke fra soloppgang til solnedgang. Uken Ukens første dag er lørdag. Bahai-dagen begynner og slutter ved solnedgang. På grunn av store forskjeller i tider for soloppgang og solnedgang i Norge har Nasjonalt Åndelig Råd for Bahaier i Norge fastlagt at soloppgang settes til klokken 06.00 om morgenen, solnedgang til kl. 18.00 om ettermiddagen. Bahai Kalendere


text: Wolfram kan referere til: Wolfram, et grunnstoff med atomnummer 74 og kjemisk symbol W. Wolfram von Eschenbach, (d. ca. 1220) en tysk ridder og poet, regnes som en av de største episke diktere i middelalderen ved siden av Hartmann von Aue og Gottfried von Strassburg.


text: ABC eller abc har en lang rekke betydninger, blant annet: ABC-bok, lærebok i lesing Alfabet, etter de tre første bokstavene i alfabetet Foretak Australian Broadcasting Corporation, et australsk kringkastingsselskap American Broadcasting Company, et amerikansk kringkastingsselskap ABC-Film, et tidligere norsk filmselskap Forkortelser ABC-våpen, forkortelse for atomic, biological, chemical Activity Based Costing, på norsk «aktivitetsbasert kostnadskalkulasjon», en metode for kostnadsallokering Geografi ABC-øyene (De små Antiller), en fellesbetegnelse på tre nederlandske øyer i Det karibiske hav. ABC-øyene (Alaska), en fellesbetegnelse på tre amerikanske øyer i Alaska. ABC-statene, en fellesbetegnelse på statene Argentina, Brasil og Chile i Sør-Amerika. Merker ABC (bilmerke), et amerikansk bilmerke som ble produsert mellom 1906 og 1910. ABC (England), et engelsk bilmerke som ble produsert mellom 1912 og 1951. Verker ABC, tittelen på en diktsamling fra 1994 av lyrikeren Bjørn Aamodt Annet ABC (avis), tidligere norsk avis ABC (programmeringsspråk) ABC Startsiden, et medieselskap som blant annet eier nettsiden startsiden.no. ABC Sociedad Revolucionaria, en militant og hemmelig undergrunnsorganisasjon på Cuba i perioden 1925–1933.


text: For Wikipedias egen stilmanual, se Wikipedia:Stilmanual. En stilmanual, også kalt en grafisk manual, er en sammenstilling av et sett med regler som beskriver den grafiske profilen for en bedrift, organisasjon eller virksomhet og som definerer hvordan logo, farger, skrifttyper og andre signalelementer skal brukes i forskjellige sammenhenger. Omfanget på stilmanualen kan variere. Den kan for eksempel begrense seg til kun å beskrive hvilken skrifttype som skal benyttes. Den kan også utvides og gi retningslinjer for språk, grammatikk, oppsett og andre regler som også omfatter det verbale innholdet. I så fall kan den kalles en kommunikasjonsmanual. Hensikten med en stilmanual er å gi et uniformt utseende på alt materiale som utgjør bedriftens eller organisasjonens ansikt utad. På engelsk kalles en stilmanual ofte en style guide. Valgene i stilmanualen bør begrunnes. Man velger ikke en bestemt farge fordi man synes den er fin, men fordi man mener den har en funksjon for avsenderen ved at den gir en viss effekt på mottakeren. Se også Grafisk profil Grafisk design Manual Typografi


text: Lund er en svensk by i Skåne län i landskapet Skåne. Lund er sammen med Sigtuna Sveriges eldste by. Den er administrasjonssenter for Lund kommune. I 2015 hadde tettstedet Lund innbyggere. Lund er sammen med Sigtuna den eldste by i det nåværende Sverige. Historie Dansketiden Lund var – som resten av Skåne – dansk fra begynnelsen. Den ble grunnlagt som kjøpstad av Knut den store. Knut den store lot blant annet innrette et myntverk i byen, og på myntene ble byens navn stavet på samme måte som myntmestrene i England på samme tid stavet London, og derfor skrev man LVND DENEMAC for å markere at det var det danske London i Skåne, og ikke London i England der var tale om. Byen var i en kort periode under Erik Emune Danmarks hovedstad. Herfra kommer betegnelsen «Metropolis Daniæ». Ingen konge kunne bestige den danske trone uten først å bli hyllet av skåningene på Leerbecks høj (i dag Sliparebacken) ved Lund. Samme høyde var stedet for Skånelandenes landsting. Byen ble grunnlagt omkring 990, formentlig delvis ved flyttning fra det tidligere Opager (Uppåkra). I 1060 fikk byen sin første biskop. I 1100-tallets første halvdel ble Lund Domkirke bygget, og dessuten et kloster og flere mindre kirker. Katedralskolen i Lund, grunnlagt i 1085 er Danmarks eldste skole. Den er stadig i drift og er en gymnasieskole i byens sentrum. I 1104 ble byen residensby for den nordiske erkebiskop og Danmarks viktigste by med - innbyggere. I begynnelsen av 1300-tallet tapte byen imidlertid betydning i forhold til Malmø. Ved reformasjonen ble Lunds stilling endret ved at erkebispesetet ble nedlagt, og de kirkelige eiendommer ble oppdelt. Svenskene overtar I året 1658 kom Lund sammen med Skåne, Halland og Blekinge under svensk overhøyhet, og i 1666 ble Lund universitet grunnlagt som et ledd i forsvenskningen. Allerede 1425-1536 fantes imidlertid Akademiet i Lund, som var Danmarks første egentlige universitet. På og i begynnelsen av 1600-tallet ble Sverige rammet av krig og vanskeligheter. Etter tur var svenske og danske styrker forlagt i byen. Freden i Lund i 1679 avsluttet den skånske krig. I 1703 og 1711 herjet branner og 1712-13 byllepest. Det var en hardt prøvet by som for en tid ble kongesete. Mellom den 6. september 1716 og 11. juni 1718 residerte kong Karl XII i professor Hegardts hus ved Södergatan, noe som gjorde at Lund ble Sveriges de facto hovedstad i disse årene. I 1856 ble det bygget jernbane ut fra Malmö, og året derpå fortsatte jernbaneutbyggingen nordover. Dermed hadde den industrielle revolusjon med påfølgende urbanisering nådd Lund. Handelen gikk tilbake, derimot synes håndverket å ha blomstret, og Lund var fortsatt stiftsstad med domkapittel og katedralskole. Universitetet innebar på sikt vedvarende muligheter, men ennå rundt 1800 var byen en «akademisk bondby» (Tegnér) med bare cirka 3 000 innbyggere. Lund er industrimessig kjent for Tetra Pak, som står for papirkartognerne til melk og juice over hele verden. Ericsson har en utviklingsavdeling i byen, og andre vesentlige industrigrener er medisinalbransjen, elektronikk og forlagsvirksomhet. Universitetet og forskerbyen Ideon spiller idag en stor rolle for innbyggerne i Lund. Det er omtrent 30 000 studenter i Lund. Historiske bygninger Byen har, foruten domkirken, flere gamle bygninger, hvorav noen går tilbake til middelalderen. Dekanhuset stammer fra 1200-tallet og er plassert i frilandsmuseet Kulturen midt i byen. Krognoshuset ― etter slekten Krognos ― er fra 1300-tallet, Liberiet fra 1400-tallet og Stäket fra 1570 ― bygget av den stenrike Gørvel Fadersdatter (Sparre). Kungshuset i parken Lundagård stammer fra 1584 og ble oppført av kong Frederik II. Galleri Referanser Eksterne lenker Lund Byer i Sverige Tettsteder i Skåne län Øresundsregionen Bosetninger etablert på 900-tallet


text: For CDU-politikeren, se Gerhard Schröder (CDU) Gerhard Fritz Kurt Schröder (født 7. april 1944 i Mossenberg i fristaten (og det tidligere fyrstedømmet) Lippe (nå i Nordrhein-Westfalen)) var Tysklands kansler fra 1998 til 2005, som leder for en koalisjonsregjering mellom det sosialdemokratiske partiet, SPD, og De grønne. Som kansler var han også formann for G8 i 1998. Han var dessuten formann for SPD fra 1999 til 2004. Før han ble kansler var han ministerpresident i Niedersachsen fra 1990 til 1998. Schröder vokste opp i knappe kår i etterkrigstidens Vest-Tyskland. Han er utdannet jurist, og var i mange år en fremstående advokat, før han ble politiker. Han ble medlem av SPD i 1963 og var leder for partiets ungdomsorganisasjon, Jusos, fra 1978 til 1980. Politisk karriere 27. oktober 1998, etter å ha vært ministerpresident i Niedersachsen siden 1990, ble han innsatt som tysk kansler. Schröder var den første sosialdemokratiske kansleren siden 1982 og man så på ham som begynnelsen på en ny tid. I forbindelse med «Agenda 2010», den økonomiske sparepakken, måtte han slite for å beholde velgerne sine. Den ble innført for å få fart på den tyske økonomien. Stor oppmerksomhet ble også rettet mot hans person da det ble klart at Schröder og finansminister Oskar Lafontaine ikke var samstemt og Lafontaine gikk av. Schröder ble gjenvalgt ved de ordinære føderale valgene den 22. september 2002, takket være det gode valget hans regjeringspartner De grønne gjorde. Schröder har også vært partiformann for SPD. Han etterfulgte Oskar Lafontaine som formann i mars 1999, og gikk av i 2004. Forbundsdagsvalget 2005 Etter det negative resultatet av delstatsvalget i Nordrhein-Westfalen, der sosialdemokratene hadde regjert uavbrutt i nesten fire tiår, meddelte Schröder den 22. mai 2005 at han ønsket å få istand et nyvalg høsten 2005, til tross for at parlamentet ikke har mulighet til å oppløse seg selv. Etter voteringer og overprøving i domstolen ble nyvalget satt til 18. september 2005. I Forbundsdagsvalget 2005 fikk han sterk konkurranse om kanslervervet fra Angela Merkel. Valgresultatet viste at SPD og De grønne tapte sitt flertall i forbundsdagen, samtidig som de borgerlige ikke heller hadde flertall. De etterfølgende dagene var preget av et politisk vakuum. Etter sonderinger mellom SPD og CDU ble disse enige om å danne en storkoalisjon, hvorpå Schröder meddelte at han trakk seg tilbake fra tysk politikk. Kontakt med Russland Gerhard Schröder har et nært forhold til Russlands president Vladimir Putin. Etter at Schröder gikk av som forbundskansler har han hatt flere viktige verv knyttet til russiske energiselskaper, og i februar 2022 krevet han at Ukraina måtte slutte med sin sabelrasling overfor Russland. Familieliv Schröder har vært gift fem ganger: Soyeon Kim, 2018– Doris Köpf, 1997-2018 Hiltrud Hampel, 1984–1997 Anne Taschenmacher, 1972–1984 Eva Schubach, 1968–1972 Doris Köpf hadde en datter med inn i ekteskapet fra et tidligere forhold. Sommeren 2004 adopterte ekteparet Schröder en tre år gammel russisk jente fra et barnehjem i St. Petersburg. Schröder har selv ingen biologiske barn. Utmerkelser Schröder mottok i 2002 Den hvite ørns orden fra Polens president. Schröder ble æresmedlem i det tyske fotballforbundet, men mistet dette æresmedlemskapet grunnet sitt verv i det russiske oljeselskapet Rosneft og sin nære kontakt med Russlands president Vladimir Putin under Russlands invasjon av Ukraina 2022. Referanser Eksterne lenker Schröders offisielle hjemmeside Bundeskanzler.de SPD-politikere Tyske kanslere Medlemmer av Forbundsdagen Sosialdemokratiske ledere Tyske jurister Den hvite ørns orden Personer fra Kreis Lippe


text: Internasjonalt hjelpespråk er tanken om et språk som ifølge noen behøves for å «forene menneskeheten og dermed fremme verdensfreden og forbedre forståelsen og samarbeidet mellom mennesker fra ulike land og bakgrunner». Man ser for seg at et verdensspråk enten vil bli oppfunnet eller valgt ut blant de eksisterende språk, og det vil bli undervist i det i alle skoler som et hjelpespråk ved siden av morsmålet. Et verdensskriftsystem, en verdenslitteratur vil forenkle og lette samkvemmet mellom menneskehetens nasjoner og folkegrupper. Under historiens gang har de land som seiret i kriger eller dominerende stormakters språk blitt introdusert og ofte påtvunget befolkninger i kolonier, territorier og mandatområder. Forsøk med et universelt språk har vært flere de seneste hundre år, men så langt har man ikke lykkes. De mest kjente eksemplene på moderne hjelpespråk er (med året de ble offentliggjort i parentes): Esperanto (1887) Glosa (1981) Ido (1907) Interglossa (1943) Interlingua (1951) Kotava (1978) Latino Sine Flexione (seinere kjent som Interlingua – 1903) Neo (1937) Novial (1928) Occidental-Interlingue (1922) Volapük (1879) Se også kunstig språk fiksjonsspråk språk grammatikk lingvistikk Russenorsk Eksterne lenker www.esperanto.no www.interlingua.no www.glosa.org onetongue.com Principles for an auxiliary language World language program www.langmaker.com mediaglyphs.org Constructed languages and IAL What an IAL should do World Language Process web page International Auxiliary Languages Konstruerte språk nl:Kunsttaal#Internationale hulptalen