Varmestråling FORFATTER(E) Jan P. Stensaas OPPDRAGSGIVER(E) Statens bygningstekniske etat GRADER. DENNE SIDE ISBN PROSJEKTNR. ANTALL SIDER OG BILAG - PDF Download "Varmestråling FORFATTER(E) Jan P. Stensaas OPPDRAGSGIVER(E) Statens bygningstekniske etat GRADER. DENNE SIDE ISBN PROSJEKTNR. ANTALL SIDER OG BILAG" 1 SINTEF RAPPORT TITTEL SINTEF Bygg og miljøteknikk Norges branntekniske laboratorium Postadresse: 7034 Trondheim Besøksadresse: Tiller bru, Tiller Telefon: Telefaks: Foretaksregisteret: NO MVA Sikker evakuering fra en bygning i brann En analyse av forskjellige bygningsmessige parametre for sikker utvendig evakuering fra en bygning i brann med hensyn til varmestråling. FORFATTER(E) Jan P. Stensaas OPPDRAGSGIVER(E) Statens bygningstekniske etat RAPPORTNR. GRADERING OPPDRAGSGIVERS REF. STF22 A98863 Åpen Wiran Bjørkmann GRADER. DENNE SIDE ISBN PROSJEKTNR. ANTALL SIDER OG BILAG 22N ELEKTRONISK ARKIVKODE PROSJEKTLEDER (NAVN, SIGN.) VERIFISERT AV (NAVN, SIGN.) i:\pro\22n143\rapport for BE vedr evakuering Jan P. Stensaas Kristen Opstad ARKIVKODE DATO GODKJENT AV (NAVN, STILLING, SIGN.) SAMMENDRAG Kjell Schmidt Pedersen Denne rapporten beskriver en spesiell problemstilling i forbindelse med evakuering av en bygning i brann. Problemstillingen går ut på å finne minste avstand mellom to bygningsfløyer i en bygning hvor det brenner i den ene av to bygningsfløyer. Evakuering av bygget skal skje mellom disse bygningsfløyene. Problemstillingen blir dermed å finne minste avstand mellom bygningsfløyene, avhengig av lengden av bygningsfløyene og andelen vinduer i branncellens yttervegg mot rømningsveien, dersom sikker evakuering av bygningen mellom bygningsfløyene skal oppnås. Branncellens høyde over rømningsveien inngår også som en variabel i denne analysen. Rapporten dokumenterer beregningsmodellen som blir benyttet i denne analysen. Beregningsresultatene blir presentert i form av enkle kurver, hvor varmestrålingen i rømningsveien uttrykkes som funksjon av en av de ovennevnte bygningstekniske parametrene, mens de andre holdes konstant. Kurvene viser blant annet betingelsene for akseptabel varmestrålingsdose i rømningsveien, når en blant annet forutsetter at evakuering av bygget starter 15 min. etter brannstart. På grunnlag av de ovennevte kurvene gir rapporten til slutt klare konklusjoner med hensyn til størrelsen på de ovennevnte bygningstekniske parametrene, dersom sikker evakuering av bygningen skal oppnås. STIKKORD NORSK ENGELSK GRUPPE 1 Brann Fire GRUPPE 2 Bygning Building EGENVALGTE Evakuering Evacuation Varmestråling Thermal Radiation 2 2 INNHOLDSFORTEGNELSE 1. INNLEDNING Generelt Problemstilling DOKUMENTASJON AV BEREGNINGSMODELL Generelt Beregningsmodell Beregning av varmestråling i rømningsveien Evakueringstiden Kriterium for sikker evakuering FORUTSETNINGER Generelt Valgte verdier på de konstante parameterene Variasjonsområdet for de variable parametrene BEREGNINGSRESULTATER Varmestrålingsdosens avhengighet av bredden B mellom bygningsfløyene Varmestrålingsdosens avhengighet av ytterveggens lengde L e Varmestrålingsdosens avhengighet av andelen vinduer = på ytterveggen Varmestrålingsdosens avhengighet av vinduenes høyde over rømningsveien KONKLUSJONER...14 REFERANSER...15 3 3 1. INNLEDNING 1.1 Generelt Statens bygningstekniske etat ved Wiran Bjørkmann /1/ har anmodet SINTEF Bygg og miljøteknikk, Norges branntekniske laboratorium (SINTEF NBL) om bistand til å analysere følgende problemstilling: Hva er minimum avstand B min. mellom to bygningsfløyer i en bygning, avhengig av lengden av bygningsfløyene, L e,, og andelen vinduer, =, i branncellens yttervegg mot rømningsveien, i tilfelle brann i en av bygningsfløyene, dersom sikker evakuering av bygningen mellom bygningsfløyene skal oppnås (se figur 1.1). Denne SINTEF-rapporten beskriver en analyse av ovennevnte problemstilling, basert på en relativt avanserte beregningsmodell, hvor beregningsresultatene blir presentert i form av kurver. Kurvene viser hvilke krav en må sette til de ovennevnte bygningsmessige parametre, dersom en skal oppnå sikker evakuering av bygningen. 1.2 Problemstilling Ved brann i en bygning vil sikker evakueringen utenfor bygningen, mellom to bygningsfløyer, som vist i figur 1.1, som regel bare primært være avhengig av den påfallende varmestrålingen mot personene i rømningsveien. Røykeksponeringen vil i slike situasjoner vanligvis ikke utgjøre en alvorlig trussel i forbindelse med evakuering av bygningen. En eventuell kollaps eller sammenbrudd av hele eller deler av bygningskonstruksjonen vil selvsagt utgjøre en viss trussel, men dette vil som regel skje temmelig sent i brannutviklingen, det vil si i god tid etter at branncellen og relativt betydelige deler av bygget er overtent. b B B L e q ro V e Figur 1.1: Skissen viser evakuering av en bygningen, hvor det brenner i høyre bygningsfløy. Personer som beveger seg langs den skisserte rømningsveien, antas å motta en konstant varmestrålingsintensitet under hele den effektive evakueringslengden L e, som vil være noe lengre enn L e. 4 4 Forutsatt at varmestrålingsintensiteten eller varmestrålingsfluksen er under 5-10 kw/m 2, vil det være den samlede varmestrålingsdose D, som personer mottar under evakueringen, og ikke varmestrålingsintensiteten q r, som vil være avgjørende for om en vil oppnå sikker rømning fra bygningen. Varmestrålingsdosen D (i kj/m 2 ) er lik produktet av den gjennomsnittlige varmestrålingsintensiteten q r (i kw/m 2 ) i rømningsveien, og evakueringstiden mellom de to bygningsfløyene t e (i sek.). Varmestrålingsdosen kan beregnes etter følgende uttrykk: D = q r x t e (kj/m 2 ) Evakuering av en bygning mellom to bygningsfløyer, slik som vist figur 1.1, kan føre til uforholdsmessig stor varmestrålingsdose på personer i rømningsveien, hvis avstanden B mellom bygningene blir for liten og/eller hvis evakueringslengden L e blir for lang. En uforholdsmessig høy varmestråling i rømningsveien kan føre til at rømning av bygget vil bli hindret. Andre parametre som spiller inn, er andelen vindusflate på branncellens yttervegg mot rømningsveien = (i %), og branncellens høyde over rømningsveien h. Varmestrålingen i rømningsveien vil øke med økende andel vindusflate i ytterveggen mot rømningsveien og avtagende høydeforskjell mellom branncellen og rømningsveien. 5 5 2. DOKUMENTASJON AV BEREGNINGSMODELL 2.1 Generelt Den totale dosen varmestråling som personer, som rømmer et bygg mellom to bygningsfløyer (som vist i figur 1.1), mottar, ved brann i en av bygningsfløyene, bestemmes i første rekke av følgende faktorer: Avstanden eller bredden B mellom bygningsfløyene (m). Effektiv evakueringslengde L e (m). (L e vil som regel være lengre enn lengden L e vist i figur 1.1). Evakueringshastigheten: V e (m/s) Andelen vindusflate i branncellens yttervegg mot rømningsveien = (%). Vinduenes høyde over rømningsveiens bakkenivå, eller egentlig høyden av nedre vinduskant over det nivå i rømningsveien en ønsker å bestemme varmestrålingen h (m). Dette vil som regel være ved hodehøyde (h 1,7 m). Avstanden fra motsatt ytterveggen, hvor personer vil bli eksponert for varmestråling fra brannen, b (m), er avstanden fra motsatt yttervegg, hvor rømningen finner sted på grunn av eventuell beplantning og parkerte biler og sykler. Den effektive avstanden fra vinduene i branncellen til den delen av hodet som blir eksponert for varmestråling B, vil derfor være noe mindre enn B. B er gitt av følgende uttrykk: B = B b (jf figur 1.1). Gjennomsnittlig varmestrålingsintensitet i rømningsveien under evakueringen: q rb (kw/m 2 ). Varigheten av evakueringen mellom bygningsfløyene t e (sek.). Tidspunktet for når evakuering av bygningen starter t (min.), når en forutsetter at branntemperaturen i branncellen utvikler seg i henhold til ISO 834 tid-/temperaturkurve /2/. Varmestrålebelastningen i rømningsveien kan bli temmelig beskjeden i brannens første, innledende fase fase, men den kan bli betydelig etter at branncellen er overtent. Tidspunktet for når evakuering av bygningen starter, t (min.), vil derfor trolig være den viktigste parameteren i denne analysen. 2.2 Beregningsmodell Beregning av varmestråling i rømningsveien Den varmestrålingen q rb som en person føler under rømning fra en bygning, kan i situasjonen vist i figur 1.1, antas å være tilnærmet konstant under rømningen. q ro er den maksimale varmestrålingsintensiteten fra vinduet eller vinduene på ytterveggen til brannrommet, det vil si inne i branncellen, eller helt nært vinduet/-ene. Den gjennomsnittlige varmestrålingen i rømningsveien q rb, i en gitt avstand B fra branncellens yttervegg, er gitt av følgende ligning: q" rb ' B q" ro hvor: q ro = IA f T g 4 hvor: T g = 345log 10 (8t + 1) + T o (K) i henhold til ISO 834 /2/, 6 6 hvor t er tidspunktet (i minutter) for start evakuering etter brannstart, og T o er starttemperaturen, som settes lik 283 K = 10 C. B er synsfaktoren (-) for det aktuelle punktet i rømningsveien, det vil si hodehøyde, i forhold til vinduene i branncellen. Synsfaktoren er andelen av varmestrålingen som treffer det aktuelle kritiske punktet i rømningsveien i forhold til det som maksimalt kan oppnås, hvis rømningsveien var helt nært branncellen (det vil si ved B = 0). Synsfaktoren B (-) bestemmes av følgende ligning /3/: B 2 F X arctan 2 X 1 Y 2 X 1 Y arctan 2 Y 1 X 2 Y 1 hvor: X = W/2B og Y = H/2B hvor W og H (m) er henholdsvis effektiv bredde og høyde på vindusflaten i branncellen, som representerer alle vinduene i branncellens yttervegg mot rømningsveien. B (m) er den effektive horisontale avstanden fra brannbygningen til personer i rømningsveien. Den ovennevnte ligningen gjelder bare hvis senteret til branncellens vindusflaten, som representerer vinduene i branncellen, ligger på samme nivå som hodehøyde i rømningsveien. Hodehøyden er i denne analysen forutsatt å være 1,7 m. Hvis en forutsetter at vindushøyden er 1 m, vil nedre vinduskarm dermed ligge en høyde h = 1,2 m over bakkenivået i rømningsveien. Dette tilfellet gir den maksimale varmestrålingen i rømningsveien, når alle de andre bygningstekniske parametrene er gitt. Varmestrålingsintensiteten avtar med både avtagende og økende høydeforskjell mellom nedre vinduskarm og bakkenivået i rømningsveien i forhold til h = 1,2 m. I de fleste bygninger vil h som regel være noe høyere enn 1,2 m. I denne analysen har vi satt h = 2m, noe som vil medføre en noe lavere varmestrålingsintensitet enn det formlene over beregner. Vi har imidlertid inkludert denne høydeforskjellen i alle beregningene i denne analysen, ved blant annet å gjøre bruk av gjeldene lover for varmestrålingsberegninger 1. Den ovennevnte strålingsmodellen forutsetter at brannen holder seg innenfor branncellen i løpet av evakueringstiden. Riktignok vil vinduene knuses før eller like etter overtenning av branncellen, slik at det vil stå relativt kraftige flammer ut av disse vinduene mot rømningsveien, men dette vil ikke føre til brannspredning til nabobranncellen, hverken over eller til siden, før tidligst etter at evakueringen av bygget er ferdig. Modellen forutsetter videre at det er bare den delen av brannen/flammene som er synlig gjennom vinduene, som bidrar til varmestråling i rømningsveien. Vi vil riktignok ved en overtent brann i branncellen også ha flammer utenfor og over øvre vinduskarm, samt i eventuelt utvendig brennbart panel. På grunn av at disse flammene er relativt tynne flammer, med lav emisivitet, vil ikke denne delen av brannen/flammene bidra nevneverdig til varmestrålingen i rømningsveien. Det er bare flammene som er inne i branncellen som har tilstrekkelig stor tykkelse, slik at de har en emisivitet nærmere lik 1, som kan bidra med nevneverdig varmestråling i rømningsveiene. Det er også i henhold til tilsvarende beregningsmetode eller standard 2 utviklet av National Fire Protection Association i USA /3/. 1 2 Vi har blant annet brukt den lov som sier at synsfaktoren for et punkt i forhold til en flate, som kan deles opp i flere enkeltflater, er lik summen av synsfaktorene for hver av enkeltflatene i forhold til det samme punktet. NFPA 80A: Recommended practice for protection of buildings from exterior fire exposures. 7 7 2.3 Evakueringstiden Når en vet evakueringshastigheten V e (m/min.) til personene som rømmer bygningen, og den effektive evakueringsavstanden L e (se skisse på første side), kan evakueringstiden t e (i sekunder) bestemmes av følgende ligning: t e = L e /V e (sekunder) Vi har valgt å beregne den effektive evakueringslengden L e beregnes på grunnlag av følgende tilnærmede uttrykk: L e = L e + 0,5 x B b Hvor B er avstanden mellom bygningsfløyene og b er den avstanden personer kommer nærmere bygningsfløyene det er brann i på grunn av beplantning, parkerte biler, sykler etc. Det forutsettes her at personer som evakuerer byggingen mellom de to bygningsfløyene, beveger seg nesten med en gang så langt fra branncellens yttervegg som mulig, etter at de er kommet ut av bygningen. Evakueringshastigheten V e (m/s) vil være avhengig av hvilken type personer som oppholder seg i bygningen. Den type personer som har den laveste evakueringshastigheten av de personer som oppholder seg i bygningen, vil bestemme den dimensjonerende evakueringshastigheten. Her forutsetter vi at det vil være relativt gamle mennesker med en temmelig lav evakueringshastighet, det vil si 0,5 m/s. 2.4 Kriterium for sikker evakuering I Norsk standard NS 3901:1998 /4/ er det et kriterium, som sier at samlet varmestrålingsenergi tilført rømningsveien fra en brann, pluss eller utover en varmestråling fra 1 kw/m 2, må være mindre enn 60 kj/m 2. Dette kriteriet kan uttrykkes matematisk på følgende måte: (q" rb - 1)t e < 60 kj/m 2 hvor q rb (kw/m 2 ) er varmestrålingsintensiteten i rømningsveien en avstand B (B = B b) fra branncellens yttervegg og t e (sek.) er den tiden personer blir eksponert for varmestrålingen q rb under evakueringen mellom bygningsfløyene. 8 8 3. FORUTSETNINGER 3.1 Generelt Som antydet innledningsvis, vil vi her analysere varmestrålingsdosen i rømningsveien avhengig av avstanden B mellom bygningsfløyene, lengden av bygningsfløyene L e, den prosentvise andelen vinduer på branncellens yttervegg mot rømningsveien = og høyden h på nedre vinduskarm over bakkenivået i rømningsveien. Vi vil i denne analysen variere disse parametrene etter tur, for å se hvilken varmestrålingsdose personer i rømningsveien vi motta. Vi varierer altså bare en av parametrene om gangen, hvor de andre holdes konstant. Beregningene vil bli gjennomført ved hjelp av beregningsmodellen som er ble presentert i kapittel 2. Denne modellen er blitt implementert i et Excel 97 regneark, hvor en på en rask og enkel måte kan gjøre endringer i de aktuelle variable og parametre som inngår i denne problemstillingen. Det må understrekes her at de presenterte resultater i denne rapporten ikke gjelder generelt, men bare for de valgte parametre. Disse er imidlertid valgt slik at de utgjør typiske verdier. Den valgte parameter som trolig har størst betydning for resultatene, er sannsynligvis tidspunktet for starten på evakueringen. Hvis dette tidspunktet velges i løpet av brannens innledende fase, vil resultatene med hensyn til akseptable de bygningstekniske parametre vesentlig mindre strenge, enn om tidspunktet for start evakuering velges vesentlig senere, når vi forutsetter at brannutviklingen følger tid-/temperaturkurven angitt i ISO Valgte verdier på de konstante parameterene Følgende konstante verdier brukes i denne analysen: Vinduenes høyde 3 : 1 m Høyden til nedre vinduskarm over bakkenivået i rømningsveien: 2 m Høyden over bakkenivået i rømningsveien, hvor varmebelastningen beregnes: 1,7 m Branncellens høyde: 2,5 m Branncellens bredde: 10 m Største avstand til bestrålt hudflate fra motsatt yttervegg: 2 m Evakueringshastighet: 0,5 m/s Tidspunktet 4 for start evakuering etter brannstart: 15 min. Konstant avstand mellom bygningene (når den holdes konstant): 8 m Konstant evakueringsdistanse (når den holdes konstant): 20 m prosentvis vindusareal på yttervegg i branncelle (når den holdes konstant): 40 % 3 4 Vindusbredden bestemmes av den prosentvise andelen av vinduer på ytterveggen i branncellen, når en vet høyden og bredden av branncellen, samt vinduenes høyde. Disse er satt henholdsvis lik 2.5, 10 og 1m Ved dette tidspunktet er temperaturen i branncellen ca 740 C og maksimal varmestråling fra branncellen i vindusflaten (iht Stefan Bolzmanns lov for varmestråling), blir ca 60 kw/m 2. 9 9 3.3 Variasjonsområdet for de variable parametrene Følgende variasjonsområde velges for de variable parametrene: Avstanden mellom bygningen B (m): 3-16 m Evakueringsdistansen L e : 1-20 m Dem prosentvise andelen vindusareal på yttervegg i branncelle =: % = som parameter i grafer: 20, 40 og 60 % 10 10 4. BEREGNINGSRESULTATER 4.1 Varmestrålingsdosens avhengighet av bredden B mellom bygningsfløyene. 16,0 Varmestrålingsintensitet q" (kw/m2) 14,0 12,0 10,0 8,0 6,0 4,0 2,0 Andelen vindusareal på yttervegg: 20 % 40 % 60 % 0, Avstanden mellom bygningsfløyene B (m) Figur 4.1: Varmestrålingsintensiteten (i kw/m 2 ) avhengighet av bredden eller avstanden B mellom bygningsfløyene når andelen vindusflate på ytterveggen mot rømningsveien er 20, 40 og 60 % og lengden av bygningsfløyene L e er konstant lik 20 m. 600,0 Varmestrålingsdose D (kj/m2) 500,0 400,0 300,0 200,0 100,0 Kriterium: varmestrålingsdose: D < 60 kj/m2 Andelen vindusareal på yttervegg: 20 % 40% 60 % 60 kj/m2 0, Avstanden mellom bygningsfløyene B (m) Figur 4.2: Varmestrålingsdosens (i kj/m 2 ) avhengighet av bredden eller avstanden B mellom bygningsfløyene når andelen vindusflate på ytterveggen mot rømningsveien er 20, 40 og 60 % og lengden av bygningsfløyene L e er konstant 20 m. 11 Varmestrålingsdosens avhengighet av ytterveggens lengde L e 160,0 140,0 Varmestrålingsdose D (kj/m2) 120,0 100,0 80,0 60,0 40,0 Andelen vindusareal på ytterflaten: 60 % 40 % Kriterium: D < 60 kj/m2 20 % 20,0 0, Lengden av bygningsfløyene Lm (m) Figur 4.3: Varmestrålingsdosens (i kj/m 2 ) avhengighet av lengden av bygningsfløyene L e, når andelen vindusflate på ytterveggen mot rømningsveien er 20, 40 og 60 % og avstanden mellom bygningsfløyene B er konstant lik 8 m. Varmestrålingsintensiteten i rømningsveien q r (i kw/m 2 ) ved konstant avstand B mellom bygningsfløyene, vil stort sett være uavhengig av bredden lengden L e mellom bygningsfløyene. 4.3 Varmestrålingsdosens avhengighet av andelen vinduer = på ytterveggen Figur 4.4 og 4.5 på neste side viser varmestrålingsdosen og varmestrålingsintensiteten som funksjon andelen viduer på ytterveggen i branncellen. 12 12 5,0 Varmestrålingsintensitet q" (kw/m2) 4,5 4,0 3,5 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 Varmestrålingsintensiteten q", 1,7 m over bakkenivået i rømningsveien Andelen vindusflate på yttervegg (%) Figur 4.4: Varmestrålingsintensiteten (i kw/m 2 ) i hodehøyde i rømningsveien (1,7 m) avhengig av andelen vindusflate = (%) på ytterveggen mot rømningsveien ved en konstant avstand mellom bygningsfløyene B = 8 m og konstant lengde på bygningsfløyene L e = 20 m. Nedre vinduskarm til vinduene i branncellen er 2 m over bakkenivået i rømningsveien. 160 Varmestrålingsdosen D (kj/m2) L e = 20 m L e = 10 m Andel vindusflate på yttervegg (%) Figur 4.5: Varmestrålingsdosen (i kw/m 2 ) avhengighet av andelen vindusflate = (%) på ytterveggen mot rømningsveien ved en konstant avstand mellom bygningsfløyene B = 8 m og konstant lengde på bygningsfløyen L e = 20 m. 13 Varmestrålingsdosens avhengighet av vinduenes høyde over rømningsveien 4,0 Varmestrålingsintensitet q" (kw/m2) 3,5 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 Varmestrålingsintensiteten q", 1,7 m over bakkenivået i rømningsveien 0,0 0,0 1,0 2,0 3,0 4,0 5,0 6,0 7,0 8,0 9,0 10,0 h = 1,2 m Høyden på nedre viduskarm over rømningsvei h (m) Figur 4.6: Varmestrålingsintensiteten (i kw/m 2 ) avhengighet av høyden på nedre vinduskant over bakkenivået i rømningsveien når en forutsetter at kritisk eksponering skjer ved hodehøyde (1,7 m over bakken). Avstanden mellom bygningsfløyene B = 8m, lengden av bygningsfløyen L e = 20 m og andelen vindusflate på ytterveggen er 40 %. 120,0 Varmestrålingsdose D (kj/m2) 100,0 80,0 60,0 40,0 20,0 Varmestrålingsdosen D, 1,7 m over bakkenivået i rømningsveien i i i Krav: D < 60 kj/m2 0,0 0,0 1,0 2,0 3,0 4,0 5,0 6,0 7,0 8,0 9,0 10,0 h = 1,2 m Høyden på nedre vinduskant over rømningsvei h (m) Figur 4.7: Varmestrålingsdosen (i kj/m 2 ) avhengighet av høyden på nedre vinduskant over bakkenivået i rømningsveien når en forutsetter at kritisk eksponering skjer ved hodehøyde (1,7 m over bakken). Avstanden mellom bygningsfløyene B = 8m, lengden av bygningsfløyen L e = 20 m og andelen vindusflate på ytterveggen er 40 %. 14 14 5. KONKLUSJONER Vi kan trekke følgende konklusjoner av denne analysen med hensyn til hva som er minimum avstand B min. mellom to bygningsfløyer i en bygning, avhengig av forskjellige bygningstekniske parametre, hvis sikker evakuering av bygningen mellom bygningsfløyene skal oppnås: 1. Forutsetninger 5 for denne analysen: Resultatene i denne analysen baserer seg på visse forutsetninger, og resultatene gjelder strengt tatt bare under forutsetning av at disse forutsetningene er oppfylt. Disse forutsetningene er imidlertid valgt slik at de utgjør typiske verdier for bygninger. Den valgte parameteren som trolig har størst betydning for resultatene, er sannsynligvis tidspunktet for starten på evakueringen. Hvis dette tidspunktet velges i løpet av brannens innledende fase, vil resultatene med hensyn til akseptable bygningstekniske parametre, bli vesentlig mindre strenge, enn om dette tidspunktet velges vesentlig senere. Vi forutsetter her at brannutviklingen følger tid-/temperaturkurven angitt i ISO Avstanden mellom bygningsfløyene B: Når lengden av bygningsfløyene L e holdes konstant lik 20 m og når andelen vindusflate = i branncellens yttervegg mot rømningsveien er henholdsvis 20, 40 og 60 %, må B minst være henholdsvis 8, 10 og 12 m, dersom sikker evakuering skal oppnås. Hvis L e er større enn 20 m, vil nødvendig avstand B bli større enn de angitte verdier, og omvendt. Varmestrålingen mot rømningsveien langs motsatt yttervegg blir med = = 40 %, L e = 20 m og B = 5, 8 og 10 m lik henholdsvis 8,3, 3,7 og 2,4 kw/m Lengden på bygningsfløyene L e : Når L e øker, øker også evakueringstiden og varmestrålingsdosen, som personer i rømningsveien mottar, tilsvarende. Det er som regel varmestrålingsdosen som er avgjørende for om sikker evakuering vil oppnås eller ikke. Som kriterium for sikker evakuering har vi brukt kriteriet i NS3901:1998, som sier at varmestrålingsdosen, pluss energi fra 1 kw/m 2 mot personer i rømningsveien, må være mindre enn 60 kj/m 2. Når B = 8 m og = = 20, 40 og 60 %, vil en oppnå sikker evakuering, hvis L e er mindre enn henholdsvis ca 20, 9 og 7 m. Hvis avstanden B er kortere, må tilsvarende maksimalverdier for L e være enda mindre enn dette, og omvendt. 4. Andelen vindusflater på branncellens yttervegg =: Når = øker, øker den varmestrålende flaten på branncellens yttervegg tilsvarende. Dermed øker også varmestrålingsintensiteten i rømningsveien. Når B = 8 m og L e = 20 m, må = være mindre enn ca 20 %, hvis sikker evakuering skal oppnås. Hvis L e reduseres til 10 m, må = være mindre enn ca. 35 %. Hvis avstanden B avtar, må = være mindre, og omvendt. Når = er 20, 40 og 60 %, samt når B = 8 m og L e = 20 m, vil varmestrålingsintensiteten ved hodehøyde i rømningsveien bli henholdsvis 2,3, 3,7 og 4,3 kw/m 2. Når B avtar og L e øker, må = gjøres mindre, og omvendt. 5. Høyden på nedre vinduskarm i branncellen over bakkenivå i rømningsveien h: Når h øker, vil varmestrålingen avta. Mens varmestrålingsintensiteten i rømningsveien er 3,8 kw/m 2 ved h = 1,2m, vil q rx avta til ca 0,5 kw/m 2 ved h = 10 m. Varmestrålingsdosen i rømningsveien reduseres altså sterkt ved økende etasjehøyde for branncellen. I det aktuelle tilfellet, dvs når B = 8 m, L e = 20 m og = = 40%, vil kriteriet D < 60 kj/m 2 være tilfredsstilt, når h er større enn 4,5 m, dvs at branncellen må ligge i en etasje over første etasje. 5 Følgende forutsetninger ligger til grunn for disse konklusjonene: Vinduenes høyde er 1 m, høyden på nedre vinduskarm over bakkenivået i rømningsveien er 2 m, høyden over bakkenivået i rømningsveien, hvor varmestrålingen beregnes, er 1,7 m, branncellens høyde og bredde er 2,5 og 10 m, Største avstand fra bestrålt hudflate til motsatt yttervegg (i forhold til branncellens yttervegg) er 2 m, evakueringshastigheten er 0,5 m/s, tidspunktet for evakueringens start etter brannstart er 15 min., konstant avstand mellom bygningsfløyene er 8 m, konstant lengde på bygningsfløyene er 20 m og konstant andel vindusflate på ytterveggen er 40 %. 15 15 REFERANSER /1/ Bjørkmann, W.: Statens bygningstekniske etat (venter på skriftlig bestilling). /2/ NS3904: Norsk Standard: Brannteknisk prøving av bygningskonstruksjoner, Norsk Standardiseringsforbund, Postboks 353 Skøyen, 0212 Oslo, mai /3/ NFPA 80A, Recommneded practice for protection of buildings from exterior fire exposures, National Fire Protection Accosiation, /4/ NS 3901: Norsk Standard: Risikoanalyse av brann i bygninger, Norsk Standardiseringsforbund, Postboks 353 Skøyen, 0212 Oslo, mai 1998. FORFATTER(E) Jan P. Stensaas, Petter Aune OPPDRAGSGIVER(E) GRADER. DENNE SIDE ISBN PROSJEKTNR. ANTALL SIDER OG BILAG SINTEF RAPPORT TITTEL SINTEF Bygg og miljøteknikk Norges branntekniske laboratorium Simulering av brann i tunnel under driving Postadresse: 734 Trondheim Besøksadresse: Tiller bru, Tiller Telefon: 73 59 FORFATTER(E) OPPDRAGSGIVER(E) Statens bygningstekniske etat GRADER. DENNE SIDE ISBN PROSJEKTNR. ANTALL SIDER OG BILAG SINTEF RAPPORT TITTEL Norges branntekniske laboratorium as Etablering av krav til røyktetthet av dører Postadresse: 7465 Trondheim Besøksadresse: Tiller Bru, Tiller Telefon: 73 59 10 78 Telefaks: 73 59 Versjon 2. FORFATTER(E) OPPDRAGSGIVER(E) GRADER. DENNE SIDE ISBN PROSJEKTNR. ANTALL SIDER OG BILAG SINTEF Bygg og miljøteknikk Norges branntekniske laboratorium Postadresse: 7465 Trondheim Besøksadresse: Tiller bru, Tiller Telefon: 73 59 10 78 Telefaks: 73 59 10 44 SINTEF RAPPORT TITTEL Sikkerhetsnivået Hovedprosjekt utført ved Høgskolen Stord/Haugesund - Avd. for ingeniørfag Studieretning : Brannsikkerhet Avstand < 8 m Hovedprosjekt utført ved Høgskolen Stord/Haugesund - Avd. for ingeniørfag Studieretning : Brannsikkerhet Av : Jonas Lindstén Kandidatnummer 46 Anders Pettersen Kandidatnummer 35 Haugesund


Eden tantric massage randki w norwegii 06.10.2018 eden tantric massage randki w norwegii Mature escort oslo eden tantric massage - escorts bergen Tantra oslo Jenny thai massasje oslo randki w norwegii tinder for pc anal, Nuri. eskorte sogndal escort girl sex lekre damer sweden escort møteplasser på nett eden tantric massage jenter i bergen. escort rumania poland erotic massage. eskortetjeneste no escort norsk eskorte annonser real tantric massage video sex i bergen randki w norwegii erotiske kontaktannonser crossdresser escort. Eden tantric homo massage imlive. Kathlyn Farrah BBWS BØSSE REALESCORTE COM, Randki w norwegii free porn chat bøsse. MATCH. Thai massage sex massasje sex oslo Mann søker mann tantra massage homoseksuell spain. Norsk pornografi randki homoseksuell w norwegii, Vanlige tantric touch is the uk's. Massasje Gratis Norske Sexfilmer Tantra seniordate Posted on by Escort net dating zoosk Randki w norwegii cougar life Real escorts in. dating website escorte service beast dating escort sites thai massasje haugesund sex massage beautiful escorts pule kontakt. tao tantra massage escort lady. Massasje Gratis Norske Sexfilmer Tantra seniordate Posted on by Escort net dating zoosk Randki w norwegii cougar life Real escorts in. dating website escorte service beast dating escort sites thai massasje haugesund sex massage beautiful escorts pule kontakt. tao tantra massage escort lady. eskortetjeneste no escort norsk eskorte annonser real tantric massage video sex i bergen randki w norwegii erotiske kontaktannonser crossdresser escort.


Til 16. mai settes det ut blomster tre spesielle steder på Stadion - Aftenbladet.no SELVSKREVEN: Å plassere blomster ved statuten av Roald «Kniksen» Jensen er en selvfølge når spesielle Stadion-steder først er valgt ut. Mads Bøyum Oppdatert: 15.mai.2018 17:46 Publisert: 15.mai.2018 14:48 Teniste etter skrekkfallet: – Jeg tar mange smertestillende


/Schuhe/Herren 7 49 Herren https://www.melvin-hamilton.de/schuhe/herren.html https://static.melvin-hamilton.eu/media/catalog/category/HerrenKategorieDESKTOP.jpg?v=1582480162 1 3


Meldinger 16.mars 2010 Gnr 29/1. Klage på vedtak i FUP-sak 1/10 av 02.02.10 Forslag til detaljreguleringsplan for Dyrebu Seterskog, GNR 142/2. Pbl § 12-10; offentlig ettersyn Gnr 117 Bnr 27 - Søknad om dispensasjon fra gjeldende kommuneplan for boligbygging Endring av del av reguleringsplan for Rustandlia boligområde, GNR 119/1 og GNR 117/8. Pbl § 12-14 Delegerte vedtak fra og med 10.11.09 til og med 25.2.10. Delegerte vedtak 2009 (tidligere vedtak i 2009 er tidligere lagt fram som meldinger) Saksbe-handler Dispensa-sjon fra Signe Asgrimplass, Dag Rasmussen og Linda Holtan Garasje, disp fra utnyttelsesgrad Regplan. Svene III Liten overskridelse. Sykdom m/ legeærklering Lar Erik Aarvelta, Lampeland Bygge-grense til kommunal vei Reg plan Skartumlia Lignende vedtak har blitt gitt tidligere Delegerte vedtak 2010 Idar Herneshaug og Edle Liebe Kommune-planen Ole Helge Løken Hytte-anneks Kommune-delpla Ble Yngvar Hette Tilbygg til hytte + anneks K.delplanen for Ble Kommunens faste utvalg for plansaker tar fylkesmannen i Buskerud klage til følge. Klagen er datert 23.02.10, og gjelder utvalgets vedtak i FUP-sak 1/10 av 02.02.10. Iht. forvaltningslovens § 42 gis klagen oppsettende virkning på gjennomføring av tiltaket. - FUP-sak 1/10 av 02.02.10 Kommunens faste utvalg for plansaker i møte 02.02.10, FUP-sak 01/10, vedtok enstemmig følgende: ”Dispensasjon innvilges, da tiltaket ikke kommer i konflikt med natur, miljø og friluftshensyn etter en vurdering foretatt av FUP under befaring 20.10.2009. Vedtaket gis oppsettende virkning til klageadgangen er utprøvd”. For saksdetaljer henvises til vedlagt FUP-sak 1/10. Fylkesmannen i Buskerud har i medhold av plan- og bygningslovens § 1-9 påklaget vedtaket i FUP-sak 1/10 av 02.02.10 ved følgende skriv: Fylkesmannens klage, datert 23.02.10: ”Klage på kommunens vedtak om dispensasjon for tilbygg til hytte ved Mjosund ved Vatnebrynvatnet i Flesberg kommune Flesberg kommune har gitt dispensasjon for oppføring av tilbygg til hytte på en odde i Vatnebrynvatnet. Fylkesmannen anser at tiltaket vil berøre landskaps- og allmenne friluftsinteresser på en negativ måte og skape uheldig presedens for byggetiltak i strandsonen. Fylkesmannen påklager vedtaket og ber om at vedtaket blir omgjort. Flesberg kommune oversendte den 3. juni 2009 en søknad om dispensasjon for et tilbygg på 42 m2 til hytte på gnr. 29 bnr. 1 ved Mjosund ved Vatnebrynvatnet. Fylkesmannen uttalte seg til søknaden den 10. juni 2009. Under henvisning til nasjonale arealpolitiske føringer for forvaltning av vassdragsområder og landskapsverdier samt faren for uheldig presedens, frarådet Fylkesmannen kommunen å gi dispensasjon i tråd med søknaden. Vi gjorde oppmerksom på at vi ville vurdere å påklage et eventuelt vedtak om dispensasjon. Det faste utvalget for plansaker i Flesberg kommune vedtok den 20. oktober 2009, sak 57/09, å gi tillatelse til et tilbygg på 15 m2. Dette vedtaket ble påklaget av grunneier. Samtidig ønsket søker at den overbygde terrassen ble tatt ut av søknaden slik at størrelsen på tilbygget ble redusert fra 42 m2 til 25 m2. Det faste utvalget for plansaker behandlet grunneiers klage den 2. februar 2010, sak nr. 1/10, og vedtok å innvilge dispensasjon. Vedtaket ble gitt oppsettende virkning til klageadgangen er utprøvd. Kommunens vedtak ble oversendt Fylkesmannen ved brev av 5. februar 2010, mottatt her 15. februar 2010. Fylkesmannen tok kontakt med kommunen for en avklaring av hvorvidt dispensasjonen i vedtak av 2. februar 2010 ble gitt i tråd med grunneiers ønske i klagen om et redusert tilbygg på 25 m2 eller om vedtaket gjaldt tilbygget på 42 m2 i tråd med opprinnelig søknad. I e-post av 23. februar 2010 fra kommunen fastslår planutvalgets sekretær at vedtaket betyr at utvalget tok søkers klage til følge og innvilget søknaden av 11. mai 2009 om tilbygg på 42 m2. Området er i kommuneplanen avsatt til LNF -område. Kommuneplanen fastsetter også en byggeforbudssone på 75 m langs vann og vassdrag. Det er igangsatt arbeid med en kommunedelplan for Vatnebrynvatnet. Dette planarbeidet er ikke sluttført. Eksisterende hytte er oppgitt å ha et bebygd areal på 34 m2. Dispensasjonen omfatter et tilbygg på 42 m2 slik at nytt bebygd areal vil være på 76 m2. Det skal også være en liten redskapsbu i tilknytning til hytta. Tilbygget skal benyttes til større stue, et nytt soverom og overbygget veranda. Søknaden om dispensasjon er begrunnet med at det er behov for mer plass for å kunne ta imot besøk av familie. Hytta ligger som eneste hytte på en odde i Vatnebrynvantet. Avstanden til vannet er ca 30 m mot nord. øst og vest for hytta er avstanden til vannet ca 50 m. Fylkesmannen har bedt kommunen føre en restriktiv dispensasjon praksis langs vassdragene. I St. meld. nr. 26 (2006-2007) Regjeringens miljøpolitikk og rikets miljøtilstand er det en arealpolitisk føring at vassdragene skal forvaltes gjennom en helhetlig arealpolitikk som sikrer vassdragslandskap, vassdragsbelter og vannressurser. Vi viser også til Den europeiske landskapskonvensjonen som trådte i kraft 1. mars 2004. Dette er nasjonale føringer som må legges til grunn for vurderingen av saken i tillegg til vurderinger knyttet opp til intensjonen bak byggeforbudet i kommuneplanen. I følge kommunens overordnede plan er bygging i dette området forbudt. Etter tidligere plan og bygningslov § 7 kan kommunen bare gi dispensasjon dersom det foreligger særlige grunner. Slike særlige grunner skal primært knyttes opp mot de offentlige hensyn som overordnet plan er ment å ivareta. Private hensyn skal normalt tillegges liten vekt i denne vurderingen. På denne bakgrunnen ber Fylkesmannen om at allmenne interesser tilknyttet friluftsliv, landskap og natur blir tillagt avgjørende vekt i saken. Vatnebrynvatnet har stor betydning for landskaps-, natur og friluftsinteresser. Den aktuelle hytta ligger på en markant odde som stikker ut i vannet. Fylkesmannen anser at den spesielle beliggenheten ute på odden tilsier at hensynet til allmenne friluftsinteresser, landskap og natur må prioriteres. Søknaden innebærer at hytta mer enn dobler sitt bebygde areal. Etter vår oppfatning vil en slik utvidelse av bebyggelsen kunne få negative virkninger for miljøverdier knyttet til vassdragsområdene. Vi anser at dette vil innebære et uønsket inngrep i vassdragsbeltet som gir økt privatisering og negative virkninger for allmenne friluftsinteresser. Fylkesmannen viser til at spørsmålet om utvidelser av hytter nær vannet har vært et sentralt tema i arbeidet med kommunedelplanen for Vatnebrynvatnet. Da kommunen i et revidert høringsforslag tok inn en planbestemmelse om at eksisterende hytter i 50-metersonen langs vannet kun kan utvides med inntil 15 m2 for å etablere godkjente vann- og avløpsløsninger, trakk Fylkesmannens miljøvernavdeling den delen av innsigelsene som var knyttet til hytteutvidelser i strandsonen. Foreliggende søknad er ikke utfonnet eller begrunnet ut fra et behov for utbedring av sanitærtekniske løsninger. Videre er søkerens ønske om mer plass for å kunne ta imot besøk av familie av så generell karakter at svært mange andre hytteeiere vil kunne påberope seg en tilsvarende grunn for å få dispensasjon for hytteutvidelser. Fylkesmannen anser derfor at en eventuell dispensasjon vil skape en uheldig presedens som vil undergrave byggeforbudet langs vassdrag. Kommunens administrasjon har selv pekt på at en dispensasjon i denne saken vil skape presedens for opprustning av en rekke små skogskoier til hytter. I denne saken kan Fylkesmannen derfor ikke se at det er fremsatt grunner for dispensasjon som er av en slik karakter eller tyngde at de kan slå gjennom overfor de hensyn som byggeforbudet langs vassdrag og LNF-formålet skal ivareta langs Vatnebrynvatnet. Vi anser også at saken vil skape presedens for oppføring av tilbygg til hytter i vassdragsnære områder. I medhold av plan- og bygningsloven § 1-9 påklager Fylkesmannen kommunens vedtak av 2. februar 2010, sak 1/10, om dispensasjon for tilbygg til hytte på gnr. 29 bnr. 1 ved Vatnebrynvatnet i Flesberg kommune. Vi ber om at vedtaket blir omgjort. Dersom klagen ikke blir tatt til følge, ber vi om at vedtaket og eventuelle nye opplysninger i saken blir oversendt Fylkesmannen for videre ekspedisjon til Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet. Dette departementet vil oppnevne en settefylkesmann for behandling av klagesaken”. Dette er fjerde gang Gjømles dispensasjonssøknad er forelagt kommunens faste utvalg for plansaker til behandling etter plan- og bygningsloven. De to første gangene etter pbl § 7, tredje og fjerde etter pbl § 1-9. Dispensasjonssøknaden er mottatt før lovendringen av 01.07.09. Søknaden ble derfor behandlet etter tidligere lovs § 7. Rådmannens anbefaling i forbindelse med utvalgets behandling etter pbl § 7: ”Fast utvalg for plansaker avslår Kari Gjømles dispensasjonssøknad, datert 11.05.09. Søknaden er gjengitt i sakens avsnitt «saksopplysninger». Rådmannens anbefaling i forbindelse med utvalgets behandling etter pbl § 1-9 (Gjømles klage på utvalgets vedtak i FUP-sak 57/09): ”Kommunens faste utvalg for plansaker tar ikke til følge Kari Gjømles klage på utvalgets vedtak i FUP-sak 57/09, og opprettholder sakens vedtak. Klagen er datert 11.11.09. FUP-sak 46/09: ”Saken utsettes i påvente av befaring.” FUP-sak 57/09: ”Kari Gjømles dispensasjonssøknad, datert 11.05.09, innvilges for å kunne gi BRA 15m2 økning i grad av utnytting. Vedtaket begrunnes med at en slik beskjeden utvidelse ikke vil påvirke miljøfaktorer i vesentlig grad”. FUP-sak 1/10: ”Dispensasjon innvilges, da tiltaket ikke kommer i konflikt med natur, miljø og friluftshensyn etter en vurdering foretatt av FUP under befaring 20.10.2009. Vedtaket gis oppsettende virkning til klageadgangen er utprøvd”. Rådmannen anbefaler kommunens faste utvalg for plansaker å ta fylkesmannen i Buskerud klage av 23.02.10 til følge. Klage på utvalgets vedtak i FUP-sak 1/10 av 02.02.10. 2009/1086 Det faste utvalg for plansaker vedtar å legge forslag til detaljreguleringsplan Dyrebu Seterskog, del av GNR 142/2, ut til offentlig ettersyn etter pbl § 12-10. Det forutsettes at reguleringsformål friluftsområde blir oppretthold med unntak av tomt for lager – driftsbygning/garasje. Kart, reguleringsbestemmelser og planbeskrivelse datert 07.01.10. - Planbeskrivelse, forslag til detaljreguleringsplankart (forminsket) og bestemmelser, datert 07.01.10 - Gjeldende reguleringskart (forminsket), vedtatt 14.02.08 Kommunen har mottatt forslag til detaljreguleringsplan for Dyrebu Seterskog, del av GNR 142/2. Tiltakshaver for planarbeidet, Ble Fjellskog, har engasjert Asplan Viak AS til å utføre planarbeidet. Planområdet inngår i «Reguleringsplanen for Nipeto og Gampeflå» som ble vedtatt 14.02.08. Arealet er der satt av til kombinert formål (K2) ”salg og service”, samt LNF-områder. Planområdet er ca 10 daa og ligger ca 6 km fra Blestølen, mellom Kløvnatten og Nedre Nipetovatnet langs hovedvegen ved inngangen til Nipetoområdet. ”Området detaljreguleres for å åpne for bygging av fritidsleiligheter for salg og utleie i tillegg til de opprinnelige formålene bevertning og forretning innenfor salg/serviceområdet på eiendommen. Det åpnes også for muligheten til å ha en bolig for vertsfamilien innenfor dette området. Det omreguleres videre for å gi mulighet til å oppføre et bygg for lagring og oppbevaring av utstyr i forbindelse med anlegging, drifting og vedlikehold av vei, skiløype og infrastruktur i området. På arealet avsatt til bolig/forretning/bevertning/fritidsbebyggelse skal det etableres et helt nytt servicetilbud i området. Området er tenkt å inneholde dagligvareforretning, samt kafé, pub og leiligheter for salg og / eller utleie. Det er i planen lagt til rette for oppføring av en boenhet for en vertsfamilie. Det er tenkt at kafé og dagligvare skal være et permanent tilbud året rundt, og da er man avhengig av å ha en boenhet i tilknytning til funksjonen. En fastboende vil også kunne drifte utleieenhetene på eiendommen på en god måte. Dette vil ytterligere styrke næringsgrunnlaget på eiendommen. Fastboende verter vil være et vesentlig gode for hele området, med et permanent tilbud der det alltid er lys i vinduene. Muligheten til å bygge leiligheter for salg / utleie vil være en økonomisk forutsetning for å kunne bygge servicetilbudet med kafé og butikk. På arealet avsatt til Lager – driftsbygning/garasje er det ønske og behov for oppføring av en bygning til lagring av utstyr og maskiner. Ble Fjellskog har en maskinpark til drift og vedlikehold av veg og skiløype. Maskinene er mindre driftssikre og mer utsatt for skade når de står ute året rundt. Lager av strøsand er også lagret ute i dag. Når det er behov for å strø, må sanden først hakkes løs da den er frossen. Det meste av arbeidet med drift og vedlikehold vinterstid blir betydelig tyngre når alt lagres ute. På bakgrunn av dette, samt et ønske om å lagre materialer på en bedre måte ønsker Ble Fjellskog å oppføre et bygg til lagring av materiale, maskiner og utstyr. Ble Fjellskog skal i lang tid fremover jobbe med anlegging av infrastruktur og veg i området. I dag lagres materialer til dette utendørs, med et estetisk lite heldig resultat. Ved eventuelle skader eller behov for vedlikehold på eksisterende anlegg vinterstid er materialene også vanskelig tilgjengelige. Beliggenheten av området nær hovedveg og ved inngangen til Nipeto, er valgt fordi det er en hensiktsmessig plassering for parkering av tråkkemaskin og brøytemaskin som det trengs lett tilgjengelighet til. På Nipeto er det i dag ikke noe etablert servicetilbud. Det er ca 6 km til Blestølen, som har nærmeste dagligvare/kiosk. I tiden fremover vil det skje en større utvikling av hytter i området Nipeto, og det vil være behov og marked for et serveringssted og en dagligvarebutikk i nærheten. Arealet ligger nært inntil etablert skiløype/rundløype på Nipeto slik at et serveringssted vil bli et attraktivt mål for turgåere hele året. Ble Fjellskog jobber med anlegging av infrastruktur og veg i området, og har ansvaret for drift og vedlikehold av veg og skiløyper. I denne forbindelse er det lagret en del materiale og utstyr utendørs i området. Dette er visuelt rotete og lite heldig i et hytteområde under utvikling. Ble Fjellskog har et samvittighetsfullt forhold til dette og ønsker å få materialer og maskiner inn i et bygg”. Se for øvrig vedlagt planbeskrivelse. Planarbeidet er varslet i Laagendalsposten, og i brev til grunneiere, naboer og berørte myndigheter. Det kom inn tre uttalelser/innspill til varselet: ”Uttalelse til varsel om oppstart av detalj regulering for en eiendom på Nipeto i Flesberg kommune Vi viser til brev av 14. oktober 2009 med varsel om oppstart av arbeid med detaljplan for gnr. 142/2 bnr. 2 på Nipeto på Blefjell i Flesberg kommune. Arealet er i gjeldende reguleringsplan avsatt til spesialområde friluftsområde og kombinert byggeområde salg og service. I kommunedelplanen for Blefjell inngår området i et eksisterende byggeområde for fritidsbebyggelse. Hensikten med planarbeidet er å legge til rette for oppføring av et garasje- og lagerbygg. Det er behov for lagringsplass til løypemaskin og traktor til drift og vedlikehold av veier og løypenett. Bygget skal også ha plass til materiell og utstyr til utbygging av infrastruktur i området. Videre fremkommer det av varselet om oppstart at et område som er regulert til kombinert byggeområde for salg og service, ønskes endret til å også omfatte leiligheter for salg og utleie. Fylkesmannen viser til nasjonale føringer for vassdragsområder og landskap i St. meld. nr. 26 Regjeringens miljøvernpolitikk og rikets miljøtilstand og Den europeiske landskapskonvensjonen som trådte i kraft 1. mars i 2004. Vi viser også til kommunedelplanens føringer for ivaretakelse av grønt struktur, blant annet myrområder, vassdrag, naturlandskap og ferdselskorridorer og forutsetter at disse blir lagt til grunn for planarbeidet. Planarbeidet må ta tilstrekkelig hensyn til grøntstruktur, friluftsliv og naturverdier. Dette innebærer blant annet at den lille dammen med myrområder og bekkedrag må ivaretas uten nye inngrep. Planarbeidet må også legge vekt på landskapsmessige og estetiske forhold. Ny bebyggelse må sikres en utforming som tar hensyn til det sårbare landskapet og den nærliggende hyttebebyggelsen. Til slutt vil vi be om at kommunen nøye vurderer om det er ønskelig å åpne for salg av fritidsleiligheter i et av de få arealene i dette området som er avsatt til et arealbruksformål som kan gi langsiktige inntekter”. Regulantens kommentar til fylkesmannens uttalelse: ”Fylkesmannen i Buskerud: Viser til stortingsmelding nr 26 og landskapsvern-konvensjonen, samt kommunedelplanens føringer for ivaretakelse av grønnstruktur, myrområder med mer. Den lille dammen med myrområder og bekkedrag må ivaretas uten nye inngrep. Planarbeidet må legge vekt på landskapsmessige og estetiske forhold. Ny bebyggelse må sikres utforming som tar hensyn til sårbart landskap og nærliggende hyttebebyggelse. Ber kommunen vurdere om det er ønskelig å åpne for salg av leiligheter. Kommentar: Hensynet til grønnstruktur er ivaretatt ved plassering av lager / driftsbygning. Løyper og stier er i varetatt og det vesentligste av myra opprettholdes. Plassering lavt i terrenget og inn mot kolle er gjort bevisst for å redusere den landskapsmessige virkningen av tiltaket. Muligheten for å selge leiligheter er en økonomisk forutsetning for å kunne bygge ut et servicetilbud i området og bidra til å redusere den økonomiske risikoen ved denne utbyggingen”. Åsne Midtgarden, fester av 142/2 F17 Vedr. mottatt varsel om oppstart av detaljregulering, gnr/bnr 14212 Vedlagt legges kommentar til nabovarsel vedr. redskapshus i dette området, mottatt i sommer. Våre holdninger til å bygge et redskapshus i området som ikke er regulert til byggeaktivitet kommer til uttrykk her. Vi mener et redskapshus ikke bør legges i områder regulert til friluftsområder, men i randsonen av dette området som er regulert til jord og skogbruk, da et redskapsbygg kommer i konflikt med friluftsinteressene. Når det gjelder området regulert til salg og service mener vi at det er sendt ut byggesøknad også på dette (ikke til oss) og at det foreligger kommentarer på dette fra de berørte hytteeierne. Alle kommentarer til sommerens nabovarsler bør etter vår mening sendes Asplan som saksopplysninger til denne detaljreguleringen. Vi antar at både tiltakshaver og Flesberg kommune har kopier av disse. Vi håper med dette at en detaljregulering av dette området tar hensyn til overordnet reguleringsformål, og også søker å ivareta hyttefesternes og allmennhetens interesser Midtgardens kommentar til redskapshus varslet sommeren 2009: ”Vedrørende mottatt nabovarsel gjeldende tiltak på eiendom g.nr 142 b.nr 2 Dyrebu Setskog, Kommentar til selve søknaden: Vi hentet dette varselet 31.07. Varselet er sendt i fellesferien, noe som gir oss liten frist til å komme med merknader. Nabovarselet er dessuten noe mangelfull. Høyder og lengdemål er ikke satt på tegninger eller situasjonskart. Målestokken er satt til 1:100, men det kan se ut som om tegningen er skalert ned til A4 fra A3. Bygget ser derfor mindre ut enn det er (døra måles f.eks. til 1,5 m). Høyden vi regner oss fram til blir derfor minst 7,7 meter på redskapsbygget. Vi antar at bygget er ca 30m x 12m i grunnflate. Dette skulle ha kommet tydelig fram på tegningene. Oppføring av dette redskapsbygget er i strid med gjeldende reguleringsplan og kommunedelplan, da kreves det en dispensasjonssøknad. Dette foreligger ikke. I reguleringsplanen (Fritidsbebyggelse Nipeto og Gampeflå, Blefjell vedtatt 14.08.2008) er områdene rundt hyttene regulert til § 6 FRILUFTSOMRADE (INKLUSIV SKILØYPE): "Innenfor område avsatt til friluftområde er det tillatt å gjøre enkle tiltak for å legge tilrette for gangstier og løyper. Drift av skog innenfor friluftsområdet skal gjennomføres som" parkmessig skjøtsel- snauhogst tillates ikke. I skiløypetraseen kan det gjøres tiltak for å sikre en god løypetrase slik som hogst og terrengbearbeidelser i nødvendig bredde. Løypetraseen som er inntegnet på plankartet kan justeres / fravikes på detalj nivå hvis dette vil gi bedre terrengtilpasning når den opparbeides." Å bygge et redskapsbygg eller noe annet bygg er ikke i tråd med reguleringsplanen. Kommunedelplan Blefjell 2004-2005: § 1.2 Bygningers utforming og terrengbehandling: "All ny bebyggelse skal gis en arkitektonisk sett god utforming, tilpasset tradisjon og/eller eksisterende bebyggelse mht. material og fargebruk, stiluttrykk, vindussetting, byggehøyder med mer, samt tilpasses det landskap den inngår i. Bygningsområdenes naturlige vegetasjon skal så langt mulig bevares" Redskapsboden bryter med dette, da den er veldig mye større enn omkringliggende hytter, og har ingen vinduer. Det er allerede gjort et større inngrep på området redskapsboden er tegnet inn på. For noen år siden ble myra her delvis fylt igjen, og benyttes som vedlagring av Ble Fjellskog. Disse arbeidene ble ikke varslet, selv om inngrepene må være meldepliktige. Dette området ligger for en stor del inne på den tomta vi fester, og vi ble ikke varslet om dette inngrepet. Vår tidligere sommeratkomst til hytta ble med dette ødelagt, og oppfyllingen er skjemmende og dårlig drenert. I tillegg berøres privatrettslige forhold: Festekontrakt: Tegningen viser at redskapsboden ligger inne på den tomten vi fester av Ble Fjellskog, (g.nr.142 b.nr.2. festenr. 17). Festekontrakt (fra 1. januar 1970) I vår festekontrakt står det bl.a. at det kun skal være e t t hus på tomta, at det ikke må drives forretningsvirksomhet og at terrenget rundt hytta skal beholde sin utmarkskarakter i størst mulig grad. Et redskapsbygg som nabovarslet er ikke forenlig med denne kontrakten. Lov om tomtefeste: Vi har vært i kontakt med Tomtefesteforbundet og Norges Hytteforbund. Begge mener at å bygge på festers grunn er i strid med regelverket. Bortfester fraskriver seg rettigheter, ut over det som står i festekontrakten, mot å ta i mot festeavgift for tomta. Oppfyllingen som er fortatt på eiendommen er også i strid med gjeldende lover og regler. Det omsøkte redskapsbygget er i strid med lover og regler, og vi mener kommunen umulig kan gi tillatelse til å bygge det”. Regulantens kommentar til Midtgardens innspill: ”Åsne Midtgarden, hytteeier: Mener redskapshus ikke bør ligge i område regulert til friluftsområder, men i randsone mot jordbruk og skogbruk, et stort bygg er i strid med friluftsinteressene. Redskapsbygg ikke i tråd med gjeldene reguleringsplan. Mener redskapsbygg bryter med kommunedelplan for Blefjell, pkt 1.2 Bygningers utforming og terrengbehandling pga byggets størrelse. Påpeker at bygget ligger på deres festetomt. Viser til andre naboers uttalelse til nabovarsel for salg/servicebygg. Hytteeierne har svært like uttalelser og kommenteres under ett: Størrelsen på bygget på område for bolig/forretning/bevertning/fritidsbebyggelse har samme rammer som i gjeldende reguleringsplan for Nipeto. Innholdet ønskes endret for å ha samme rammer som de andre områdene regulert til salg/service i reguleringsplan for Nipeto. Det er nødvendig å lagre maskiner for løypekjøring og utstyr til brøyting og strøing i området nær skiløypa og veien. Lagring av materialer i bygget er tenkt for å spare omgivelsene for rot. Det er ikke noe alternativ å lagre materialene langt unna. Kostnadene ved anlegg av infrastruktur i området vil bli vesentlig dyrere om man må kjøre lange omveier for å hente materiale. Alternativet er at materialene lagres utvendig slik det er i dag. Med den beliggenheten som er valgt ved inngangen til området unngår man også å få unødig anleggstrafikk lenger inn i området. Vi mener byggets utforming kan forsvares selv om størrelsen på bygget er større enn hyttene i området. Det er lagt stor vekt på arkitektonisk utforming, og forhold mellom lengde, bredde og takvinkel forholder seg til lokal byggeskikk, selv om bygningstypen henspeiler mer på låve enn hytte. Etter at uttalelse til varsel ble mottatt er lagerbygningen flyttet bort fra festetomt”. Jan Gander eier av GNR 142/12: ”Jeg viser til brev fra dere av 14.10.2009, vedr varsel om oppstart av regulering av 142/2 Nipeto Flesberg kommune. Vedlagt oversendes kopi av brev som tidligere er oversendt til Flesberg kommune og til Ble Fjellhus AS. Når det gjelder oppføring av leiligheter gjelder fortsatt alle de punktene som er medtatt i vedlagte brev. I tillegg synes jeg det vil virke temmelig inkonsekvent av kommunen hvis de tillater hytter bygd i den høyden det har er snakk om, da en hytteeier 400 - 500 meter fra dette området ble pålagt å senke en ferdigbygd hytte. Når det gjelder oppføring av garasjebygg/lager er jeg ikke tidligere gjort kjent med dette fra grunneier/utbygger, men jeg har blitt gjort kjent med dette av hyttenaboer. Av estetiske grunner finner jeg det meget betenkelig å byggen et stort garasje/lagerbygg rett ved innfallsporten til en flott friluftsområde. Hvis det ikke er mulig å finne løsninger andre steder tilløypemaskinen, må man vel akseptere at det lages et lite bygg til den som passer inn arkitektonisk og som plasseres mest mulig diskret på området. Lagerbygg for midlertidig lagring av materiell og utstyr skal ikke plasseres midt på et friluftsområde. Jeg forstår behovet for å lagre dette annerledes enn i dag, men dette kan gjøres på egen eiendom godt nede i terrenget nede ved renseanlegget og ikke oppe på fjellet. Jeg tror ikke at noen av disse byggene er i henhold til de retningslinjer og intensjoner som fylkesmannen la til grunn ved siste regulering av området”. Ganders kommentar til nabovarsel sommeren 2009: ”Vedrørende nabovarsel for nybygg på gnr. 142 bnr. 2, Dyrebu Seterskog, Blefjell. Vi viser til mottatt nabovarsel med vedlegg datert 17.7.2009. Til vår store overraskelse så gjaldt ikke nabovarselet et salgs- og servicebygg, men et leilighetskompleks med 14 leiligheter. Fra bestemmelser til reguleringsplan vedtatt i kommunestyret 12,2.08, har vi hentet følgende tekst: "Utnyttelse og byggehøyder i områder for salg og service (K 1 og K2) Det kan oppføres bygninger for salg og service på inntil BYA = 24 % på hver av disse tomtene. Maksimal tillatt høyde til møne er 8 m målt fra ferdig planert terreng. Bebyggelsen skal tilpasses eksisterende terreng og vegetasjon. Byggegrense er 8 m fra senterlinje veg. På K1 er det tillatt at bygningene kan inneholde leiligheter for fritidsformål som kan leies ut eller seksjoneres for salg." Da dette gjelder område K 2, er det er ikke gitt tillatelse til bygging av leiligheter for fritidsformål som kan leies ut eller seksjoneres for salg. Da dette ikke gjelder et salgs- eller servicebygg, regner vi med at det er de vanlige bestemmelsene knyttet til fritidsbygg som gjelder med henhold til utnyttelsesgrad, høyde etc. Vi synes denne type "monumentale" bygg egner seg svært dårlig plassert inn som en fortetning i et gammelt familiehyttefelt. Særlig fordi bygningen vil ligge høyt og åpent plassert i terrenget. Som en apendix kan vi nevne at ved bygging av vår hytte for tre år siden, måtte vi senke standardhøyden på vår Buenhytte, da den første tegningen ikke ble godkjent pga høyden. Denne ligger langt under veien, mens man på oversiden av veien vil bygge to fulle etasjer + hems. Vi vil i henhold til de bestemmelsene som er i den nylig vedtatte reguleringsplanen for området gå mot at denne type leilighetskompleks oppføres på denne tomten. Dette er ikke et salgs- og servicebygg i henhold til bestemmelsene”. Regulantens kommentar til Ganders innspill: ”Jan Gander, hytteeier: Har lagt ved uttalelse til nabovarsel til byggesøknad for leilighetsbygg: Leilighetsbygg er i strid med gjeldende plan for Nipeto. Synes monumentale bygg passer dårlig som fortetting i eksisterende hytteområde. Har selv måttet senke byggehøyde på sin hytte. Lagerbygg: Betenkelig å bygge et stort lagerbygg ved innfallsport til friluftsområde, et lite bygg for løypemaskin kan være akseptabelt hvis det ikke finnes andre steder å lagre den. Lagring av materiell og utstyr skal ikke lagres midt i friluftsområde. Kan lagres på egen eiendom godt nede i terrenget ved renseanlegget”. I gjeldende reguleringsplan (2008) er en del av planarealet regulert til friluftsområde og resten til kombinert formål (K2). ”Utnyttelse og byggehøyder i områder for salg og service (K1 og K2) På K1 er det tillatt at bygningene kan inneholde leiligheter for fritidsformål som kan leies ut eller seksjoneres for salg”. Forslag til ny reguleringsbestemmelse for K2: ”Det kan oppføres bygninger for bolig/forretning/bevertning/fritidsbebyggelse på inntil BYA = 24 % av regulert tomteareal. Bygningene kan inneholde leiligheter for fritidsformål som kan leies ut eller seksjoneres for salg. En enhet kan benyttes som bolig for vertsfamilie som skal drifte servicefunksjonene på eiendommen. Maksimal tillatt høyde til møne er 8 m målt fra ferdig planert terreng. Bebyggelsen skal tilpasses eksisterende terreng og vegetasjon. Byggegrense er 8 m fra senterlinje veg. Det er tillatt med full kjeller under bygning. Parkering for leilighetene kan etableres i kjeller. På arealet er det tillatt å legge til rette for parkering for virksomhetene i bygget. Det skal sikres gode og skjermede uteoppholdsarealer for leilighetene og serveringsstedet”. Det som ikke går til K2 og lager - driftsbygning/garasje er foreslått omregulert til LNF-områder uten grunngiving. Det ble gjennomført en befaring i området i september 2009, med deltakelse av kommunens representanter, tiltakshaver og regulant. Plasseringen av lager – driftsbygning/garasje ble diskutert og sett i forhold til behovet og konsekvensene for omgivelsene. Befaringen fungerte og som oppstartsmøte for planarbeidet. Rådmannen anbefaler kommunens faste utvalg for plansaker å legge detaljregulerings-forslaget ut til offentlig ettersyn (pbl § 12-10). 117/27/0/0 2009/785 Ståle Dokken gis med dette, i medhold av planlovens § 19,2, dispensasjon fra § 4.1 i kommuneplanens bestemmelser for oppføring av bolig på Gnr 117 Bnr 27. Oppføring av bolig skal skje i medhold av § 2,1 i kommuneplanens bestemmelser, for plassering og oppføring av bygg og anlegg i byggeområder, LNF og friluftsområder med mulighet for spredt utbygging. Flesberg kommune kan ikke holdes ansvarlig, dersom det i fremtiden skulle komme frem at det er strålingsfare fra eksisterende høyspentledning, beliggende ovenfor tomta. Selger plikter å gjøre en eventuell kjøper oppmerksom på dette punkt. Fylkesmannen i Buskerud har bedt om å bli orientert om vedtaket. Vedtaket gis derfor oppsettende virkning til klageadgangen er utprøvd. 2 Kartutsnitt. Ståle Dokken eier ovennevnte registreringsnummer, beliggende i Svene. I hht gjeldende kommuneplan er området regulert til LNF område og det er derfor nødvendig med dispensasjon i fra planen for endring av formålet til boligbygging. Han skriver følgende (brevet gjengis i sin helhet): ”Jeg vil med dette søke kommunen om dispensasjon for boligbygging på gårdsnummer 117 bruksnummer 27, som jeg eier. Tomta er på 3251.5 m2 og ligger rett opp for kirka i Svene, ca 1 kilometer fra hovedveien. Jeg fikk denne tomta da mine foreldre overdro Søre Rustand til min søster og svoger. Formålet var at jeg skulle ha mulighet til å bygge bolig på et seinere tidspunkt. Den gang ble det også tatt sandprøver med tanke på kloakk/spredegrøfter. Prøvene viste at det ikke ville by på problemer. På grunn av beliggenheten er det nok behov for eget kloakkanlegg der. Jeg er oppvokst i Svene og har slekt og hytte der, så jeg har tilknytning til bygda. Men jeg jobber og bor i Oslo og det blir for langt å pendle. Det kan bli aktuelt å flytte hjem til Svene når jeg skal pensjonere meg, men det er 17 år fram i tid. Jeg har gjennom slekt mulighet til å kjøpe en ny tomt når det måtte bli aktuelt. Det er derfor ønskelig for meg å selge tomta nå . Etter at jeg ble eier av tomta er området blitt regulert til LNF. Dette er grunnen til at jeg søker dispensasjon for boligformål. Jeg tror en eventuell kjøper først vil være interessert om det er sannsynlig at man får lov å bygge. Jeg har forstått det slik at en eventuell dispensasjon følger søkeren og ikke kan overdras til andre, slik at det vil bli nødvendig med en ny søknad om salg blir gjennomført. Jeg regner likevel med at en eventuell kjøper vil oppleve det tryggere om saken har vært gjennom en behandling i kommune/fylke. Jeg synes også det er ryddig å skissere for beslutningstakerne i kommunen, hva som er min tanke med søknaden. Tomta ligger i et område med spredt bebyggelse. Det er ett nytt boligfelt under utvikling Rustandlia, i nærheten av min tomt. Det går vei inntil tomta. Det er et også et naturlig platå i terrenget, så tomta egner seg for en bolig.” Søknaden har blitt sendt på høring til overordnede forvaltningsorgan, følgende svar har kommet inn: Fylkesmannen i Buskerud, miljøvernavdelingen (gjengis i sin helhet): ”Uttalelse til søknad om dispensasjon for oppføring av bolig i Svene i Flesberg kommune Flesberg kommune har oversendt en søknad om dispensasjon for oppføring av enebolig i Svene. Fylkesmannen anser at søknaden ikke bygger opp under kommuneplanens utbyggingsstrategi og vil være i strid med nasjonale retningslinjer for samordnet areal og transportplanlegging. Vi anser at saken vil kunne skape uheldig presedens og frarår kommunen å gi dispensasjon. Vi viser til kommunens brev av 11. januar 2010 med søknad om dispensasjon for oppføring av enebolig på gnr. 117 bnr. 27 i Svene i Flesberg kommune. Parsellen ligger i LNF-område i kommuneplanen. Her tillates ikke oppført ny boligbebyggelse. Ca 300 m lenger vest er det i kommuneplanen avsatt et stort byggeområde for boliger. I følge kommunens overordnede plan er bygging i dette området forbudt. Kommunen kan bare gi dispensasjon dersom hensynene bak forbudet eller hensynene i lovens formålsbestemmelse ikke blir vesentlig tilsidesatt. I tillegg må fordelene ved å gi dispensasjon være klart større enn ulempene, jf plan- og bygningsloven kap. 19. Fordelene ved en dispensasjon skal primært knyttes til de offentlige hensyn som planen skal ivareta og de formål og hensyn som plan- og bygningsloven fastsetter. Kommunen må ut fra dette foreta en konkret vurdering av saken. Vi ber om at søknaden om oppføring av bolig nøye blir vurdert forhold til tilgjengeligheten til offentlig og privat service, kollektivtrafikk og trygg skolevei. Videre må det legges vekt på ønsket utvikling av bosettingsmønsteret i tråd med intensjonen i kommuneplanens arealdel. Vi viser i denne forbindelse også til de Rikspolitiske retningslinjene for samordnet areal- og transportplanlegging. Her står det blant annet at det skal legges vekt på løsninger som kan gi korte avstander i forhold til daglige gjøremål og effektiv samordning mellom ulike transportmåter Videre står det at det skal tilstrebes klare grenser mellom bebygde områder og LNF-områder. Den omsøkte boligen vil bli liggende for seg selv uten direkte tilknytning til annen boligbebyggelse. Vi viser også til at det i kommuneplanen er avsatt et større areal for boliger i mer direkte tilknytning til Svene tettsted. I forslag til ny kommuneplan er det foreslått enda et nytt boligområde som en utvidelse av tettstedet ca 400 m sørvest for det omsøkte tiltaket. Fylkesmannen vil generelt fraråde at det gjennom dispensasjoner tillates spredt bebyggelse i sonene rundt tettstedene, da dette vil kunne svekke videre utbygging og styrking av tettstedene. Videre må kommunen vurdere boligens lokalisering i forhold til eventuelle natur-, landskaps- og friluftsinteresser tilknyttet området. Fylkesmannen ber om at kommunen legger spesielt vekt på presedensvirkningene av å gi en dispensasjon i denne saken. En eventuell dispensasjon må kunne begrunnes nøye ut fra konkrete forhold i denne aktuelle saken for å unngå at det skapes en uheldig presedens i forhold til tilsvarende saker i det samme området eller i andre områder. En utstrakt dispensasjonspraksis for nye boliger vil være uheldig i forhold til overordnete strategier for utvikling av tettsteder og bosettingsmønster i kommunen. Flere dispensasjoner vil gradvis kunne undergrave bolig- og tettstedsutviklingen som er fastsatt i overordnet plan. Etter ny plan- og bygningslov § 19-2 bør kommunen ikke gi dispensasjon når en direkte berørt statlig eller regional myndighet har uttalt seg negativt om dispensasjonssøknaden.” ”Det søkes som dispensasjon for fradeling av tomt og oppføring av ny bolig. Det opplyses fra søker at han bor og arbeider i Oslo og etter ca. 17 år ønsker å pensjonere seg og å flytte tilbake til Svene. Tomta ligger i et LNF-område i kommuneplanens arealdel hvor det ikke er tillatt å oppføre ny bolig og fritidsbebyggelse, samt utvidelse av slik bebyggelse. Det å innvilge dispensasjon i denne saken er klart i strid med formålet i kommuneplanen. Denne saken behandles etter ny lov og kriteriene for å innvilge dispensasjon er blitt svært strenge. Etter ny plan- og bygningslov kan kommunen bare gi dispensasjon dersom hensynene bak planen eller hensynene bak lovens formålsparagraf blir vesentlig tilsidesatt. I tillegg må fordelene være større enn ulempene. Fradeling eller bygging skal ikke skje i umiddelbar framtid, men etter ca. 17 år. Dersom det innvilges dispensasjon, vil ikke vedtaket bli iverksatt før foreldelsesfristen går ut. I denne saken kan vi ikke se at det foreligger grunnlag for å gi dispensasjon, fordi det strider i mot planen og bygningslovens formålsbestemmelse.” Nord vest for tomten går det en 132 kw høyspentledning. Saksbehandler har vært i kontakt med BE, som eier ledningen, de opplyser at det er en byggeforbudssone/sikkerhetssone på 12,5 meter til hver side fra senter av ledningen. Saksbehandler har i tillegg vært i kontakt med Flesberg Elverk, og fått opplyst i fra begge parter at det er stor usikkerhet rundt problematikken rundt strålingsfaren fra slike ledninger. Det blir også opplyst at om Flesberg kommune gir tillatelse til bygging på tomten og det på ett senere tidspunkt blir konstatert strålingsfare på eiendommen, så må Flesberg kommune bekoste eventuelle sikringer av tomta, dvs legge høyspenten i bakken. Dersom dispensasjon skal gis er det derfor viktig å sikre seg gjennom vedtaks form, at Flesberg kommune holdes skadeløse. Buskerud Fylkeskommune uttaler at ettersom fradeling og bygging ikke skal skje i nær fremtid, men etter 17 år, skal ikke vedtaket iverksetter før foreldelsesfristen går ut etter ca. 17 år. Ettersom Dokken allerede eier tomta, anser rådmannen ikke fylkeskommunens uttalelse til å være relevant for saken. Fylkesmannens miljøvernavdeling uttaler at kommunen må vurdere boligens lokalisering i forhold til eventuelle natur-, landskaps- og friluftsinteresser tilknyttet området. Og at kommunen må legge spesielt vekt på presedensvirkningene av å gi en dispensasjon i denne saken. En eventuell dispensasjon må samtidig kunne begrunnes nøye ut fra konkrete forhold i saken for å unngå at det skapes en uheldig presedens i forhold til tilsvarende saker i det samme området eller i andre områder. Fylkesmannen presiserer at en utstrakt bruk av dispensasjoner for nye boliger vil være uheldig i forhold til overordnete strategier for utvikling av tettsteder og bosettingsmønster i kommunen. Flere dispensasjoner vil gradvis kunne undergrave bolig- og tettstedsutviklingen’ som er fastsatt i overordnet plan. Fylkesmannen opplyser til slutt at etter ny plan- og bygningslov § 19-2 bør kommunen ikke gi dispensasjon når en direkte berørt statlig eller regional myndighet har uttalt seg negativt om dispensasjonssøknaden og de ber om å bli holdt orientert om videre fremdrift i saken. Rådmannen mener at tomten ligger i ei grend med utstrakt spredt boligbygging. I tillegg er det godkjent en reguleringsplan med noen og førti boligtomter like nedenfor. Det er allerede to barnehager i umiddelbar nærhet, samtidig som det er søkt om oppstart av ny privat barnehage i det nye boligfelten nedenfor. De som eventuelt bygger og bosetter seg på omsøkte registreringsnummer vil ha lik tilgjengelighet til offentlige tjenester, som de som bygger i omtalte boligfelt. Bla er det bussholdeplass ved avkjøringen fra Fv 40 og det er gangvei sør til Svene sentrum og nordover til Søre Moen eiendom (tidligere Flesbergheimen). Rådmannen vil derfor mene at en utbygging på tomta ikke vil være i strid med kommunens planlagte bolig- og tettstedsutvikling og at en dispensasjon ikke vil bryte med Pbl kap. 19. Rådmannens bekymring er imidlertid høyspentledningen, som går like ovenfor tomta og vil be om at Fast utvalg for plansaker hensyntar dette i sitt vedtak. Saken legges med dette frem for politisk behandling. 2007/868 Endring av del av reguleringsplan for Rustandlia boligområde, GNR 117/8 og 119/1. Pbl § 12-14 Det faste utvalg for plansaker vedtar å legge forslag til endring av del av reguleringsplanen for Rustandlia boligområde, GNR 117/8 og 119/1 ut til offentlig ettersyn etter pbl § 12-10. Kart, reguleringsbestemmelser og planbeskrivelse datert 05.02.10. - Planbeskrivelse, forslag til reguleringsplankart (forminsket) og bestemmelser, datert 05.02.10 - Gjeldende reguleringskart (forminsket), datert 06.04.08 Kommunen har mottatt forslag til endring av del av reguleringsplanen for Rustandlia boligområde, GNR 117/8 og 119/1. Planendringen utarbeides av ar plan & landskap v/landskapsarkitekt Anne Ribberud, på oppdrag fra tiltakshaver Anita Smalsundmo. ”Planstatus og hensikt med endringen Området omfattes av gjeldende reguleringsplan for Rustandlia, vedtatt 2008. Hensikten med omreguleringen er endring av formål for to tomter (GNR 117/32 og 117/33, tidligere tomt 7 og 9) fra bolig til barnehageformål. Den ene tomta er bebygd og denne boligen vil bli omsøkt bruksendret til barnehage. Planendringen vil vise adkomst og område for parkering til barnehagen. Resterende areal vil benyttes til uteareal. Utgangspunktet for igangsetting av barnehage er å tilrettelegge for inntil 30 barn, (12 i aldersgruppe 0-3 år og 18 i aldersgruppe 4-5 år). Med det arealet som nå omreguleres vil barnehagen ha potensial for videre utbygging i framtida om det skulle være aktuelt på et seinere tidspunkt. Svene har en kommunal barnehage som ikke dekker etterspørselen i området. Det er et stort antall boliger i Svene, mange jobber i Kongsberg det er svært uhensiktsmessig å kjøre barn til Lampeland morgen og ettermiddag. I tillegg til etablerte boliger er det et større antall boligtomter som trolig vil bli bygget ut over tid. Areal, terreng og vegetasjonsforhold Tomtearealet til barnehageformål er til sammen ca 3,2 daa. Dette arealet er svært romslig sett i forhold til kravet til ute områder for barnehager. Området er vest vendt og solrikt og har både flatere partier og mer kupert terreng. Adkomstvegen til de overliggende områdene. Det er et grøntareal mot vegen i bakkant mot øst. En tomannsbolig er bygget på tomt nr 6 i sør. Naboer er kontaktet om tiltaket og vil også få varselbrev. Hovedadkomstveien til området har jevn stigning og det er vesentlig å tilrettelegge for best mulig, avkjørsel til barnehageområdet. Dette forholdet kan avhjelpes ved en utvidet innkjøring til en parkeringsplass med tilstrekkelig areal. Eksisterende garasjer skal bygges om til bod og garderober og etablert adkomstveg til disse vil ikke bli benyttet til parkering. Ny parkeringsplass anlegges ved hovedadkomstvegen. Det er ønske om å tilrettelegge for et tilstrekkelig antall gode parkeringsplasser”. Kunngjøring av oppstart av planarbeidet er varslet i Laagendalsposten i desember 2009. Overordnede myndigheter, naboer og berørte er varslet ved brev i desember 2009. Det er innkommet følgende uttalelse til kunngjøringen fra fylkesmannen i Buskerud. ”Uttalelse til varsel om endring av reguleringsplan for Rustandlia boligområde i Svene i Flesberg kommune Fylkesmannen viser til brev av 21. desember 2009 med varsel om endring av reguleringsplan for Rustandlia boligområde i Svene i Flesberg kommune. Endringen innebærer at to boligtomter omgjøres til barnehageformål. Ved lokalisering av nye barnehager ber Fylkesmannen om at det legges stor vekt på at barna skal få god tilgang til nærliggende natur- og friluftsområder med muligheter for lek og aktivitet. Vi viser til St. meld. nr. 26 (2006-2007) Regjeringens miljøpolitikk og rikets miljøtilstand og St. meld. nr. 39 (2000-2001) Friluftsliv. Videre ber vi om at planleggingen vektlegger prinsippene om en universell utforming. Dette er forhold som det må redegjøres for og som må sikres fulgt opp gjennom reguleringsbestemmelser. Vi viser til Lov om forbud mot diskriminering på grunn av nedsatt funksjonsevne og Regjeringens handlingsplan for økt tilgjengelighet for personer med nedsatt funksjonsevne. Fylkesmannen forutsetter at støymessige forhold ivaretas i tråd med Miljøvern-departementets retningslinje for støy i arealplanlegging T-1442. Eventuelle nødvendige støytiltak må innarbeides i planforslaget. Det er en nasjonal målsetting å få til energi effektive bygningsløsninger, jf. St. meld. nr. 34 (2006-2007) Norsk klima politikk. Et viktig tiltak er å satse på alternative oppvarmingsmåter til strøm, f. eks varmepumpe, fjernvarme eller bioenergi. Ved planlegging for eventuell ny bygningsmasse vil vi be om at kommune og tiltakshaver prøver å legge til rette for dette. Til slutt ber vi om at det legges vekt på en trafikksikker atkomst for gående og syklende, og at behovet for tilretteleggingstiltak for å sikre god tilgjengelighet til kollektive transportmidler blir vurdert. Vi viser til Rikspolitiske retningslinjer for samordnet areal- og transportplanlegging, rundskriv T -5/93, og nasjonale mål for reduksjon i utslipp av klimagasser”. Merknad fra Ber om at det legges vekt på god tilgang til nærliggende natur og friluftsområder. Vektlegging av universell utforming, støy, energieffektive bygningsløsninger og trafikksikker adkomst for gående og syklende og god tilgjengelighet til kollektive transportmidler. Området avsatt til barnehage er romslig sett i forhold til krav til uteoppholdsareal, og det er kort veg til skogen og større naturområder. Ny parkering og adkomst vil gi god tilgjengelighet for funksjonshemmede. Støy er uproblematisk i området – riksvegen er på god avstand. Det er ikke planer om ny bygningsmasse i overskuelig framtid. Busslommer skal etableres ved kryss med riksvegen. Trafikksikkerhet omtales i påfølgende beskrivelse. Fra planbeskrivelsen: ”Utgangspunktet for igangsetting av barnehage er å tilrettelegge for inntil 30 barnehageplasser, (12 i aldersgruppe 0-3 år og 18 i aldersgruppe 4-5 år). Med det arealet som nå omreguleres vil barnehagen ha potensielle for videre utbygging i fremtiden om det skulle være aktuelt på et seinere tidspunkt. Svene har en kommunal barnehage som ikke dekker etterspørselen i området. Det er stort antall boliger i Svene, mange jobber i Kongsberg og det er svært uhensiktsmessig å kjøre barn til Lampeland morgen og ettermiddag. I tillegg til etablerte boliger er det betydelig antall boliger er det et betydelig antall boligtomter som trolig vil bli bygget ut over tid”. Alternativ til nyetablering av barnehager er å bygge ut kommunens egne barnehager i Flesberg, Lampeland og Svene. Avstand fra Svene til Lampeland barnehage er ca 10 km. Det er ikke uhensynsmessig avstand. Rådmannen anbefaler kommunens faste utvalg for plansaker å legge reguleringsforslaget ut til offentlig ettersyn (pbl § 12-10). Forslag til reguleringsplan for fritidsbebyggelse, Søre Solum GNR 9/8. Pbl 27-2 nr 1 Med hjemmel i plan- og bygningslovens § 27-2 nr 1 vedtar kommunestyret i Flesberg reguleringsplan for fritidsbebyggelse, Søre Solum GNR 9/8. Vedtaket i kommunestyret forutsetter at reguleringsplanforslaget endres i samsvar med rådmannens anbefalinger i saksutredningen. Rådmannen gis fullmakt til å gjøre disse endringer. - FUP-sak 44/08 - Forslag til reguleringskart, datert 20.06.09 (forminsket) - Forslag til reguleringsbestemmelser, daterte 25.11.09 - Planbeskrivelse, september 2007 På oppdrag fra grunneiere har ar plan & landskap i samarbeid med Fjellrens AS og ingeniør Marit Kleivedalen utarbeidet reguleringsplanforslaget for del av GNR 9/8, Søre Solum. Planområdet er på nordre Ble og ligger på begge sider av atkomstvegen til Fagerfjellområdet ved Holmevatnet nord for Fagerfjell hotell. Det er ca 1 km til skiheisen på Fagerfjell. Totalt dekker reguleringsplanen ca 984 daa. Området er i kommunedelplanens arealdel vist som område for ny fritidsbebyggelse og LNF-område. Planområdet er ikke tidligere regulert. Kommunens faste utvalg for plansaker vedtok å legge reguleringsforslaget ut til offentlig ettersyn (pbl § 27-1 nr 2) i møte den 01.07.08, som FUP-sak 44/08: ”Det faste utvalg for plansaker vedtar å legge reguleringsplan for fritidsbebyggelse Søre Solum på Ble GNR 9/8 ut til offentlig ettersyn etter pbl § 27-1 nr 2. Før offentlig ettersyn skal planbestemmelsene harmoniseres med planbestemmelser i tilsvarende reguleringsplaner nylig vedtatte av kommunestyret. Planforslaget skal være bearbeidet i samsvar med sakens avsnitt «Vurdering av planforslaget». BRA endres til BYA”. Offentlig ettersyn ble kunngjort i Lp og på kommunens nettsider. Fylkesmannen i Buskerud, Buskerud fylkeskommune, NVE, samt berørte rettighetshavere ble tilskrevet om offentlig ettersyn. Frist for uttalelse ble satt til 12.11.08. Mottatte uttalelser til reguleringsforslaget. Buskerud fylkeskommune – 28.10.08 ”Søre Solum - gnr 9 bnr 8 i Flesberg kommune - reguleringsplan til offentlig ettersyn Buskerud fylkeskommune har mottatt reguleringsplan for gbnr. 9/8 i Flesberg kommune til offentlig ettersyn i henhold til plan- og bygningslovens § 27-1. Hensikten med planen er å legge til rette for fritidsbebyggelse på nordre Ble, på begge sider av vegen til Fagerfjellområdet. I følge saksopplysningene er så godt som all bebyggelse i tråd med kommunedelplan for Blefjell. Arealet på 984 dekar er tidligere uregulert, men innbefatter seks eksisterende hytter. I tillegg planlegges det mellom 38 og 41 nye hytter med atkomst og friluftsområder. Vi vurderer planforslagets hovedtrekk som gode. Det vurderes som riktig at det høyest utnyttede byggeområdet lokaliseres nærmest Fagerfjell. I svar på varslet planarbeid mente vi at hyttene lengst ned mot Holmevatnet burde trekkes lengst mulig unna vannkanten. Det er positivt at det opprettholdes 75 meters byggeforbudssone mot vann og vassdrag. Det er også bra at skiløypene er markert i plankartet. I forhold til høyspenningsanlegget kan en spørre seg om det er optimalt å plassere hytter tett innpå høyspentlinjene. Tomt 109, 111 og 116 blir noe påvirket. Det er mulig at strålingsfaren i dette tilfellet er begrenset. For mange vil imidlertid det estetiske også spille en rolle for attraktiviteten. Vi vil minne om at energiløsninger også bør være et vurderingskriterium. Energiforbruket bør holdes lavest mulig og at energien bør være av riktig type. Krav til ekstra isolasjon tilsvarende krav til boliger, vil f.eks. kunne redusere energibehovet betydelig. Valg av oppvarmingsutrusting og energitype vil også være viktig. Standard og bruksmønster for hyttene vil gi rammer for hva som er det beste. Generelt er det ønskelig å ha lavt elektrisk effektuttak pr hytte (effektbegrensing). Hytta kan da forsynes med elektrisitet for teknisk bruk og for grunnvarme sammen med annen varmekilde som peIletskamin, ved eller gass for å ta spisslast ved oppvarming før besøk og under bruk. Ovennevnte planområde er tidligere registrert av oss, se brev av 04.09.07. Da det ikke ble funnet automatisk fredete eller nyere tids kulturminner, har vi ingen merknader til reguleringsplanen. Det bør likevel framgå av kommunens vedtak at dersom det under anleggsarbeide skulle framkomme automatisk fredete kulturminner, må arbeide straks stanses og utviklingsavdelingen i fylkeskommunen varsles, jf. kulturminneloven § 8, 2. ledd”. Fylkesmannen i Buskerud – 07.11.08 ”Innsigelse til forslag til reguleringsplan for Søre Solum på nordre Ble i Flesberg kommune Flesberg kommune har oversendt et forslag til reguleringsplan for Søre Solum på Blefjell. Hytteområdet ligger ved Holmevatn, i et område som har stor verdi for allmenne natur- og friluftsinteresser. Fylkesmannen ser det som positivt at planforslaget ivaretar viktige grøntstrukturer som vil gi kvaliteter både for hyttebeboere og allmennheten. I deler av planområdet er det imidlertid lagt opp til en utbygging som vil få uheldige virkninger for landskapet, i nærheten av vann og vassdrag. Fylkesmannens miljøvernavdeling har derfor innsigelse til enkelte deler av planen der hensynet til vassdragsnære arealer i større grad bør prioriteres. Fylkesmannen viser til kommunens brev av 27. september 2009 med forslag til reguleringsplan for Søre Solum, gnr. 9 bnr. 8, på nordre Ble i Flesberg kommune. Vi viser også til vår uttalelse av 7. februar 2007 i forbindelse med varsel om oppstart av planarbeidet. Planforslaget åpner for 29 nye enkelttomter, 3 tuntomter og et areal for leiligheter/tette tunløsninger. Arealbruken er i hovedsak i tråd med kommunedelplanen for Blefjell. Søre Solum ligger ved Holmevannet, i nærheten av Fagerfjell turistsenter og skisenter. Dette er en av hovedatkomstene til Nordre Blefjell, og har stor verdi for allmenne natur- og friluftsinteresser. Nærheten til større og mindre vann og vassdrag gjør også at området har særlige kvaliteter når det gjelder landskapsopplevelse og friluftsliv. Det er en viktig del av den nasjonale miljøpolitikken å sikre miljøverdier og friluftsliv i vassdragsnaturen og bidra til bevaring av vassdragslandskapet som en ressurs for friluftsliv og biologisk mangfold. Fylkesmannen viser i denne forbindelse til St.meld. nr. 26 (2006-2007) om Regjeringens miljøpolitikk og rikets miljøtilstand, og den Europeiske landskapskonvensjonen som Norge har sluttet seg til. Fylkesmannen ser det som positivt at planforslaget i stor grad følger opp kommunedelplanens føringer for ivaretakeIse av grøntstrukturer. Planforslaget sikrer på denne måten en rekke viktige kvaliteter, både for eksisterende og nye hytter og for allmennheten. Når det gjelder landskapsmessige forhold vil Fylkesmannen peke på at delområde 1 ligger ute på en odde der det i dag kun ligger en eksisterende hytte. Her vil atkomstveien og flere av de nye tomtene ligge inneklemt mellom myrområdet og byggeforbudssonen mot Holmevannet. Dette er områder som etter vår oppfatning ikke bør deles opp av nye inngrep, men som bør videreføres som friluftsområder og områder av verdi for vassdragslandskap og natur. Et par av tomtene fremstår også som vanskelige å bebygge på grunn av det svært begrensete arealet mellom byggeforbudssonen langs vannet og byggegrensen langs veien. Tomt 105-108 med atkomstvei bør derfor tas ut av planforslaget eller flyttes. Tomt 117 og 118 i delområde 2 er plassert i et slakt område som går ned mot Holmevatn og har sammenheng med en markert grøntkorridor som går vestover. Dette er et av de få gjenværende ubebygde områdene i denne delen av Blefjell hvor det kan sikres en sammenhengende grøntkorridor mellom vannene og fjellet. Fylkesmannen viser i denne forbindelse til våre tidligere inn spill til kommunedelplanen for Blefjell, hvor dette er særlig nevnt. Hvis denne grønt strukturen blir opprettholdt uten hyttebygging er det viktig at det sikres en rekkefølgebestemmelse om at masseuttaket skal istandsettes som en forutsetning for videre hyttebygging i andre deler av området. Syd for del område 2 er det regulert en veg som går ned mot Holmevatn, og som ligger innenfor byggeforbudssonen. Fylkesmannen stiller spørsmål ved hvilken funksjon denne veien ned til vannet er tenkt å ha. Hvis det ikke foreligger et reelt behov for denne vegen for allmenne eller private interesser bør den tas ut av planen. På plankartet er det tegnet inn en byggegrense på 75 meters langs Holmevannet, men denne grensen er ikke vist i tegnforklaringen som et symbol med juridisk virkning for arealbruken. Fylkesmannen ber om at dette blir rettet opp i den videre behandlingen av planen. Fylkesmannen forutsetter at byggeforbudet langs vann og vassdrag også gjelder for bebyggelse i 75 metersbeltet langs tjernet i delområde 3. Dette innebærer at tomt nr. 130 må fjernes eller flyttes. Bestemmelsen om utvidelse av eksisterende hytter bør endres slik at den også gjøres gjeldende for hyttene i 50-metersbeltet ved dette tjernet. Fylkesmannen har i forbindelse med rulleringen av kommuneplanen for Flesberg spilt inn at det er ønskelig med 100 meters byggegrense mot innsjøer. De ovennevnte forslag til endringer er i tråd med stadig sterkere nasjonale føringer for forvaltningen av områder langs innlandsvassdrag. I Fylkesmannens tildelingsbrev for 2008 fra overordnete miljøvernmyndigheter står det at Fylkesmannen skal se til at kommunene sikrer miljøverdier og friluftsliv i vassdragsnaturen gjennom innføring av byggeforbud langs vassdrag. Vi kan ikke se at planforslaget er i vesentlig konflikt med landbruksinteresser av nasjonal eller regional karakter. Fylkesmannens miljøvernavdeling har innsigelse til enkelte forhold der hensynet til vassdragsnære arealer ikke i tilstrekkelig grad anses å være ivaretatt i tråd med nasjonale føringer. Dette gjelder tomt 105-108 med atkomstvei, tomt 117, 118 og 130, samt veien ned til vannet syd for masseuttaket. Videre har vi innsigelse til manglende bestemmelser som begrenser mulighetene for utvidelse av eksisterende hytter i 50-metersbeltet rundt dammen i del område 3”. Fylkesmannen i Buskerud- 19.10.09: ”Innsigelse til forslag til reguleringsplan for Søre Solum på Blefjell i Flesberg kommune Flesberg kommune har oversendt et revidert forslag til reguleringsplan for Søre Solum på Blefjell. Fylkesmannens miljøvernavdeling har tidligere fremmet innsigelse til deler av planforslaget av hensyn til landskap og vassdragsinteresser. Fylkesmannen anbefaler fortsatt endringer i planen for at i større grad ivareta viktig grøntstruktur. Miljøvernavdelingen har innsigelse til forslaget til bestemmelser om utvidelse av eksisterende hytter langs vassdrag. Fylkesmannen viser til kommunens brev av 13. september 2009 med revidert forslag til reguleringsplan for Søre Solum, gnr. 9 bnr. 8, på nordre Ble i Flesberg kommune. Fylkesmannen har i brev av 7. november 2008 vist til at hytteområdet ligger ved Holmevatnet, i et område som har stor verdi for allmenne natur- og friluftsinteresser. Fylkesmannens miljøvernavdeling fremmet innsigelse til deler av et tidligere planforslag av hensyn til av landskap og allmenne friluftsinteresser i vassdragsnære arealer. Det ble også fremmet innsigelse på grunn av manglende bestemmelser som begrenser mulighetene for utvidelse av eksisterende hytter i 50-metersbeltet rundt dammen i del område 3. I det reviderte forslaget er det foreslått å fjerne to tomter, flytte en tomt og ta ut en vei ned til vannet. Ellers er det fra tiltakshavers side argumentert med at øvrige tomter ønskes videreført. Det er en viktig del av den nasjonale miljøpolitikken å sikre miljøverdier og friluftsliv i vassdragsnaturen og bidra til bevaring av vassdragslandskapet som en ressurs for friluftsliv og biologisk mangfold. Fylkesmannen viser i denne forbindelse til St.meld. nr. 26 (2006-2007) Regjeringens miljøpolitikk og rikets miljøtilstand, og den Europeiske landskapskonvensjonen som Norge har sluttet seg til. I del område 1 på odden anser Fylkesmannen at det er uheldig å lokalisere nye hytter inneklemt mellom myrområdet og byggeforbudssonen mot Holmevannet. Selv om kommunen har tatt to tomter ut av planforslaget, vil vi fortsatt anbefale at også tomt 105 og 106 med vei tas ut. Miljøvernavdelingen har imidlertid ikke lenger innsigelse til disse tomtene. Flere tomter i delområde 2 vil berøre en av de få sammenhengende grøntkorridorene mellom vannene og fjellet i denne delen av Blefjell. Vi vil derfor fortsatt anbefale at tomt 117 og 118 tas ut og at det utarbeides en rekkefølgebestemmelse om at masseuttaket skal istandsettes som en forutsetning for videre hyttebygging i andre deler av området. Miljøvernavdelingen har ikke lenger innsigelse til disse tomtene. Bestemmelsen om utvidelse av eksisterende hytter i 50-metersbeltet langs Holmevatnet er foreslått endret. Høringsforslaget åpnet kun for utvidelse av hytter med 15 m2 i forbindelse med tilknytning til felles vann- og avløpsløsninger. I det reviderte forslaget er det foreslått at det langs Holmevatnet tillates maksimalt 115 m2 hvorav hovedbygningen ikke skal overstige 100 m2. Samme begrensning er innarbeidet i 20-metersbeltet mot mindre vann og bekker. Det nye forslaget åpner med dette for hytteutvidelser uavhengig av tilknytning til vann og avløpsløsninger. Fylkesmannen viser til at det langs vassdragene ikke er ønskelig med en slik generell bestemmelse og ber om at tidligere forslag knyttet til vann- og avløpsløsninger videreføres. Det bør også fastsettes at eventuelle tilbygg skal søkes lokalisert på baksiden av bygningene i forhold til vassdraget. Vi anser også at forslaget om en sone på 20 m rundt dammen er for lite og ber om at sonen utvides til 50 m. Fylkesmannens miljøvernavdeling har innsigelse til forslaget til bestemmelser om hytteutvidelser. Vi er innstilt på å trekke innsigelsen dersom ovennevnte endringer innarbeides. Veien innenfor byggeforbudssonen ved masseuttaket ved delområde 2 er foreslått tatt ut i det reviderte planforslaget. Tomt 130 innenfor byggeforbudssonen langs dammen i delområde 3 er foreslått flyttet slik at byggeforbudssonen ivaretas. Fylkesmannens miljøvernavdeling har derfor ikke lenger innsigelse til disse delene av planforslaget. Fylkesmannen vil fortsatt anbefale at tomt 117 og 118 ved masseuttaket tas ut av hensyn til grøntkorridoren mellom vannet og fjellet. Videre anbefaler vi at tomt 105 og 106 med vei tas ut av hensyn til grøntstrukturen langs vannet. Fylkesmannens miljøvernavdeling har innsigelse til utformingen av bestemmelsene om utvidelse av eksisterende hytter langs vassdrag. Vi viser til nasjonale føringer for landskap og vassdragsområder”. Fylkesmannen i Buskerud – 18.01.10: ”Miljøvernavdelingen trekker innsigelsen til reguleringsplan for Søre Solum på Blefjell i Flesberg kommune Fylkesmannen viser til kommunens brev av 14. desember 2009 med revidert forslag til reguleringsplan for Søre Solum, gnr. 9 bnr 8, på nordre Ble i Flesberg kommune. Fylkesmannens miljøvernavdeling har i brev av 7. november 2008 fremmet innsigelse til deler av et tidligere planforslag av hensyn til av landskap og allmenne friluftsinteresser i vassdragsnære arealer. Vi hadde også innsigelse på grunn av mangelfulle bestemmelser som begrenset utvidelse av eksisterende hytter langs en dam. Kommunen oversendte den 13. september 2009 et revidert forslag til reguleringsplan. I forslaget ble det foreslått å fjerne to tomter, flytte en tomt og ta ut en vei ned til vannet. I brev av 19. oktober 2009 har miljøvernavdelingen fortsatt innsigelse til bestemmelsen om utvidelse av eksisterende hytter langs vassdrag. I kommunens oversendelse av 14. desember 2009 er det foreslått en revidert reguleringsbestemmelse der mulighetene for hytteutvidelser langs Holmevannet og dammen begrenses til tilbygg på inntil BYA =15 m2 for å kunne knytte seg til felles vann- og avløpsledninger. Miljøvernavdelingen finner grunnlag for å trekke innsigelsen ut fra det reviderte forslaget til bestemmelse om hytteutvidelser. Vi anser at bestemmelsen i tilstrekkelig grad ivaretar nasjonale føringer for landskap og vassdragsområder. Fylkesmannen vil imidlertid fortsatt anbefale at det ikke lokaliseres nye hytter mellom myrområdet og byggeforbudssonen mot Holmevannet i delområde 1. Videre anbefaler vi at tomt 117 og 118 ved masseuttaket tas ut av hensyn til ivaretakelse av en av de få sammenhengende grøntkorridorene mellom vannene og fjellet i denne delen av Blefjell”. Fylkesmannen har trukket innsigelsen. Rådmannen anbefaler kommunens faste utvalg for plansaker å forelegge reguleringsforslaget for kommunestyret til vedtak etter plan- og bygningslovens § 27-2 nr 1. Vedtaket i kommunestyret forutsetter følgende endringer i reguleringsplanforslaget: § Tomt 117 og 118 ved masseuttaket tas ut av hensyn til grøntkorridoren mellom vannet og fjellet. § Tomt 105 og 106 med veg tas ut av hensyn til grøntstrukturen langs vannet.


Litteraturåret 1494 – Wikipedia Litteraturåret 1494 Litteraturåret 1494 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1494. Utdypende artikkel: Lyrikkåret 1494 5. november - Hans Sachs, tysk skomaker, poet, dramatiker og mestersanger (død 1576) 1483 eller 1494: François Rabelais, fransk forfatter og humanist (død 1553) Jacopo da Diacceto, italiensk lærd og forfatter (født 1430) (død 1522) Cristóbal de Molina el almagrista, spansk munk og forfatter (død 1580) ca. 1494 - Pierre Attaingnant, fransk musikkforlegger, boktrykker, bokhandler og komponist (død ca. 1552) 4. februar - Jurij Drohobyč, ukrainsk filosof, astrolog og forfatter (født 1450) 29. september Angelo Poliziano, italiensk humanist, poet, dramatiker og forfatter (født 1454) Giosafat Barbaro, venetiansk forfatter av reiseskildringer (født 1413) Isaac ben Moses Arama, spansk rabbiner, forfatter og filosof (født ca. 1420) Giorgio Merula, italiensk filolog, historiker og humanist (født 1430) 1492–1494 – George Eliots roman Romola (1862–1863) er satt til denne perioden. (1483/1494-1553) Hentet fra «https://no.wikipedia.org/w/index.php?title=Litteraturåret_1494&oldid=14807990»


Comeback for solo-Harket - NRK Kultur og underholdning - Nyheter og aktuelt stoff Comeback for solo-Harket Årets Nobelkonsert blir første anledning til å høre Morten Harket synge live fra sin kommende soloplate. Morten Harket er tilbake som soloartist. Du får se ham live under årets Fredspriskonsert på NRK1. 14.11.2007, kl. 12.34 Skuespilleren Uma Thurman skal være konferansier for Nobel-konserten i Oslo Spektrum 11. desember... Dette er Nobelprisen Se bilder: Nobelkonserten, 2005! Tirsdag 11. desember skal årets vinnere av Nobels Fredspris hylles i Oslo Spektrum. Konserten vil bli sendt direkte i NRK1 klokka 19.55 og verter for kvelden blir Hollywood-tøffingene Uma Thurman og Tommy Lee Jones. Norges største konsertbegivenhet Konserten overføres forøvrig direkte til flere enn 100 land, og må ansees for å være Norges største konsertbegivenhet, sett i forhold til hvor mange som ser den. ... sammen med Tommy Lee Jones. Konserten når mellom 300 og 400 millioner husstander over hele verden gjennom redigerte opptak i løpet av høsten og vinteren. Skuespilleren Uma Thurman har kanskje de siste årene vært mest kjent for sin innsats i Quentin Tarrantinos «Kill Bill» og «Pulp Fiction». Live for første gang Det største norske trekkplasteret denne kvelden blir imidlertid a-ha-vokalist Morten Harkets opptreden. Han skal nemlig synge live fra sin kommende soloplate for første gang. Alicia Keys skal synge for Fredsprisvinnerne... Det er hele 12 år siden sist Harket ga ut et soloalbum, da han kom med plata «Wild Seed» i 1995. Men på nyåret kommer plata «Letter from Egypt». Denne uka går startskuddet for lanseringen av hans nye plate under en delfinale i Idol. «Letter from Egypt» - Vi starter lanseringen av Morten Harkets nye solo-single «Movies», som er i salg mandag 19. november. Det er første smakebit fra det kommende albumet «Letter from Egypt», som slippes tidlig neste år, forteller markedssjef Morten Jensen hos Universal Music til FaroJournalen. ... og det skal også Annie Lennox. - Jeg følte med en gang at det var «min» låt. Uten at jeg tenkte at jeg skulle gjøre noe med den. Derimot dro jeg rett hjem og skrev «A Kind Of Christmas Card» som respons. Under arbeidet med dette nye albumet dukket «Movies» opp igjen. Jeg tok kontakt med gutta i bandet og spurte om ikke jeg skulle ta tak i den, sier Harket i en pressemelding. Gjør ære på klimavarslere Nobelkonserten skal gjøre ære på årets vinnere av Nobels fredspris, Al Gore og FNs klimapanel. «Nobels fredspris for 2007 skal deles i to like deler mellom Intergovernmental Panel on Climate Change ( IPCC) og Albert Arnold ( AL) Gore Jr for deres innsats for å skape og spre større kunnskap om menneskeskapte klimaendringer og for å legge grunnlag for de tiltakene som kreves for å motvirke disse endringene,» het det i begrunnelsen. Som vanlig har også en rekke internasjonale artister har takket ja til å delta i konserten. Disse opptrer forøvrig:


KONKURRANSE: Julekonkurranse 2006 - luke 20 - Gamer.no Julekonkurranse 2006 - luke 20 I dagens, og årets tyvende luke i julekonkurransen, ligger Xbox 360-versjonen F.E.A.R. – et av årets kanskje skumleste og beste konsollspill, som vår anmelder roste opp i skyene med sin 9 av 10-anmeldelse. F.E.A.R. står for "First Encounter Assault Recon", og er navnet på den topphemmelige organisasjonen du er en del av. Denne organisasjonen spesialiserer seg på å kjempe mot paranormale trusler, og det er nettopp det verden står overfor nå. Du leder en gruppe menn som må inn i et farlig område, finne ut hva som skjer, og ordne opp i sakene. Dette er du velegnet til, for karakteren din har fått evnene sine oppgradert, slik at han i praksis kan kalles et levende våpen. Et spennende element med F.E.A.R. er at handlingen foregår over omtrent 12 timer i sanntid. Alt foregår i og rundt en enkelt by (både innendørs og utendørs), og variasjon er et nøkkelord her. Sammen med dette utsøkte Xbox 360-spillet, kan du vinne en eksklusiv frontplate til konsollen. Interessert? Da må du være over 18 år, og svare korrekt på følgende spørsmål: I forkant av utgivelsen av F.E.A.R. ble det laget en viral markedsføringskampanje. Hva het denne? Denne konkurransen kan besvares helt til midnatt. Vinneren blir kontaktet på e-post, og annonsert i egen ukentlig artikkel på Gamer.no. Vi ønsker alle deltakere lykke til! Utvikler: Sierra Studios