text: Her er nye GL-klasse fra Mercedes - DinSide DATASurfometeretBeste PC-tilbudGratisprogrammerSlik gj�r du detAnbefalte produkterFredagshumorREISEValutakalkulatorUniversalomregnerLandnummer - telefonNår er det skoleferie?KlimaguideVaksineguideFinn billigste reiseforsikringMOTORFinn billigste vinterdekkHva er bilen verdt?Hva koster firmabilen?MotorvideoerBilfinansieringImportkalkulatorPrisen for baksetetPromillekalkulatorPris for omregistreringDrivstoffkalkulatorSjekk heftelserSjekk neste EU-kontrollFotoboks-oversiktenFinn billigste bilforsikringBOLIGHva er boligen verdt?BoligplanleggerBolig-ABCEie eller leie?Hva kan du låne?Bolig til barnaBilligste boliglånLønner det seg å gjøre det selv?LeiekontraktHva koster det å ha hytte?Bygge utleie i kjeller?StrømpriserVarmtvannsforbrukVarmepumpekalkulatorHva er hytten verdt?Finn billigste innboforsikringFinn billigste husforsikring�KONOMI & JOBBNetthandelskalkulatorSparing - best renteBetalingsplanleggerFinn effektiv rentePris på kredittkjøpFinn billigste mobilabonnementMobilskattMomskalkulatorPensjonskalkulatorTerminbeløp ved renteendringSett opp budsjettSkattekalkulatorSløsekalkulatorPartykalkulatorFinn billigste innboforsikringFinn billigste husforsikringFinn billigste bilforsikringFinn billigste reiseforsikringFinn billigste forsikringspakkeRegn ut BMIForbrenningskalkisLommelegen svarerDrikker du mer enn snittet?BarnevaksinerTrim på jobben Verkt�y Sløse-kalkulatorTør du sjekke? ForbrukslånHva koster det egentlig? StrømvalgetFinn billigste str�mAnnonse Bestill pr�vekj�ring NYE MERCESES GL-klasse. Dette er interi�ret i nye GL 350 Bluetec; her forenes luksusbilens og terrengbilens egenskaper. Terrengpakken gj�r det mulig � velge mellom seks forskjellige kj�reprogrammer. Her er l�sbart midtdifferensial og lavgirserie og bakkeklaringen kan heves til 28 centimeter. Her er nye GL-klasse fra Mercedes Bilen vi kalte "business-tank" da den ble lansert erstattes nå, seks år senere, av noe enda mer gedigent. Av Knut Moberg Fredag 13.04.12 kl 06:00 Kontakt redaksjonen DinSide En gang gikk vi rundt og trodde at Mercedes skulle erstatte sin ærverdige G-klasse (Geländewagen) med en helt ny modell. Vi trodde det skulle bli nye GL. Så feil kan man ta. Ikke Hemsedal/Geiloposør-favoritt For GL, da den dukket opp for lenge siden - helt tilbake i 2006 - erstattet ikke noen modell. Den overbød alt annet som fantes av luksus-SUV-er og satte Audi Q7 i skyggen med sin mer "ærlige og ekte" terrengbilfremtoning. En fremtoning som gjorde at bilen slapp å fremstå som vulgær, noe de få konkurrentene rett som det var ble beskyldt for å være. Kort og godt: Mercedes GL ville ikke være noen posør-bil, men en bil for bemidlede kjennere som visste hva de ville ha. Les her: TEST av bissnisstanks fra Mercedes! Slik skapte Mercedes GL på en måte sin egen nisje innen nisjen, og det er denne som nå søkes stadfestet og beriket med en helt ny generasjon. En del observatører mente forrige gang at siden de var så godt i gang, kunne de gjort enda mer ut av GL-klassen. Det er det de nå har gjort. Dette er ingen SUV-enes Maybach, men ganske sikkert SUV-enes S-klasse. Dette går da også tydelig frem av pressemeldingen fra Mercedes. Eksteriørbilder: All tilgjengelig hi-tec Det understrekes nemlig, før all annen informasjon, at nye GL er tilgjengelig med alt som nå finnes av førerassistanse hos Mercedes - og det vil ikke si så lite. Her listes opp Steer control, load recognition, collision prevention system, active lane keeping system, blind spot assist, parking package, attention assist, 360 bird's eye view, intelligent lighting og active bonnet - for å nevne de mest fremtredende. Bilen som ordner alt for deg? I praksis betyr dette at bilen ikke bare kan "se" alt som foregår på alle kanter. Den assisterer også føreren på en rekke ulike områder. Ved å hjelpe til med styring eller nedbremsing i kritiske situasjoner, ved å hjelpe til med, eller helt overta, parkeringen, ved å se og oppdage farlige situasjoner og gjøre alt for å hindre kollisjon samtidig som beskyttelssystemene inne i bilen aktiveres, og ved å minimere konsekvensene i tilfelle påkjørsel av en fotgjenger eller syklist. Sistnevnte punkt er for øvrig ikke Mercedes' sterke side enn så lenge, da andre produsenter - med Volvo i spissen - har utviklet såkalte "city safe" systemer for å unngå påkjørsler. Allikevel: Det er en temmelig imponerende tirade. Nye Mercedes ML ble lansert i fjor - les om den her Større og gjerrigere Men hva så med selve bilen - som bil? Jo, GL er blitt enda mer GL. Den er større (512 centimeter lang) og er en fullverdig syvseter. Vi synes også den ser en god del tøffere ut. Dog må vi merke oss at bilen på bildene er utstyrt med AMG styling-pakke, blant annet med 21-tomsfelger istedet for 18-toms som er standard. Videre skal nye GL-klasse ha ytterligere forbedret terrengkapasitet og i tråd med tidens krav er den blitt både mer motorsterk og mer nøysom og renslig. Dette har både med vektreduksjon og med effektivisering av motorteknologi å gjøre. Eksempelvis hevder Mercedes at nye GL 350 Bluetec 4matic greier seg med 0,74 liter diesel per mil, hvilket betyr en reduksjon på 20 prosent sammenlignet med forgjengeren. Neste generasjon diesel Forgjengeren hadde for øvrig en makseffekt på 211 hestekrefter mot nykommerens 258 hester, og dreiemomentet kulminerte ved 540 newtonmeter mens den nye kan skilte med 620. I tillegg skal nye GL tilfredsstille de fremtidige strenge utslippskravene EU6 for dieselmotorer, som vil gjelde fra 2014. Dette innebærer kraftig reduserte utslipp av NOx og partikler, og fordrer tilsetning av AdBlue. Amerika først! Nye GL-klasse vises på bilutstillingen i New York og kan ventes hit over sommeren. Under millionen kommer den neppe til å koste, tross redusert vekt og utslipp. Bilen produseres for øvrig i USA og det er det en grunn til, selvfølgelig. I Norge er det blitt solgt noen titalls GL i alt - for en stor del takket være at den kan fås på grønne skilter. Og i statene? 27.000 biler - bare i 2011!


source: CulturaX

text: «Ny strategi for kloakk og avløp i Ålesund» - smp.no/meninger – Debatt Ålesund, Sunnmøre og Nordvestlandet. Bærekraftig: Kronikkforfatteren mener det bør utarbeides en overordnet plan for langsiktig bærekraftig løsning på avløpsområdet. Bildet er fra Kvasneset. Foto: Norge i bilder Skrevet av Per Gunnar Stoknes Ålesund Publisert: 19 juli 2021 09:11 Sist oppdatert: 19 juli 2021 09:11 I dag importeres my av råvarene/maten vår, og blir produsert industrielt i store og mindre enheter. Vi konsumerer næringsstoffer og lar restene gå ut i kloakken. Her blir den blandet med overvann og sendt ut i fjordene våre, forbrent eller den blir deponert – i tråd med tradisjonell lineær økonomi. Vi forbruker jordens ressurser og deponerer næringsstoffene i overskuddet, mens energien slippes ut i det fri. Dette systemet er ikke bærekraftig og må endres – med høy prioritet. Fra overordnede instanser (FN, EU, stat og fylke) blir dette klima- og miljøområdet høyt prioritert og nye krav til omstilling kommer i rask rekkefølge. Avløpsslammet skal gå til energi- og næringsstoff- gjenvinning (biogass/hydrogen og kompost/gjødsel). Kommunene her er, så vidt vites, ikke kommet stort lenger enn til å hente inn konsulentrapporter på problemstillinger som kommunene tidligere har definert. Sula og gamle Ålesund har etter mange års arbeid kommet frem til at slammet fra noen av kommunenes avløp kan behandles i et sekundærrenseanlegg på Kvasneset, og så slippe restslam ut i Storfjorden. Det har vært lite fokus på de såkalte råtnetankene i anlegget, men det antas at dette skal bli et biogassanlegg. Hva som skal gjøres med råtneresten (bioresten) – om fast stoff fra disse skal separeres ut, eller om alt skal sendes til resipient (Storfjorden), har ikke kommet fram i media. Bortsett fra at restorganisk stoff ikke bør forurense fjordsystemene våre, vil fokuset i denne artikkelen være på gjenvinning og verdiskaping. Flere avløp Nye Ålesund omfatter, etter utvidelsen, mange flere avløp med utilfredsstillende primær-renseanlegg enn de som er øremerket for Kvasnes-anlegget. Det vites ikke om der foreligger noen plan for oppgradering av disse. Avløpsproblematikken er et komplekst fagområde med mange muligheter. Her gjøres mye forskning og utvikling som det er verdt å se nærmere på, og vårt geografiske fjord- og øyrike er spesielt og gir mange utfordringer og muligheter til en framtidsrettet logistikk for behandling av avløpsslam. Kanskje kan en innovativ grønn maritim transport med fjernstyring og/eller autonom styring kunne spare nedgraving av store landbaserte rørledningsnett, etablering og drifting av pumpestasjoner og sprenging av stor fjellhall, og dermed gi muligheter for en fjernere lokalisering av et foredlingsanlegg som vil skape verdier heller enn forurensning. Grønn sirkulær løsning Det bør utarbeides en overordnet plan for en langsiktig bærekraftig grønn sirkulær løsning på dette området, hvor målsettingen bør være å resirkulere maksimalt av energi og næringsstoffer i en form som gir inntekter og som medvirker til å redusere klimagassutslippene. En slik plan vil nok også innebære oppgradering av de enkelte avløpene og bør utarbeides av et forskningsbasert utviklingsmiljø, som f.eks. NTNU-Ålesund, Sintef, og/eller Møreforsking og samtidig bidra til utvikling av kompetansemiljøet. Oppdraget, med en økonomisk ramme, må være så fristilt fra politiske føringer at utførende institusjon, på eget grunnlag kan finne en optimal løsning, ikke bare for Ålesund kommune, men hele Ålesundregionen. Jo større avfalls-volum som kan innhentes til et videreforedlingsanlegg, jo større sjanse blir det for et bedre miljømessig og økonomisk resultat. Så kan politikerne ta standpunkt til resultatet når analysen foreligger. Ålesund og Sula har vedtatt at Kvasnes-alternativet skal planlegges videre. Igjen synes målsettingen å være for snever. Forprosjektet bør være mye videre og se på en framtidsrettet og bærekraftig totalløsning for hele regionen, og da bør også tilsluttende kommuner være med i finansieringen.


text: Blar i NIFU Open Access Archive på utgivelsesdato Viser treff 41-60 av 2527 Tilgang på nye studenter og samlet antall studenter ved norske og utenlandske læresteder Vangsnes, Sigmund; Holter, Tone (NAVF-melding;1964-4, Report, 1964-04-10) Prognose over tilgangen på og behovet for arkitekter Andersen, Kaare; Vangsnes, Sigmund (NAVF-melding;1964-3, Report, 1964-06) Kirke- og undervisningsdepartementet anmodet i brev av 19. september 1962 Norges allmennvitenskapelige forskningsråd om å utarbeide en ny prognose over behovet for arkitekter. Dette arbeidet ble tatt opp av Rådets ... Prognose over antall artianere fram til 1975 med anslag over fordeling etter poengsum til examen artium Seip, Ellen Bonnevie (NAVF-melding;1964-2, Report, 1964-06-22) Da opptak til det medisinske studium skjer på grunnlag av artiumskarakterene, er det av interesse å få anslag over hvor mange artianere i de høyere poenggrupper som vil være tilbøyelig til å studere medisin i årene fremover. ... Elevsituasjonen i realskole, gymnas og ungdomsskole skoleåret 1963/64 - i hele landet og de enkelte fylker Ukjent forfatter (NAVF-melding;1964-6, Report, 1964-09-10) Denne melding gir en oversikt over elevsituasjonen i realskole, gymnas og ungdomsskole for skoleåret 1963/64 sammenliknet med en del tidligere år (årene 1955/56 1962/63 og året 1950/51). Det vises ellers til den mer utførlige ... Prognose over tilgangen på leger i tiden fram til 1980 og noen foreløpige betraktninger for tiåret 1981-1990 Hove, Ragnvald (NAVF-melding;1964-5, Report, 1964-09-12) I utredningsavdelingens Melding nr. 3 1963 er det bl.a. stilt opp prognoser over legetilgangen i Norge i tiden fram til 1980. For opptakskapasiteten ved de medisinske læresteder i Norge er det regnet med tre hovedalternativer, ... Søkningen til allmennutdannende skoler, fag- og yrkesskoler og lukkede studier ved universitetet og høgskoler høsten 1963 Vangsnes, Sigmund (NAVF-melding;1965-3, Report, 1965-04-02) Denne undersøkelse tar sikte på å gi et tallmessig uttrykk for søkerpress og skoletilbud i skoleverket høsten 1963. Undersøkelsen er utført etter oppdrag fra Kirke- og undervisningsdepartementet som i brev av 14. mai 1963 ... Elevtilgangen i 3. klasse i realskole og gymnas skoleåret 1964/65 Vangsnes, Sigmund (NAVF-melding;1965-5, Report, 1965-07) De vedlagte tabeller viser antall elever på 3. klassetrinnet i realskole og gymnas skoleåret 1964/65, både absolutt og som prosentandel av ungdomskullet. Tallene for 1964/65 er sammenliknet med tilsvarende tall for tidligere år. Prognose over tilgangen på tannleger i tiden fram til 1985 Hove, Ragnvald; Seip, Ellen Bonnevie (NAVF-melding;1965-2, Report, 1965-07-02) Denne melding gir prognoser over tilgang på tannleger fram til 1985, under bestemte forutsetninger om tilgang til tannlegestudiet i Norge og utlandet. Den gir prognoser over tilgangen på nye tannleger, avgang fra yrket på ... Tilgangen på nye studenter og samlet antall studenter ved norske og utenlandske læresteder Vangsnes, Sigmund; Holter, Tone (NAVF-melding;1965-1, Report, 1965-07-21) I 1964 begynte 5.250 norske studenter ved universitet og høgskoler i inn- og utland. Av disse begynte 3.060 ved universitetene i Norge, 1.270 ved høgskolene og 920 i utlandet. Den samlede tilgang lå 17% høyere enn året før ... Tilgangen på nye studenter og samlet antall studenter ved norske og utenlandske læresteder i 1965 Holter, Tone; Vangsnes, Sigmund (NAVF-melding;1966-1, Report, 1966-09) I 1965 begynte ca. 5.300 norske studenter ved universitet og høgskoler i inn- og utland. Av disse begynte vel 3.000 ved universiteter i Norge, vel 1400 ved høgskolene og ca. 800 i utlandet. Den samlede tilgang var omtrent ... An analysis of some background factors affecting the recruitment and achievement of students enrolled for examen artium in Norway Vangsnes, Sigmund (NAVF-melding;1967-1, Report, 1967) This report presents some findings from a statistical/sociological investigation of students leaving the Gymnas in Norway. The Norwegian Gymnas is a secondary school where the students work towards the examen artium, the ... Holter, Tone (NAVF-melding;1967-3, Report, 1967-06) I 1966 begynte vel 5.500 norske studenter ved universitet og høgskoler i inn- og utland. Av disse begynte vel 3.000 ved universiteter i Norge, 1.600 ved høgskolene og ca. 800 i utlandet. Den samlede tilgang var 200 flere ... En modell for beregning av fremtidig studenttilgang, studentmasse og kandidatproduksjon i det postgymnasiale utdanningssystem i Norge Birkeland, Eva (NAVF-melding;1967-2, Report, 1967-10) Denne melding er et ledd i Forskningsrådets utredningsserie om høyere utdanning og forskning. Den inneholder en rapport om arbeidet med å utvikle en prognosemodell som kan nyttes til å beregne tallet på studenter og ...


text: Pytt i panne-bloggen: mars 2009 I dag har jeg vært med på et utdrikkingslag. Det var kjempekoselig. Bruden er sykemeldt, så vi tilpasset aktivitetene så det skulle passe. Vi startet dagen med orientalsk dans, slik de danser i Kairo. Vi var en passe stor gruppe for å få en spesialtime, så vi lærte oss endel grunnsteg og ristninger av skuldre og hofter og satte sammen ulike turer til en dans i slutten av timen. Det var fantastisk gøy! Siden spiste vi god mat hos ei dame som feiret sin bursdag i samme slengen og badet i svømmehallen innen kvelden ble avsluttet med tapas, laksemiddag, leker og singstar i et annet hjem. Selv måtte jeg konkurrere mot bruden i å lage best sjokoladeboller uten oppskrift. 5 barn var smakspanel og bestemte at brudens sjokoladeboller smakte bedre enn mine. Lagt inn av Mångsysslare kl. 22:52 Ingen kommentarer: Her er begge halvdelene. Lagt inn av Mångsysslare kl. 00:55 9 kommentarer: Etiketter: Babette, hekling Babette vokser videre Sakte, men sikkert så vokser teppet. Jeg har ikke tatt bilde av det ennå, men nå har jeg to like store begynnelser som jeg har montert sammen og begynt på første raden rundt alt sammen. Lagt inn av Mångsysslare kl. 00:47 Ingen kommentarer: Og etter vår kommer... Vinter! Plutselig ble det vinter igjen. Fra 10 plussgrader i helgen til snø tirsdag og idag våknet vi til 11 minus! Stakkars vårblomstene! Lagt inn av Mångsysslare kl. 13:10 Ingen kommentarer: Bildet er ikke så bra, for jeg er ikke så flink med mobilen, men krokusen blomstret da jeg kom hjem fra Norge lørdag. I går kveld kom det jo minst 5 cm snø igjen, så nå er det påskevær med sol og snø, men under snøen finnes fremdeles noen herlige vårblomster.


text: Kerala Backwaters (India) - Anmeldelser - TripAdvisor Nr. 6 av 1 113 ting å gjøre i Kerala Alle bilder (2 961) Herlig døgn i husbåt på Kerala Backwaters Det var fint å komme bort fra støy og ståk og alt søppelet på land, og ut på husbåten for et døgns seilas med Evergreen Tours ut fra Alleppy. Stille og fredelig seilas, mye å se både på land og på vannet, trivelig og smilende...Mer Deilig båttur, med egen båt, egen kokk, egen kaptein, eget rom, egen spisesal, eget alt... Vi kom ombord etter å ha avtalt en gunstig pris for et døgn og vi fikk kjempeservice. Dette er noe man kan gjøre igjen ;) Vi hadde nok forestilt oss...Mer Viktig å velge riktig båt Fantastisk opplevese nydelig tropisk natur. Våres båt var av dårligere kvalitet i forhold til andre i gruppen. Kunne trengt en rundvask. God middag og frokost.


text: – Jeg er aldeles ikke kontroversiell - Rogalands Avis – Jeg er, som nestleder, en av dem som grubler mest på strategier og hva som er riktige beslutninger, sier Frp-statsråd Per Sandberg. Han sier at Frp sitter i regjering så lenge det gir god nok politisk gevinst. Og minner om alternativet: – Jeg har sittet på Stortinget i 16 år uten å få til noe som helst. – Jeg er aldeles ikke kontroversiell Venstre kan glemme å blande seg inn i hvilke statsråder Frp vil ha rundt Kongens bord, er Frp-nestleder Per Sandbergs julehilsen til den mulige regjeringspartneren. – Det at Venstre skal ha innflytelse på vårt valg av statsråder... Etter juleferie hjemme på Senja, reiser han tilbake til Oslo 1. januar. Dagen etter starter forhandlingene mellom regjeringspartiene og Venstre, hvor Frp-nestlederen er sentral. I flere aviser er det blitt spekulert på hvilke departementer Venstre kan komme til å gå inn i. Det er også gjengitt noen Venstre-krav om at Frp må kvitte seg med kontroversielle statsråder som Sylvi Listhaug. – Har Venstre noe de skulle ha sagt om Sylvi Listhaug, Per-Willy Amundsen eller andre? – Nei, nei, nei. Nå skal jeg ikke si noe, men... Hvis det går så langt at det kommer en regjeringserklæring, så begynner den diskusjonen. Selv om det nok blir en del av regjeringsforhandlingene også. Men våre statsråder, det bestemmer vi. – Ja, også Erna, selvfølgelig. Ikke redd, men... Noe er i ferd med å endre seg i Frp. Sandberg påpeker at alle partier er i endring alltid. Men Frp – som ble født i motstand mot statlige reguleringer, skatter og avgifter, og har vokst opp som det mest høylytte opposisjonspartiet på Stortinget – har nå lagt bak seg fire år i regjering, og gått løs på fire nye. Ingen partier går uberørt gjennom noe slikt. Å finne sammen med Høyre var vanskelig nok. Samarbeidet i Stortinget med KrF og Venstre de siste årene var verre, og nå kan det ende med at Frp og Venstre – som er som olje og vann i en rekke saker – skal dele regjeringskontor. Sandberg avviser at han er redd for at partiet skal miste sin egenart. – Men vi skal passe på. Der synes jeg faktisk at vi gjennom de siste fire årene har balansert veldig godt, sier han. – Det var mange hos oss, også jeg, som var bekymret i 2013 for hvordan dette skulle gå. Den debatten tok vi ut før vi tok beslutningen om å gå inn i regjering. Og resultatet etter fire år er over all forventning. Og det ser vi på oppslutningen. Men det er klart: Vi skal fortsatt passe på at ikke egenarten til Frp forsvinner. For det er fortrinnet vårt, det at vi gjenspeiler folket. Grasroturo? Da Venstres landsstyre behandlet spørsmålet om regjeringsforhandlinger, ble splittelsen tydelig. Én av tre stemte mot, tunge Venstre-navn som Odd Einar Dørum var kritiske. Da Frp-landsstyret behandlet samme spørsmål, var vedtaket enstemmig. – Reflekterer det stemningen nedover i partiorganisasjonen, utover på grasrota og blant velgerne? – Ikke nødvendigvis, siden det var enstemmig. Jeg er sikker på at det er mange av våre fylkesledere, som sitter i landsstyret, som fortsatt er meget skeptiske. Også andre høyt tillitsvalgte er fortsatt skeptiske, sier Sandberg. – Men både landsstyret og landsmøtet – alle som har vært med på beslutningene – har lagt et premiss til grunn: Det er politisk gevinst for oss som er avgjørende. Hvis ikke vi greier å få til politisk gevinst, må vi si nei. Én av dem som har reagert, er Christian Tybring-Gjedde. Han mener spørsmålet om regjeringssamarbeid med Venstre handler om mer enn politisk gevinst – det handler om Frps identitet. – Vi må tenke strategisk framover mot valget i 2021. Tar vi Venstre inn, så må vi forsvare Venstres politikere i regjeringen, og vi må forsvare Venstres politikk i Stortinget. En politikk vi tidligere har kritisert ganske kraftig. Jeg tror det vil forundre en del velgere, sa Tybring-Gjedde til Dagsavisen forrige uke. Han loddet stemningen på sin egen Facebook-side, der han har 25.000 følgere. Tilbakemeldingen var massiv, og skarpt kritisk, til regjeringssamkvem med Venstre. – Men det vil fortsatt være politisk gjennomslag som er avgjørende, svarer Sandberg, og legger til at «mange av disse reaksjonene kommer jo fordi de er uhyggelig skeptiske til Venstre». Det sier han nok vel vitende om at Sandberg selv har vært en av de skarpeste Frp-stemmene som tidvis har filleristet Venstre verbalt. Nå ser han imidlertid for seg en framtid med Venstre – vel å merke hvis Frp fortsatt får være Frp. – Jeg tenker på det du sa, om frykten for å måtte forsvare Venstre i Stortinget, eller utad, hvis de kommer inn i regjering, sier han, og fortsetter: – Hva tror du Venstre tenker om oss, da? Da må også Venstre forsvare en streng innvandringspolitikk, da må også Venstre forsvare en tøff justispolitikk, og da må også Venstre forsvare omfattende veibygging. Og så videre, og så videre, sier Frp-nestlederen. – Kall det gjerne støy – Er du etter egen oppfatning en kontroversiell statsråd? – Hvor kommer da all støyen fra? – Det har vært støy i Stortinget, det har vært støy langs kysten i Nord-Norge. Til Sandbergs forsvar har ingen fiskerministre de siste tiårene vært spesielt populære langs kysten nordpå. Mye støy fulgte striden rundt det såkalte pliktsystemet, som grovt sagt ble laget for å sikre at båtene på havet leverte fisk til industrien på land – og sikret lys i husene langs kysten. Sandberg reiste kysten rundt og holdt folkemøter, med til dels høy temperatur, før han mistet flertallet i Stortinget og trakk hele stortingsmeldingen. – Folkemøtene jeg holdt om pliktmeldingen var ikke for å lære opp folk, men for å fortelle om hva som lå i pliktmeldingen. Kall det gjerne støy, men jeg liker nå det jeg da: Å reise rundt og snakke med folk, uansett om det er mange eller få, sier han. I en rekke saker har Sandberg fått stortingsflertallet mot seg. På toppen av det, får han jevnlig kritikk for at han, til tross for at han representerer folk-flest-partiet, visstnok i stedet opptrer som storkapitalens mann, og løper ærend for de såkalte kvotebaronene. – Det er opposisjonen, særlig på venstresida, sin plikt å innta en slik rolle. De maler et slikt bilde av meg. Men hvis du spør disse såkalte kvotebaronene hvorvidt de er fornøyde med fiskeriministeren, så tror jeg ikke de er så særlig fornøyd heller. Du greier aldri tilfredsstille alle, sier Sandberg. I 2017 kommer eksportverdien av norsk sjømat til å nå nær 100 milliarder kroner. Ambisjonen er en femdobling i 2050. På spørsmål om hva han er mest fornøyd med å ha fått til som statsråd, trekker Sandberg fram det såkalte trafikklyssystemet – et system som regulerer veksten i oppdrettsnæringen. – Det gir nødvendig forutsigbarhet for næringen, de vet hvilke rammer de må forholde seg til for å få til vekst. Så minner han om at målet i 2050 er en ambisjon for hele sjømatindustrien. Altså ikke bare lakseeksport, men hvitfiskindustrien, produktutvikling og teknologi. – Eksempelvis eksporterer vi teknologi både til Russland, Iran og så videre, sier han. – Det er litt av noen venner du har skaffet deg? – Ja, jeg har flere venner i Russland og Iran enn jeg har i Nord-Norge, vet du, sier Sandberg, før han bryter ut i latter og legger til:


text: Lei Leiligheter i Leipzig - Apartments og Ferieleiligheter De 50 Topp leilighetene i Leipzig fra 304NOK fra 426NOK 10 Utmerket(49 reviews) 9,6 Utmerket(138 reviews) fra 477NOK Denne 44m2 store boligen i Leipzig-vest, Sørvest & Altwest tilbyr wifi og fjernsyn. leilighet med 1 soverom leilighet og kjøkken. 528 personer er interesserte i dette tilbudet Leilighet med oppvaskmaskin, wifi og fjernsyn i Leipzig-Mitte. Boligen tilbyr 2 soverom og 53m2 plass. 4 guests / 2 soverom / 53 m2 Sleeping like in the GDR central 9,9 Utmerket(44 reviews) 4 guests / 2 soverom / 61 m2 fra 609NOK fra 406NOK 9,5 Utmerket(93 reviews) Apartment central and quiet Leilighet med 1 soverom i Leipzig-vest, Sørvest & Altwest tilbyr 25m2 plass. Fasiliteter inkluderer parkering, kjøkken og fjernsyn. Leipzig-Messe (Nord, Nordost & Nordwest): rom med 1 soverom tilbyr gjester kjøkken og wifi. Boligen har 73m2 gulvareal og fjernsyn. 3 guests / 1 soverom / 73 m2 Leilighet med 1 soverom med fjernsyn. Gulvarealet er 55m2 og boligen er beligget i Leipzig-Messe (Nord, Nordost & Nordwest). Andre fasiliteter inkluderer parkering og balkong. Apartment + Terrace in Lovely Location Holiday apartment at Goethepark 4 guests / 1 soverom / 51 m2 fra 670NOK Denne 74m2 store boligen i Leipzig-Messe (Nord, Nordost & Nordwest) tilbyr parkering og wifi. leilighet med 1 soverom leilighet og kjøkken. 3 guests / 2 soverom / 74 m2 One room apartment Suedplatz with barbecue 9,2 Utmerket(39 reviews) Town apartment with terrace fra 761NOK Apartment next to Arena Leilighet som tilbyr fjernsyn og wifi. Det finnes 50m2 plass og 2 soverom. Overnattningen är beligget i Leipzig-Messe (Nord, Nordost & Nordwest) og inkluderer kjøkken. fra 660NOK 4 guests / 1 soverom / 64 m2 Vis alle 164 Leiligheter i Leipzig Ferieleiligheter og Apartments i Leipzig Leipzig er den største byen i Sachsen, og er et av Tyskland viktigste sentrum for industri og økonomi. Byen var heldig og klarte å unngå total ødeleggelse under andre verdenskrig, noe som gjør at du kann vandre rundt og oppleve den vakre, gamle arkitekturen. Noen av de største severdigheter byen kan by på er St. Thomas kirken hvor den kjente komponisten Johan Sebastian Bach en gang jobbet, Völkerschlachtdenkmal (Folkeslagminnesmerket) og en av verdens eldste dyrehager. Når du har sett nok og er ute etter å slappe av kan du nyte en av de mange naturskjønne parkene i Leipzig. For den beste overnattingen i byen er Wimdu her for å hjelpe deg, og kan tilby alt fra leiligheter, bed & breakfast eller andre typer apartments. Alternativ overnatting med leilighet i Leipzig En av de beste tingene med å å besøke en by som Leipzig er at man kan gå eller sykle fra din leilighet til mange av de store attraksjonene. Å bo midt i sentrum betyr som regel at overnattingen er dyr, men med Wimdu får du apartments til rimelige priser da dette er privatpersoner som leier ut sine ledige innkvarteringer. En fordel med egen leilighet hos Wimdu er tilgangen til en lokal vert som kan gi deg tips om de beste severdighetene og introdusere deg til den tyske matkulturen og matretter som Leipziger Allerlei, Leipziger Lerche og Gose. Du vil få et unikt innblikk i den lokale kulturen og bo som en inbbygger av Leipzig. Ikke reis som en turist, travel like a local! Har du vurdert å overnatte i en leilighet med bed and breakfast i Leipzig og virkelig oppleve den ekte bed and breakfast kulturen? Unn deg det lille ekstra på turen din og bli tatt godt vare på av verten din i Leipzig samtidig som du sparer penger med Wimdu. Nyt fordelene av et personlig preg, din egen vert gjennom oppholdet og alle fasiliteter, samtidig som du bor like komfortabelt som på et hotell. Verten din vil servere deg en tradisjonell tysk frokost som kan nytes med utsikt over byen og kan deretter guide deg og vise deg byens skjulte skatter. Bo mer personlig med Wimdu apartments Hvis du er lei av å stole på guideboken din og presse deg inn på trange hosteller, kan du få en ny opplevelse med Wimdu sine leiligheter. Vi kan tilby deg overnatting som tilpasses din smak og ditt budsjett, som en romslig leilighet med balkong, koselig studio apartment midt i sentrum, eller et rolig hus med hage i utkanten av byen. Dette i tillegg til at du får oppleve den tyske kulturen på en helt ny måte.


text: Kenwood iskrem major – Sminkebord med speil og lys Kenwood iskrem major Med denne iskremmaskinen i Major-størrelse kan du lage deilig hjemmelaget is, sorbet eller frozen yoghurt så ofte du vil, uten kunstige farge eller . Lag hjemmelaget iskrem og sorbet med iskremmaskin tilbehøret til din Kenwood. Kenwood ismaskin A9- Lag iskrem, sorbè og sunn frossen yoghurt. Har kapasitet på opp til liter; Passer til Kenwood Chef og Major kjøkkenmaskin. Da kan du kan lage iskrem som er mye bedre enn den du kjøper i butikken, slik som. Test av iskremmaskiner Kenwood ice cream maker . Kjøp KENWOOD MAJOR ISKREMMASKIN hos Expert. Kjøp KENWOOD CHEF ISKREMMASKIN hos Expert. Jeg har nettopp kjøpt meg en Kenwood Major Titanium og vil ha. Se tilbud på Kenwood AT957A ICE CREAM MAKER MAJOR Iskremmaskin hos euronics. Italiensk iskrem er ofte laget med helmelk istedet for fløte, noe som gir. Jeg har iskremmaskin som tilleggsutstyr til min Kenwood Major, men . Iskremmaskin for å lage delikat iskrem, sorbet eller fryst yoghurt. Dette er et tilbehør til Kenwood Major kjøkkenmaskiner . Lag hjemmelaget is, sorbet, frozen yoghurt på ca minutter! Kenwood AT9Iskremtilsats – Tilbehør til Kenwood kjøkkenmaskin. Har fått med meg at det finnes iskremboller til kenwood major, noen som veit pris på disse? Eller har en nettside med alle ekstradelene en kan . Passer til Chef og Major; Fem ståltromler; Originalt tilbehør. Kenwood A957a Lag hjemmelaget fløteis, yoghurtis og sorbet med denne. Passer til Major kjøkkenmaskiner; Frysebolle og slikkepott; Enkel å bruke; Kapsitet . Kenwood A9kjøttkvern til Kenwood Kjøttkvern til Kenwood Chef og Major,. Kenwood ismaskin A9– Lag iskrem, sorbè og sunn frossen yoghurt.


text: Nye undersøkelser av supervulkanen Yellowstone viser at den er langt større enn antatt. Et utbrudd kan påvirke hele kloden. søndag 01. mai 2011 - 05:00 Under den idylliske overflaten i Yellowstone nasjonalpark slumrer verdens største vulkan. (Foto: Ed Austin/Herb Jones) Et magmakammer er det stedet i jordskorpen hvor smeltet stein samler seg før vulkanen får et utbrudd. Magmaen kan stamme direkte fra mantelen eller oppstå hvis selve jordskorpen begynner å smelte. Jordens kontinentalskorpe består av forskjellige silikatrike bergarter og er cirka 30-50 km tykk. Under skorpen ligger mantelen, som er cirka 2900 kilometer tykk. Mantelen er plastisk og består primært av bergarten peridotitt. Innerst ligger kjernen, som hovedsakelig består av jern og nikkel. Manteldiapirer Yellowstone er et resultat av en enorm manteldiapir. Det er en søyle av svært varm og plastisk steinmasse som stiger opp mot jordskorpen fra grensen mellom kjernen og mantelen. Etter hvert som søylen stiger opp fra dypet, avtar trykket, og steinmassen når på et tidspunkt et kritisk punkt, hvor den begynner å smelte. Denne magmaen stiger opp i kontinentalskorpen og legger seg i magmakamre. Når trykket i kammeret kommer opp på et kritisk nivå, eksploderer vulkanen. Det finnes mange vulkaner rundt omkring på jorden som skyldes diapirer i mantelen. Vulkanøyer på Hawaii og Kanarieøyene er kjente eksempler, og dessuten hele Island. Vulkanen under den amerikanske nasjonalparken Yellowstone ulmer og koker. Det vulkanske området er hele 70 kilometer langt og 50 kilometer bredt, og Yellowstone kan dermed med rette kalles en supervulkan. Sist vulkanen fikk et utbrudd – for 640 000 år siden – fikk det katastrofale følger for dyre- og plantelivet på hele det nordamerikanske kontinentet. Den slumrende dragen beveger seg De siste ti årene har jordskorpen ved Yellowstone hevet seg markant, i takt med at smeltet stein flyter inn i vulkanens magmakammer (se faktaboks), som ligger omtrent ti kilometer under jordoverflaten. Dette har skapt frykt for at den kjempestore «slumrende dragen» igjen holder på å våkne, noe som kan få katastrofale konsekvenser. I tillegg viser det seg at vulkanen er enda større enn antatt. Yellowstone er betydelig større Tidligere undersøkelser har estimert at den vulkanske roten – også kalt vulkanens manteldiapir (se faktboks) – er 240 kilometer bred. En ny undersøkelse av Yellowstone er under publisering i det amerikanske tidsskriftet Geophysical Research Letters. Forskere fra Universitetet i Utah har nå undersøkt størrelsen av diapiren med en ny metode og har funnet ut at den strekker seg 650 kilometer i øst-vestlig retning. Ny metode gir mer realistisk bilde Den nye studien måler mantelen på en ny måte. Normalt bruker man lydbølger fra jordskjelv når man skal undersøke jordens struktur. Lydbølgene – også kalt seismiske bølger – beveger seg gjennom jorden med en fart som blant annet er avhengig av temperaturen i steinmaterialet. Jo varmere mantelen er, jo langsommere reiser lyden. Siden manteldiapiren er varmere enn andre deler av mantelen, kan man få et bilde av størrelsen og formen. Men nå har den amerikanske forskergruppen undersøkt diapiren ut fra materialets elektriske ledningsevne og de har funnet at materialet har et vesentlig større volum enn det seismiske bildet angir. Det geoelektriske bildet er basert på at diapiren har en bedre elektrisk ledningsevne i forhold til den normale mantelen. Fenomenet skyldes at diapiren har et høyt innhold av saltholdige væsker, som har en bedre evne til å lede elektrisitet. Vulkanekspert Henning Andersen, som har skrevet flere bøker om vulkaner generelt og flere artikler om Yellowstone, mener imidlertid at det ikke er grunn til å være mer redd for vulkanen enn før: – Det er ikke størrelsen på roten som er avgjørende for hvor voldsomt utbruddet blir, men derimot størrelsen på magmakammeret, der lavaen samler seg før vulkanen får et utbrudd, sier han. Men ut over det er det ikke mange beroligende ting å si om vulkanen: – Magmakammeret under Yellowstone er så stort at steinmassen størkner svært langsomt. Det betyr at den utvikler seg og blir svært seigtflytende. – Dessuten inneholder den mye silikatrike mineraler, som gjør magmaen enda seigere, og jo seigere magmaen er, jo mer voldsomt blir utbruddet, sier Andersen. Yellowstone kan påvirke hele jorden Når Yellowstone eksploderer, kan Henning Andersen bare gjette på. – Vi får maksimalt tre ukers varsel før et utbrudd, og et superutbrudd i den størrelsesordenen som det for 670 000 år siden kan legge hele Nord-Amerika øde. Det vil få store konsekvenser for hele kloden. Vulkanutbrudd i den størrelsesordenen har i forhistorisk tid gitt dramatiske endringer i klimaet og skapt harde isvintre i årene etter.


text: Sist oppdatert: 07.10.2020 kl 11:02 ULLEVÅL: Det er politiets operasjonssentral som melder om hendelsen like før klokken 10 onsdag formiddag. – Politiet har stanset en lastebil med uforsvarlig sikret last, bestående av betongelementer i Kirkeveien ved krysset Sognsveien, skriver de på Twitter. Operasjonsleder i politiet, Vidar Pedersen, opplyser til Nordre Aker Budstikke at det blir noen trafikale problemer i området. Det skal spesielt gjelde ring 2 retning vest. – Vi fikk flere meldinger, og den første var ved Ringen kino. Vi er på stedet og vurderer om det er godt nok sikret. Patruljen på stedet melder at lasten fremstår som ikke forsvarlig sikret. Det må rett og slett lastes om, sier Pedersen til Nordre Aker Budstikke. Operasjonslederen opplyser at det også vil bli oppfølging videre. Eksakt hva er foreløpig ikke klart.


text: «Nedgravde hemmeligheter» er en stillferdig og jordnær krimserie om det som ligner ganske mye på ekte mennesker. Hvis du bare skal se én påskekrim i år, bør du velge denne. Cold case-etterforskerne Sonny og Cassie er tilbake i den kanskje sterkeste sesongen av «Nedgravde hemmeligheter». Foto: Matt Frost Britisk krimserie. Premiere på NRK 1 fredag 2. april. Også tilgjengelig på NRK TV. Aftenbladets kritikere har sett timevis med påskekrim også i år. Vurderingene finner du under denne saken. Det har vært noen humper i veien for det sympatiske, britiske etterforskerparet Sunny og Cassie. Når vi møter dem igjen i en fjerde runde av «Nedgravde hemmeligheter», er sistnevnte utbrent og forsøker å få innvilget førpensjon. Men byråkratiet vil det annerledes, hun mangler tre måneder på å kunne gå av, og det er dermed en temmelig desillusjonert og bitter versjon av henne som nok en gang skal i gang med å etterforske gamle forbrytelser. Noen serier sliter med å finne den rette balansen når de skal skildre politifolk som både privatpersoner og profesjonelle. Her fungerer det imidlertid strålende. Cassies private problemer blir aldri hovedtråden i serien, men samtidig er det tydelig at de påvirker hvordan hun jobber med saken de har fått på bordet denne gang, noe hun også reflekterer over selv. Når Cassie motvillig sleper seg tilbake på jobb, går hun inn i etterforskningen av et heller makabert likfunn. En hodeløs kropp dukker opp på et gjenvinningsanlegg, og det viser seg etter hvert at liket har vært dypfryst i tre tiår. Etterforskerne finner fram til fryserens eier, men vedkommende er ikke i live lenger. Nye spor peker i retning av en gjeng han kjente i sin ungdomstid, og den interessante vrien er at alle har eller har hatt en nær tilknytning til politiet. Serien hopper fram og tilbake mellom alle de involverte, både etterforskere, vitner og mulige mistenkte, og gir et godt bilde av hvor de er i dag, både privat og profesjonelt. Det hele er elegant skrudd sammen, hemmelighetene fra fortiden avdekkes gradvis, og samtidig får vi et godt og til tider hjerteskjærende inntrykk av hvordan gamle, vonde hemmeligheter kan påvirke livene til folk. En av styrkene til «Nedgravde hemmeligheter» er at den sjelden maler ting i svart og hvitt. I stedet skildres mennesker som har både gode og dårlige sider. Lovbryterne er sjelden udelt onde, og medlemmene av lovens lange arm har ikke alltid plettfri vandel, verken formelt eller moralsk. Noen ganger kan tilfeldigheter, mer enn karakterstyrke, avgjøre hvilken retning livene til de forskjellige tar. Det gjør det lett å leve seg inn i historiene til de ulike rollefigurene, og et godt komponert manus gjør at spenningen holdes oppe helt til slutten.


text: SNIKTITT: Cities: Skylines After Dark - Gamer.no (Bilde: Colossal Order) Mer enn en visuell oppdatering Den kommende utvidelsen til Cities Skylines gir deg mer frihet til å lage akkurat den byen du vil. 18. aug. 2015 - 15:39 KÖLN (Gamer.no): Bybyggerspillet Cities: Skylines ble en enorm suksess etter lanseringen i mars i år, med over én million solgte utgaver etter kun fem uker. At spillet skulle bli så vellykket var en overraskelse for utvikleren Colossal Order, et lite finsk utviklerstudio på fjorten mennesker, som tidligere kun hadde utviklet trafikksimulatorene Cities in Motion. Nå står studioet foran sin første store utvidelsespakke til Cities: Skylines. Pakken har blitt betydelig større etter at originalspillet solgte så godt, og Colossal Order ønsker å gi en skikkelig oppgradering til spillet. I After Dark vil natten falle over byen din, mens mulighetene for hva du kan gjøre blir større. To budsjett Natten stanser ikke branner, dessverre. Opprinnelig ville ikke Colossal Order implementere en natt og dag-syklus. De klarte ikke finne ut av hvordan noe slikt ville fungere optimalt, for det måtte være noe mer enn en visuell overhaling. Det ville ikke være nok at solen gikk ned og stjernehimmelen tittet fram. Etter mange forespørsler fra spillerne, samt greit med tid til å finne ut hvordan de kunne gjøre det, ombestemte de seg og valgte å la nattemørket være fokus for sin neste utvidelse. Selve døgnsyklusen vil være gratis for alle når oppdateringen lanseres, men alle andre ekstrafunksjoner må man betale for. Når natten senker seg over byen din forandrer aktivitetsnivået seg betraktelig. Innbyggerne dine holder seg innendørs, butikkene stenges, trafikken tynnes ut, og folk er hjemme fra jobb. Hvis de går ut er det for å suge til seg litt kultur eller treffe venner på de kuleste nattklubbene. Lysene kommer på der det er folk, men det er tydelig at ting er litt mer avslappet enn ellers. For å kunne utnytte nattens mulm og mørke til sitt fulle har du nå to ulike budsjettyper å sjonglere: ett budsjett for natten, og ett for dagen. Dette gir deg større kontroll over hva som kan skje i byen din og når. Søppeltømming kan nå for eksempel kun skje om natten for å få utbytte av at veiene er mindre trafikkerte, og egne nattbusser kan frakte festlystne innbyggere trygt hjem. Det skaper ikke bare en by som føles mer realistisk og levende, men utvider dine egne muligheter som spiller slik at du kan skape akkurat den byen du vil. Nye spesialiseringer En viktig del av Cities: Skylines var at du kunne bestemme ulike spesialiseringer for industriområdene dine for å utnytte nærliggende naturressurser. I After Dark utvides disse spesialiseringsmulighetene til de kommersielle områdene, som nå kan spesialisere seg på fritidsaktiviteter og kultur. Butikkene byttes ut med nattklubber, kasinoer og restauranter slik at du enkelt kan lage deg ditt eget, personlige Las Vegas. Selv gleder jeg meg til å se sentrumsområdet av byen min sette sitt glorete preg på nattehimmelen med neonskilt og lyskastere. Det forventes masse vakre bilder av byer i solnedgang. Det skal også implementeres en strandspesialisering for de kommersielle områdene dine. Akkurat hvordan denne skal se ut vites ikke enda, men planen er å kunne la deg forlenge byen din helt ut til vannet. Slik gjør du kysten til en ny naturressurs, med folk som bader, kjører båt og fisker i strandkanten. Samtidig håper Colossal Order at dette vil fjerne de litt stygge klippene ved vannområdene og gjør byene litt mer estetisk penere. Effektiviserer byen din Det siste Colossal Order har å vise fram under Gamescom er de nye bygningene som skal innlemmes i spillet. Disse skal hjelpe spillerne med å skape langt mer effektive byer enn tidligere. Unødvendige små mellomledd skal elimineres, samtidig som alternativene til biltrafikk skal øke. Kameraet sveipes mot utkanten av byen, der det har blitt bygget et havneområde for import og eksport av ulike typer råvarer og gods. Her får vi se den første av de nye bygningene, et eget godsknutepunkt som kombinerer togstasjon og skipsverft. Colossal Order har observert at mange spillere skaper industriområder med godstog som kjører ut til kysten for eksportering, men at de måtte bygge en ørliten vei fra togstasjonen til havnen for å frakte varene videre. Denne veien var alltid full av lastebiler. Med det nye godsknutepunktet kan nå godstogene kjøre direkte til havna og losse av varene sine på et ventende lasteskip. Kan dette bli et nytt Las Vegas? Den nye internasjonale flyplassen fungerer på samme måte. I tillegg til å ta imot biltrafikk har den også en innebygget T-banestasjon, som lar deg etablere egne flytoglinjer. For de med mange bussforbindelser i byen sin kan de nye busstasjonen være et kjærkomment tillegg. Med denne kan man slå sammen mange forskjellige busslinjer og gjøre det enklere for innbyggerne sine å komme seg dit de vil. Nå slipper man at de stadig må gå av og på bussen på holdeplassene for å komme seg hjem, samtidig som man unngår at dusinvis av busser skaper trafikkaos for de som foretrekker bil. Ønsker du derimot å forsøke å eliminere biltrafikken i byen din fullstendig finnes det muligheter for å gjøre det også. Colossal Order implementerer nemlig sykler i Cities: Skylines After Dark. Sykling kan foregå på enten fortauet eller på veiene, du kan lage egne pendleruter kun for sykler, og nye retningslinjer for bydelene dine lar deg velge hvor mye sykkeltrafikk det skal være i byen din. Brutt ned til sine enkelte bestanddeler høres kanskje ikke After Dark-utvidelsen ut som en enorm revolusjon, men det ser ut til å bli et godt supplement til et allerede fenomenalt bybyggerspill. Det er for eksempel på tide at de kommersielle områdene også får spesialiseringmuligheter. At vi ikke får mer enn to er likevel litt synd, for jeg skulle likt å se flere. Lastebilene utnytter den forminskede trafikken. Med de nye bygningene kan man eliminere irriterende små mellomledd som ellers ikke ville eksistert i en vanlig by. Forhåpentligvis vil det gjøre byene både mer effektiviserte og mer estetisk pene. Disse bygningene vil også fungere som maler for moddere, slik at de kan skape enda mer innhold og dele det med spillerbasen. Colossal Order har skjønt at modifisert innhold er gull verdt for spillet deres, og legger seg ikke opp i dette. Natt og dag-syklusen som hele utvidelsen baserer seg på synes jeg virker mest spennende. Det var virkelig noe jeg savnet i basisspillet, og hvordan det vil fungere i praksis med de to budsjettypene blir veldig spennende å se. Selv om dette er den første av de store utvidelsespakkene til Cities: Skylines skal utviklerne også fortsette å lansere gratisutvidelser i tiden framover. Hva disse vil innholde vites ikke, men det gir definitivt inntrykk av at de er villige til å støtte spillet sitt så lenge som mulig. After Dark er bare begynnelsen. Cities: Skylines After Dark lanseres i løpet av høsten 2015 til PC, Linux og Mac, men har foreløpig ingen satt dato eller pris. Vi var meget begeistret for originalspillet da det ble lansert i mars.


text: Programleder Jannecke Weeden sluttet ikke å reise etter at hun ble mamma. Sammen med sønnene Elias (11) og Caspian (7) bruker hun hele verden som lekeplass, og prøver å inspirere andre til det samme via nettstedet reismedbarn.no. Programleder Jannecke Weeden om hvordan du best ferdes med ungene på slep. Jannecke Weeden (38), programleder for Norges styggeste rom, sto endelig på toppen, etter å ha strevet seg oppover ti etasjer midt i hjertet av London. Med barnevogn. «Hvorfor er det ingen som har fortalt meg dette?» snøftet hun. Tilbake i Norge fant hun ut at tiden var overmoden for en utførlig guide til denne delen av livet, og siden det tross alt ikke virket som om noen andre kom til å komme først, opprettet hun derfor nettstedet reismedbarn.no. – Mange tror at de aldri kan reise på storbyferie igjen når de får barn, men det er jo faktisk bare å fortsette nesten som før, sier Weeden. – Det er i alle fall det jeg prøver å få fram, at det kan være berikende. At du får like mye igjen for det, hvis ikke mer, samtidig som barna dine får sett at verden er større enn nabolaget de sykler rundt i. Norsk programleder, kjent fra blant annet Norsk Tippings Lottosendinger på NRK, Skjulte Skatter og Norges Styggeste Rom på TV3. sterkere minner sammen Kalahariørkenen. Seychellene og Maldivene. Storbyhelger i Paris og Roma. Som redaktør for reismedbarn.no har hun sett etter mulighetene snarere enn bare å finne begrensingene – verden er en lekeplass også etter at du har fått avkom. – Det krever litt mer planlegging, og du må være forberedt på at du får litt mindre tid på hvert sted, for alt blir litt mer omstendelig. Samtidig kan ferien ta en del nye, uforutsette vendinger som du etterpå tenker var vel så spennende, egentlig. Det er ikke sikkert du ender opp der du hadde tenkt, for plutselig dukker det opp verdens største dyrehage mellom museene dere skulle til. Poenget med ferie er å oppleve noe sammen, sier Jannecke Weeden. Her koser hun og sønnene seg sammen på Hvalstrand Bad i Asker. Ved siden av tv-karrieren driver Jannecke nettstedet reismedbarn.no, som er en møteplass der alle som reiser – eller drømmer om å reise – med barn kan dele og høste informasjon og tips om nettopp det. – Noen ting lar seg kanskje ikke gjøre? – Altså, enkelte ting ville jeg kanskje hoppet bukk over. Vinsmaking i Toscana, for eksempel, det kan bli litt kjedelig for ungene, selv om det sikkert er de som har forsøkt og hatt utbytte av det, for all del. Men å reise på ferie er i grunnen et enkelt regnestykke; så lenge de voksne er fornøyde, er ungene fornøyde. Om tjue år kommer alt uansett til å ha et litt magisk skjær over seg, fordi dere tilbrakte tid sammen og du viste dem noe nytt og spennende. For noen år siden var vi på chartertur, vår første, og da plasserte vi ungene i Bamseklubben på hotellet. Jeg var sikker på at det skulle bli kjærkomment å sette dem fra seg hos noen andre, men det ble egentlig en trist ferie – vi så omtrent ikke barna på to uker. Og det er jo ikke poenget med ferie, poenget er jo å oppleve noe sammen. Så det ble med den ene gangen. – Mange hater dem, men flyplasser er et litt eksotisk sted for meg – mest fordi det er et sted med så mye følelser. Det er folk som kommer og går, som møter hverandre og drar fra hverandre, og alle går litt med følelsene utenpå trøya. Du kan lære mye om mennesker bare ved å gå rundt og observere dem i en avgangshall. Barndommens lykkelige sommerferier tilbrakte Jannecke selv på Autobahn. Hennes mor er tysk, følgelig satte de seg om bord på Kielfergen og kjørte av gårde, nedover de tyske motorveiene. – Etterpå har jeg, og det er litt trist, nesten ikke vært tilbake i Tyskland, bortsett fra noen korte turer til Berlin. Berlin er en by jeg må anbefale å reise til hvis du har barn. Min eldste sønn og jeg var der for fem år siden, for å besøke julemarkedene og spise glaserte epler og alt det der, og plutselig fant vi ut at det lå et digert Legoland i byen. Og man har jo vokst opp med at Legoland er noe som befinner seg i Danmark, ikke sant, men der lå det altså et annet, så vidt utenfor sentrum. Vi oppdaget det ved å ta en av disse hop on/hop off –bussene – som jeg også anbefaler alle å gjøre i byer de kommer til. Det er en enkel og morsom måte å skaffe deg oversikt på. – Der liker jeg meg. Jeg lemper av bagasje og raser igjennom sikkerhetskontrollen, for det er det kjedeligste jeg vet. Men deretter koser jeg meg skikkelig. Da går jeg inn på Duty Free og kommer ut etter å ha tilbrakt en halv evighet i jåleavdelingen. Kjøper aldri noe, bare elsker å lukte på kremer og alskens flasker. Sand og safari Apropos hoppe av og på: I mange år var Jannecke en av dem som hoppet av og på ferger i Hellas, som selverklært øyhoppeparadis. – Å reise på den måten var fullkommen frihet. Jeg kom til en ny øy og ble med folk fra kaia som annonserte om overnatting. Ingenting var skummelt, alt var der for å se og oppleves. Men jeg hadde jo verken klart eller orket det i dag, sier Jannecke, som, hvis hun først må velge seg en øy, hadde endt på Paros eller Antiparos. Eventuelt Santorini og rullesteinstrendene der. – Om så bare for å slippe å ha sand i rumpa hele uken, hehe. – Er det noe du ikke har tatt med ungene på ennå? – Safari. Det er nesten rart at vi ikke har tenkt på det tidligere, for safari er jo ville dyr, og unger elsker jo det, sier hun og ler.


text: Norsk nok? Nytt prosjekt i Ringerike og Hole | Buskerud fylkesbibliotek Norsk nok? Nytt prosjekt i Ringerike og Hole Norske tabuer, integrering og flyktningproblematikk står på dagsorden når Hole bibliotek og Ringerike bibliotek inviterer til samtaler høsten 2018 og våren 2019. Med utgangspunkt i ny litteratur vil bibliotekene få fram sider ved flerkultur som ikke alltid kommer så tydelig fram i norske medier. Målet er å nyansere bildet nordmenn har av innvandrere og sette fokus på hvordan det er å komme til Norge og Ringerike/Hole. Hvordan blir man tatt imot, hvilke kulturelle utfordringer møter man, og hvor lett er det å bli kjent med nordmenn? Tilskudd fra Fritt Ord Prosjektet Norsk nok? fikk nylig 60 000 kroner i støtte fra Fritt Ord. Stiftelsen mottok 107 søknader, og har fordelt 2,3 millioner kroner på bibliotek over hele landet. Prosjektene som har fått tilskudd spenner fra paneldebatter og foredrag til forfattersamtaler og diskusjonsforum. – Vi er strålende fornøyde med å ha blitt plukket ut og at vi er en av 40 søkere som får midler, sier Aase Bekkeheien ved Ringerike bibliotek. Hun har skrevet søknaden sammen med Hanne Stuve, biblioteksjef i Hole. Tildelingen innebærer at Fritt Ord har vurdert prosjektet deres som nyskapende, og vi er ikke i tvil om at det vil resultere i både spennende og viktige samtaler. Datoene er ikke fastsatt ennå, men foreløpig planlegger bibliotekene to arrangementer i høst og ett til våren. Som en innledning til samtalene, ønsker bibliotekene at folk fra lokalmiljøet skal dele sine erfaringer med å komme til Norge og Ringerike/Hole. Prosjektlaboratorium med fylkesbiblioteket Aase Bekkeheien og Hanne Stuve startet arbeidet med søknaden da de deltok på Buskerud fylkesbiblioteks prosjektlaboratorium på Lillehammer 29.-30. mai i år. Prosessleder Ingjerd Thon Hagaseth fulgte deltakerne fra idéfase og fram mot ferdig søknad, og dette var en måte å jobbe på som åpenbart kan gi gode resultater.


text: Økonomi og næringsliv, Tøyen-cola | Får ikke registrere Tøyen-cola som varemerke: – Kan forveksles med andre merker Får ikke registrere Tøyen-cola som varemerke: – Kan forveksles med andre merker 08.01.22 20:47 08.01.22 22:59 Jarle Hollerud søkte i oktober om å få registrert Tøyen-cola som varemerke. Nå har han fått avslag. I oktober 2021 sendte Jarle Hollerud, som står bak Tøyen-cola, inn en søknad via sitt selskap, Hollerud Grafiske, til Patentstyret. Der søkte han om å få registrert «Tøyen-cola!» som varemerke i tre ulike varemerkeklasser: Klasse 25: Klær; klær, skotøy, hodeplagg. Klasse 32: Mineralvann Nå har han fått avslag på å få registrert varemerket i alle klassene. I sin begrunnelse for avslaget skriver Patentstyret blant annet at varemerket er beskrivende, noe det ikke kan være i henhold til varemerkeloven. Varemerkeloven § 14 Alminnelige registreringsvilkår – Varemerket består av teksten Tøyen-cola!, som kan bety «cola fra Tøyen». Merketeksten vil kunne oppfattes som at merket gjelder coladrikker, eller drikker med colasmak, som er produsert eller blir tilbudt på Tøyen i Oslo, skriver Patentstyret i sin uttalelse. «Beskrivende» Seksjonssjef i design- og varemerkeavdelingen i Patentstyret, Knut A. Bostad, forklarer begrunnelsen med et annet eksempel. – Om du for eksempel ville registrert varemerket «Diesel», ville du ikke fått det registrert på en bensinstasjon fordi det er beskrivende, men du kunne søkt om å registrere «Diesel» i klasse 25, klær, og fått det godkjent, sier han og legger til at akkurat varemerket «Diesel» allerede er registrert. Han understreker at søknaden om å få registrert Tøyen-cola som varemerke i klasse 32, mineralvann, ikke har blitt avslått fordi det er et annet varemerke som forbindes med «cola». Det er det imidlertid i klasse 25, klær. I sin uttalelse skriver Patentstyret at varemerket mangler særpreg: – Vi mener at varemerket deres kun vil bli oppfattet som informasjon om de aktuelle varene, og ikke som en angivelse av kommersiell opprinnelse. Merket oppfyller derfor ikke garantifunksjonen, som innebærer at forbrukere ut fra varemerket må kunne kjenne igjen en bestemt næringsdrivende, slik at de kan skille dennes varer og tjenester fra andres. De skriver også at det er en risiko for at varemerket deres kan forveksles med andre varemerker, som Coca-Cola, Pepsi-Cola. – Varemerker kan forveksles når de ligner hverandre og gjelder for samme eller lignende varer og tjenester. Vi kan ikke registrere et varemerke som en gjennomsnittsforbruker vil forveksle med et annet varemerke som er beskyttet i Norge. Hollerud kan frem til 15. februar klage på avgjørelsen til Patentstyret, opplyser Knut A. Bostad. Skjer ikke det blir søknaden henlagt. Reagerer på Tøyen-Cola-etikett: – Dette er et provokasjonsstunt Avisa Oslo har vært i kontakt med Hollerud som forteller at han har overlatt mye av driften til andre, og at han har søkt om å få beskytte varemerkene som privatperson – ikke som O. Mathisen. Han forteller at han ikke kommer til å klage på avslaget. – Jeg aksepterer avslaget, men du kan jo sjekke opp om Gulbrandsdalsost er registrert, sier han. Fra før av har han fått registrert logoen til Tøyen-cola. Saksøkt av Coca-Cola Hollerud har også tidligere fått mye oppmerksomhet for valg av navn på O. Mathisens leskedrikker. I 2018 krevde Coca-Cola Company at de stoppet salget av «Jallasprite» og da produsenten endret navn til JallaXXXXXX endte det med rettssak. I 2019 fikk O. Mathisen en midlertidig forføyning fra lagmannsretten, som medførte at de ikke kunne selge, distribuere eller markedsføre brus under navnet JallaXXXXXX. Saken endte med seier til Coca-Cola, og O. Mathisen AS måtte betale 281.329 kroner til Coca-Cola, i tillegg til sakskostnader på 200.000 kroner. 18.000 søknader Knut A. Bostad forteller at Patentstyret får cirka 18.000 varemerkesøknader hvert år. Av disse blir rundt 85 prosent registrert. – Fordelen med å registrere et varemerke er at man får enerett til teksten eller den figurative utformingen, som kan hindre andre i å bruke den, sier han. – Har man enerett i Norge er det for eksempel lettere å stoppe kopivarer, og det kan bidra til å gi bedriften en større verdi. Hvis man har en registrering vil også Patentstyret ivareta registreringen, avslutter han.


text: Wi-Fi 6E - Banda de 6 GHz va fi suportata de routere cu Wi-Fi 6 : Best How-To I en tidligere artikkel jeg skrev om hva er Wi-Fi 6 og vis hva som er fordelene med en ruter med denne nye 802.11ax-standarden. Som jeg nevnte i den artikkelen, Wi-Fi 6 bruker alle 2,4 GHz og 5 GHz bånd, akkurat som den gamle standarden Wi-Fi 5 (802.11ac). Den store forskjellen mellom de to standardene er inndelingen av en trådløs frekvenskanal i flere dedikerte kanaler ved bruk av teknikken Ortogonal frekvensdivisjon flere tilganger (OFDMA), noe som betyr at hver bruker som er koblet til en Wi-Fi 6-kompatibel enhet, vil dra nytte av en dedikert båndbredde, og dermed unngå nettstopp. Mange brukere er forvirret om standardversjonens navn og trådløs båndbredde. Wi-Fi 6 bruker 2.4 GHz og 5 GHz gratis bånd, mens du lisenser for 6 GHz Band venter fortsatt. Denne frekvensen er foreløpig regulert, og frem til US Federal Communications Commission vil ikke være enig i at det brukes fritt globalt, dette vil ikke skje. For øyeblikket er det ingen ruter på markedet som kan støtte 6 GHz Band. Wi-Fi Alliance (organisasjonen som administrerer og utvikler Wi-Fi) sier det Wi-Fi-rutere 6 som vil kunne støtte 6GHz-spekteret, vil bli vurdert med standarden Wi-Fi 6E. Hva vil bringe det nye 6GHz-båndet på 6E Wi-Fi-rutere På 6GHz-spekteret vil det være tilstrekkelig båndbredde for 7 160 MHz kanaler si 14 40 MHz kanalersom ordtaket sier Wi-Fi Alliance. Foruten muligheten til å støtte a større antall brukere samtidig i svært overfylte områder, vil dette bredere spekteret øke ytelsen for applikasjoner som bruker høy båndbredde, for eksempel live videooverføring av høy kvalitet si virtual reality-applikasjoner / forsterket virkelighet. Rutere merket med Wi-Fi 6E forventes å vises på markeder over hele verden når reguleringsavtalen er godkjent globalt og ingen lisens for 6GHZ-spekteret vil være nødvendig. Dette 6GHz-spekteret brukes foreløpig bare i forsknings- og vitenskapelige miljøer. Hvor mye kreves det en 6E Wi-Fi-ruter? Gjerne vil trådløs teknologi utvikle seg enda mer enn den er i dag. På markedet har vi rutere, flere modeller av bærbare datamaskiner og smarttelefoner / iPhone som støtter Wi-Fi 6, men denne teknologien vil ikke nødvendigvis gi en høyere nettlesingshastighet, men en stabil forbindelse med dedikert båndbredde per bruker i overfylte rom. For en "hjemmebruker" er denne teknologien ikke verdt det for øyeblikket. Wi-Fi 5 (802.11ac / 5GHz og 2.4GHz) er nok. Når det gjelder WiFi 6E, vil dette 6GHz-spekteret være mer nyttig i bransjen. Det vil tillate utvikling av applikasjoner med mer sjenerøs båndbredde og vil kunne administrere flere samtidige tilkoblinger til samme enhet. Hjem Opplæringsprogrammer, veiledning, Settings & Fremhevet Wi-Fi 6E - 6 GHz-båndet støttes av Wi-Fi 6-rutere


text: Perus kvinnelandslag i fotball – Wikipedia Perus kvinnelandslag i fotball representerer Peru i internasjonal fotball. Peru har vært inaktive i fotball siden november 2006, men de har likevel en poengsum som tilsvarer en 40.-plass i FIFAs verdensranking og en tredjeplass i CONMEBOL-rankingen.[1] Sist Peru var med på rankingen, da de hadde nettopp en 40.-plass sammenlagt og en 3.-plass i Sør-Amerika, var i mars 2008. Las biancarojas (de hvitrøde) Peru fik en ilddåp i det søramerikanske mesterskapet da de deltok for første gang i 1998. De tapte hele 0-15 mot Brasil, en tangering av det største tapet i mesterskapets historie (Bolivia led samme skjebne mesterskapet før). Imidlertid tok ting seg opp for peruvianerne, som kom på andreplass i gruppen, og gikk videre til semifinalen. Der tapte de på straffespark mot Argentina. De møtte Ecuador i bronsefinalen, som de vant på straffespark. I mesterskapet i 2003 kom Peru til finalerunden, der de endte sist etter et noe overraskente tap for Colombia. Imidlertid spilte de uavgjort for andre gang mot Argentina, og tapet for Brasil var langt penere (0-3, mot Colombias 0-12). I 2005 vant Peru de Bolivariske Lekers fotballturnering, en turnering for lag fra land som var frigjort av Simon Bolivar. Dette ekskluderte riktignok Argentina, Brasil og Chile. Det var derfor overraskende at Peru i neste Søramerikamesterskap kom nest sist i sin gruppe, bak lag som Venezuela og Paraguay. Ettersom dette var siste gangen Peru spilte, er det vanskelig å vite hva den egentlige formen til Peru er. Perus U20-lag og U17-lag har imidlertid vært aktive i A-lagets fravær. U 20-laget har en bronse fra Søramerikamesterskapet i 2007, mens de kom sist året etter. ^ Peru er ikke med på kvinnefotballrankingen Arkivert 25. januar 2009 hos Wayback Machine. (spansk) Hentet fra «https://no.wikipedia.org/w/index.php?title=Perus_kvinnelandslag_i_fotball&oldid=17675504»


text: Skjøt mot folk og biler med avsagd hagle - Fædrelandsvennen Her taues en av bilene som ble skutt etter vekk av Falcken. Mopeden tilhører den siktede 42-åringen. VITNER: Politiet jobber nå med å få klarhet i hva som skjedde da en 42-åring skal ha avfyrt 1-2 skudd mot flere biler. Her avhører politiet vitner i nærheten av stedet der siktede ble pågrepet. Mange nysgjerrige samlet seg også. bilde (37).JPG Skjøt mot folk og biler med avsagd hagle Væpnet politiaksjon etter at en mann har skutt etter biler med avsagd hagle. 42-åring er pågrepet. Mari Horve Reite Oppdatert: 01.des.2012 18:33 Publisert: 01.des.2012 14:58 SONGDALEN: Lørdag ettermiddag ble det iverksatt en større politiaksjon i Songdalen etter at politiet klokken 14.04 fikk melding om en mann på en moped som kjører rundt på Nodeland med pistol i hånden.— Det ble sendt noen patruljer til stedet. Med hjelp fra melder og vitner kom vi på sporet av mopedisten på Skinnarsmoen, opplyser operasjonsleder ved Agder politidistrikt, Frank Solås, til Fædrelandsvennen.Flere bevæpnede politipatruljer ble sendt til stedet. Etter en kort forfølgelse ble mannen stanset ved Tronstadveien, like nord for Greipstad kirke. Mannen var også i besittelse av en avsagd hagle da han ble pågrepet. Ifølge politiet er den siktede i saken en 42 år gammel mann fra Songdalen. Han er nå siktet for trusler mot sivile. 42-åring siktet for trusler etter skyteepisode — Siden det kom opplysninger om at mannen skal ha skutt med våpen mot biler, bevæpnet politiet seg, forteller operasjonsleder.Avfyrte 1-2 skudd— Det vi har fått avklart så langt, er at en person har kjørt rundt på scooter i området rundt bensinstasjonen ved Hortemo og Nodeland, og at han har avfyrt 1-2 skudd etter 1-2 biler. Mannen som kjørte scooteren kjørte deretter den såkalte Potetveien og ble pågrepet her, sier innsatsleder og politiførstebetjent Salve Eieland. Han er på stedet der påripelsen fant sted, like nord for Greipstad kirke. Eieland snakket med en rekke vitner som samlet seg noen hundre meter nord for Greipstad kirke. Ifølge Eieland er den siktede scooterføreren kjent av politiet fra før, mens de andre involverte ikke karakteriseres som kjenninger.Ifølge innsatsleder er det foreløpig uklart hvorfor mannen skjøt rundt seg.Lørdag ettermiddag jobber politiet med å sikre spor fra stedet og innhente informasjon fra flere kilder på stedet.Det sikres spor på stedet samt innhente informasjon fra flere kilder. Den siktede 42-åringen er brakt til Kristiansand politistasjon.Forteller at de ble skutt etterFædrelandsvennen har vært i kontakt med vitner som forteller at de ble skutt etter, men ingen personer kom til skade i skyteepisoden. - Det var en uvirkelig opplevelse — En bil fikk knust frontvinduet på bilen, opplyser operasjonsleder.En annen bil fikk også skader etter skyteepisoden.— Vi jobber med å finne ut hva som har skjedd. Nå tauer vi inn den ene bilen som fikk skader sammen med scooteren. De blir sendt til tekniske undersøkelser, sier innsatsleder Eieland.Underveis i aksjonen gikk det mange rykter om episoden på sosiale medier. Dette førte til at ganske mange yngre folk samlet seg i området rundt Greipstad kirke der 42-åringen ble pågrepet.


text: Mystisk.no - Tegner portretter av avdøde sjeler Noen ganger kan det se ut som om mediene gjetter når de kanaliserer beskjeder fra åndeverden. Andre ganger treffer de rett på spikeren og midt i hjerteroten til mottakeren. Ved å kombinere et mediums reading med "psykisk kunst," kan man få en synlig og fysisk bekreftelse på om budskapet er sant. To medium fra England, Christine Parkin og Philip Holden, var på Norgesvisitt i februar for å holde en demonstrasjon og gi private readinger. Begge er utdannet ved Arthur Findlay College i Stansted ved London, som går for å være verdens fremste skole for spiritualisme og "psykisk vitenskap". Christine Parkin jobber som synsk medium og "psychic artist" i Devon, sørøst i England. Ikke bare hevder hun å kunne kommunisere med de som har gått bort, men også at hun kan tegne bilder av dem. Dette kalles "psychic art", på norsk "psykisk kunst". Philip Holden jobber som transemedium og transehealer i London, og sies å ha svært sterke evner til å kunne hente beskjeder fra åndene. - Hvis vi ikke lykkes med å forbinde oss med åndene, håper vi på å få dere til å le. Latter er den mest oppløftende og helbredende energien vi kan ha, introduserer Philip seansen med. Vil bare ha "ja" eller "nei" Under både private readinger og mediumseanser for grupper er det viktig at mottakerne ikke sier for mye til mediene. Når mediet eller mediene spør om budskapet de formidler er riktig, skal man bare svare "ja", "nei", "ikke sikker" eller "vet ikke". Christine Parkin understreker hvor viktig dette er, før hun lukker øynene og kanaliserer et budskap. - Jeg tror jeg har en far med meg, og et navn som begynner med "D". Han er svært rask og oppglødd, og brukte mye tid på å jobbe med trevirke - trolig lagde han møbler. Da han gikk bort skjedde det plutselig. Han døde av et hjerteinfarkt. Mannen har ikke vært i åndeverden i mer enn fem år, forteller hun. En kvinne i salen bekrefter at budskapet stemmer med faren hennes, som døde brått av et hjerteinfarkt for 5-6 år siden. Christine formidler så et kjærlig budskap fra faren til kvinnen, som da smiler fra øre til øre. - Ikke fortell meg noe, sier mediet. Hun ber oss kun bekrefte eller avkrefte budskapet de formidler, slik at de kun vet om de er på riktig spor. Hvis man forteller for mye, blir ikke budskapet fra åndeverden rent og troverdig. For eksempel kanaliserte Christine fornemmelser fra en sterk jødisk kvinne som overlevde 2. verdenskrig. Ingen i salen ytret høyt at de kjente seg igjen i budskapet. Pamela som jobber i dette huset nå, fortalte at det bodde en familie i huset under 2. verdenskrig som gjemte seg i kjelleren. Hvem vet - kanskje var kvinnen som Christene fornemmet medlem av denne familien? Christine tegnet et trist og slitent portrett basert på sine fornemmelser. - Vi var ikke så gode som under vår siste lesning. Hvis vi har det jeg kaller en "80 prosent kveld", der vi kun får 80 prosent bevis, er dette en dårlig kveld for meg. Da er folk ganske rask til å dømme oss. Andre respekterer arbeidet vårt og skjønner at vi bare er mennesker. Vi har både gode og dårlige dager, sier Philip. - Noen ganger er det enkelte i gruppen som ikke takler de følelsesmessige bitene vi bringer opp i lyset. Ofte kommer folk til oss etter seansen og bekrefter budskap vi har formidlet, sier Christine. I slike tilfeller er det gjerne såre, vonde eller bitre temaer som man ikke har bearbeidet enda. Da vil en privat reading være mye bedre enn en gruppeseanse. - Hvis atmosfæren er god og hvis alle føler seg komfortabel med de som sitter foran seg, vil Philip bli avslappet nok til å la kontrollen komme gjennom. Hvis han tillater å la dette skje, må dere ikke si Philips navn, for da fører dere ham tilbake til full bevissthet. Jeg er klar over endringer i ham i dette øyeblikket, sier Christine, idet tilhørerne venter i spenning. Philip har sittet med øynene lukket en stund, og får noen snåle rykninger i ansiktet. - Det som skjer er at han, som er "fartøyet," går inn i en underbevisst tilstand og tillater hans kommunikatør å komme frem, forteller Christine. Tilhørerne får lov til å stille spørsmål om hva som skjer ute i verden, men de skal ikke være personlige. - "Greetings!" En av dere har spurt om uheldige omstendigheter med deres unge barn. Barna dere har kalt indigo, stjernebarn og krystallbarn, er navn dere har funnet på slik at dere kan behandle dem annerledes og gi dem et annet sett regler. Forstår dere, spør transemediet. Et par av tilhørerne kniser, mens andre venter spent i taushet. Stemmen fra Philip høres mye eldre ut enn den han snakker med til vanlig, og måten han ordlegger seg på er mer gammeldags og forfinet. Han høres ut som en eldre herremann. - Disse barna har ikke noen regler, og de vil ikke adlyde reglene. Dere må finne nye måter å oppmuntre dem til å oppføre seg på måter som er akseptable. De er her for å rive i stykker samfunnet slik dere kjenner det. Dere vet at menneskerasen ikke har vært i stand til å få samfunnene til å fungere. Forstår dere at det finnes ikke galt eller riktig, godt eller ondt? Enten fungerer det eller så gjør det ikke det. Er dette korrekt, spør han. Deltakerne ser ut til å undre seg over hva som egentlig skjer, men noen nikker taust og Christine svarer "ja". - Deres liv på jorden er et liv i smerte. Dere er utfordret på alle tenkelige og utenkelige måter. Hvis dere var perfekte, ville dere ikke vært her på jorden. Da ville dere vært i åndeverden med meg. Selvsagt er det sjeler på høyere nivåer som er mer perfekte enn meg. Men hver og en av oss er perfekte i skapelsen til Guds sinn. Forstår dere, spør den eldre stemmen fra Philips munn. Slik fortsetter han å snakke i noen minutter før han avslutter med: "Velsignelser til dere alle". Gradvis går Philip ut av transen til normal bevissthet. - Hvordan utviklet du dine evner? - Jeg gjorde ikke noe i det hele tatt. Jeg så alltid ansikter. Jeg visste at jeg var sensitiv, men jeg visste ikke at de ansiktene jeg snakket med som barn var ånder, forteller hun. Christine voks opp i en vanlig arbeiderklassefamilie i England og levde et helt vanlig liv, inntil hun stod midt i et vanskelig og aggressivt ekteskap. Plutselig føltes det som å gå gjennom en kald foss. "Bare slipp alt og dra", sa åndene til henne. Neste dag pakket hun og dro fra mannen. To måneder senere kom hun likevel tilbake til Arthur Findlay, fordi hun ville gå kurs i "psychic art". Her tegner man eller maler bilder av avdøde personer som man aldri har sett selv, i alle fall ikke i vår materielle verden. Etter hvert viste deg seg at stadig flere mennesker gjenkjente de avdøde sjelene Christine tegnet, noe som motiverte henne til å fortsette. - Ser du den avdøde personen i ditt indre mens du tegner? - Noen ganger ser jeg en person. Men som oftest ser jeg ikke personen, og det er ikke slik at jeg ser og kopierer det jeg ser. ånden gir meg kun et inntrykk. Det er som å bli veiledet, sier hun. Etter "psychic art" kurset hun tok i 2004, synes hun selv at evnene aksellererte. I disse dager er hun i ferd med å utdanne seg til lærer på Arthur Findlay College. Det er ikke hvem som helst får lov å bli lærer der, og det er en lang prosess. For å få lov til å søke om å gå lærerutdanningen, må man gjennom skikkelig hardtrening i flere år. Christine blir ferdig utdannet lærer der først om 4-5 år. I tillegg til å være "psychic artist", har hun 25 års erfaring med massasje, samt utdannelser i massasje, reiki, akupressur og hypnoterapi. Etter et problematisk ekteskap stod han på randen av livet, og var i ferd med å hoppe utfor en høy bro. Etter å ha stått på broen i 25 minutter, begynte han å tenke på datteren sin: "Hvis jeg ikke er her, hvem skal beskytte henne?", surret det i hodet. Da bestemte han seg for å leve videre, og oppsøkte et medium. Nok en gang ble han fortalt at han skulle bevege seg i retningen spirituelt medium. "Finn deg en åpen sirkel og dra dit ofte." Hun siktet til en åpen mediumsirkel, som er nokså vanlig i England. Her får alle praktisere sine evner som medium, og man sier ting i tur ettersom man får inn ulike impulser. I sin desperasjon gjorde Philip som mediet sa, og det var ingen dum ide. På sitt første møte i en åpen sirkel, visste han at han var på riktig sted. Så godt likte han seg at han ble i denne sirkelen i 10 år. Underveis var det flere mennesker som fortalte at Philip kom til å jobbe profesjonelt med åndene. Men selvtilliten hans som medium begynte ikke å vokse før han utdannet seg ved Arthur Findlay College. Med årene har ikke Philip "bare" blitt profesjonelt medium, men også transemedium og transehealer. Dette utviklet seg etter et kurs med de to engelske mediene Mark Webb og Mike Hunter. Hver morgen på kurset gjorde de en meditasjon, hvor en av lærerne satt i transe og snakket til Philip og tre andre. Til Philip sa han: "Du har evne til å gjøre transehealing." Beskjeden var veldig sterk, så Philip var rask med å melde seg på kurs i transehealing ved Steven Upton. Her bruker man hypnose for å komme i transe, og tillater en ånd fra "den andre siden" å ta kontroll over mediet. - Husker du hva du har sagt etter transen? - Jeg husker sporadiske ting og spesielle ord, men ikke hele samtalen. Det er som om jeg sitter i et annet rom, og jeg hører en stemme i det andre rommet, sier Philip. - Hvem er ånden som kommer gjennom deg? - Han du møtte i går har hovedkontrollen (se ovenfor). Men han lar andre komme igjennom. De er vanligvis ikke guider eller mestere, men mennesker i åndeverden som ønsker å bringe et budskap og gjenoppleve det å være i en fysisk kropp. De vil ikke reinkarnere igjen. Ganske ofte vil nye ånder bruke meg som prøvekanin, for de ønsker å prøve en erfaren kanal før de prøver et medium, sier Philip. - Kan du bestemme hvem som kommer gjennom? - Ikke som regel fordi transe er passivt. Normal mediumkontakt er aktiv. Da sender vi ut tanker til åndene og "drar opp" for å møte dem. I transe tillater vi ånden å komme gjennom. Som oftest vil jeg bare tiltrekke meg energier som ligner mine egne, forklarer Philip. Da undertegnede møtte Philip og Christine, fikk de vist sine evner som medium, transehealer og "psykisk kunstner". De fikk i oppgave å kanalisere min avdøde far. - Jeg har en mannlig energi rundt meg som er spent og nervøs. Han har problemer med hjertet. Fysisk føles han ut som en eldre mann, men veldig ung og sterk til sinns. Han hadde ideer forut for sin tid og tenkte fremover. Han så på ting og fant dem opp på nytt. Han elsket utfordringer og var et oppfinnsomt sinn, fosser det ut av Philip. Alle karakteristikkene stemmer, og faren min hadde et hjerteproblem. - Hadde han en liten hytte hvor han trakk seg tilbake? Han tar meg opp i en bakke hvor jeg får opp healingenergi. Dette trengte han for sin helbredelse, forteller Philip. Faren min hadde en egen liten rød hytte hvor han spilte piano og komponerte. Men selv om Philip treffer spikeren på 90 prosent av det han kanaliserer, bommer han fullstendig på noe. - Hva var min fars yrke? - Jeg ser lastebiler. Var han lastebil eller transportsjåfør, spør Philip. Dette er helt feil, for faren min var organist, komponist og musikklærer. Men jeg innser at spørsmålet kanskje var litt dumt og formålsløst, for poenget med en slik reading er vel ikke akkurat å teste medienes evner. Formålet er vel egentlig å få bekreftelser på at våre nære og kjære avdøde har det godt, og få hint om hvilke veier som er de riktige for oss her i livet. Philip gav meg en del hint om hva jeg skal satse på videre i livet, og svar på personlige spørsmål som gav mening. I tillegg fikk han demonstrert sin evne som transehealer. Før vi begynte readingen hadde jeg smerter i korsryggen, og da jeg skulle gå igjen var smertene nesten borte. I mellomtiden hadde jeg bare sittet på en stol og hørt Philip snakke. Ingen hadde lagt hendene på ryggen min, hvis ikke en ånd gjorde det?


text: Kapret Andfjord-kontrakt for over 100 millioner kroner Arendalsbedriften HighComp fikk kontrakten på å bygge gigantbassenget til Andfjord Salmons unike gjennomstrømmingsanlegg. HighComp har med dette fått sin største kontrakt noensinne. HighComp skal bygge det første bassenget av totalt elleve i løpet av de neste månedene. Resten vil følge i fra 2020 og bli fullført i løpet av noen år. Bassengets dimensjoner er på hele: 45 x 40 x 20 meters dybde og har et volum på vel over 30.000 kubikk. Kontrakten består både av prosjektering, fabrikasjon og montering av bassengene på Andøya i Vesterålen. Kontraktsverdien er betydelig og større enn 100 millioner kroner, skriver selskapet i en pressemelding. CEO i selskapet, Anders Holm, sier kontrakten markerer et gjennombrudd for selskapets satsing på teknologiutvikling og prosjektgjennomføring. Prosjekteringen vil foregå ved selskapets hovedkontor i Arendal og fabrikasjonen ved selskapets produksjonsanlegg på Bokn i Rogaland, samt i Klaipeda i Litauen. – Glassfiberteknologien vår er meget godt tilpasset oppdrettsmarkedet, grunnet kombinasjonen av styrke, høy overflate-finish og lave CO2- avtrykk. Prosjektet består av elleve store basseng som er sprengt ned i fjellet og montert under havnivå. Store mengder næringsrikt sjøvann hentes i fjorden utenfor Andøya og pumpes gjennom anlegget. Løftehøyden for vannet er lav noe som bidrar til et minimalt energiforbruk. Det betyr at man kombinerer fordelen fra både sjø- og landbasert oppdrett som gir høy laksevelferd og bærekraftig produksjon. – Anlegget som skal bygges vil være lusefritt og rømningssikkert. Vi er stolte over å ta del i utviklingen av en bærekraftig norsk sjømatsektor, sier Holm videre. Holm sier kontraktsinngåelsen er et resultat av en vellykket og langsiktig strategi for selskapet. – HighComp har gjennomført mange prosjekt i oppdrettssektoren både i Norge og internasjonalt de siste årene, og posisjonert oss inn mot fiskeoppdrett som et av våre to hovedsatsningsområder. Denne kontrakten med Andfjord Salmon viser at satsningen vår bærer frukter, sier han. Roy Pettersen, CEO i Andfjord Salmon, sier at HighComp har vært med Andfjord Salmon i prosjekteringsfasen og vist stor fleksibilitet og innovasjonshøyde i forbindelse med design, samt vist at deres basseng tilfredstiller de krav Andfjord Salmon unike patenterte oppdrettskonsept krever. – Vi ser frem til videre samarbeide, samt et ferdig basseng når Andfjord Salmon laksen skal settes i sjøen til sommeren 2020. HighComp er spesialist på produksjon av store konstruksjoner av fiberarmerte kompositter. HighComp har gjennomført betydelige leveranser til oppdrettsbransjen i inn og utland de siste årene. HighComp er et heleid selskap av CSUB. Konsernet har olje og gass og akvakultur som hovedmarkeder, men leverer også stadig mer til fornybar energi og anleggsbransjen. Selskapet har nå en engineerings-avdelingen med spesialkompetanse på kompositter som teller totalt 25 stykk av selskapets over 250 ansatte.


text: About StianMj - Visma Community The whole CommunityThis knowledge baseStianMjUsers cancel Latest Contributions by StianMj Topics StianMj has Participated In Regler for fakturainnboks - MVA og kontering. by StianMj in Idéer i Visma.net ERP Hei. Det burde vært mulig å definere momsoppsett også i fakturareglene. Slik at man får fullautomatisert innboksen. Dette kan f.eks være faktura som kommer inn med forskjellig fradragsrett på samme faktura. Avgiften burde ligget som et kildefelt og tilsvarende burde alle felter for Verdier i Financials vært lik de feltene man kan editere når man konterer "vanlige" bilag. ... View more by StianMj in Diskusjon i Visma.net ERP Ser man får opp sortering hvis man legger inn rabattdato mindre enn dagens dato. Men det løser jo ikke problemet, da er jo faktura alt forfalt. Bør være en quick fix. ... View more Sende kreditnota (kunde) til Autoinvoice etter mat... Idag blir muligheten for å sende kreditnota til autoinvoice borte hvis man bruker "reverser og bruk på nota". Det hadde da vært nyttig om man likevel kunne sendt kreditnota til autoinvoice. De aller fleste kreditnotaer skal jo uansett sendes til kunden. Så istedenfor å sende til autoinvoice først og deretter matche faktura, hadde det vært nyttig om de kunne blitt sendt, selv om de var matchet og avsluttet. Så kan man heller velge å fjerne haken for send til autoinvoice på de kreditnota der det ikke er aktuelt. ... View more Sv: Flere firmabiler pr ansatt by StianMj in Idéer i Visma.net Payroll 21-12-2018 14:20 Vi har samme utfordring. Burde ikke være noen begrensning her. ... View more kopiering/import for automatiseringsplaner Hei Det hadde vært veldig nyttig om man kunne kopiert eller importert automatiseringsplaner. Dette gjelder da spesielt på branches i skjermbilder der man må lage egne planer for hver branch. Men ser også nytten når man skal igang med nye klienter. Det hadde vært veldig tidsbesparende. ... View more Sv: Slette ansatte 06-11-2018 09:41 Det burde også være mulig å endre tilknyttet bruker. ... View more Periodisering i hovedbok 21-08-2018 12:02 Det er ønskelig å kunne periodisere på hovedbokstranser. Per i idag er ikke periodiseringsnøklene tilgjengelig når man registrerer en transaksjon i hovedbok. Ved innleggelse av f.eks IB ved oppstart kunne det vært nyttig fått lagt inn alle nødvendige periodiseringer uten å måtte lage ett bilag per måned. ... View more behandle betalinger i branches 08-06-2018 15:46 Hei Behandle betalinger når man bruker branches er idag litt for kronglete. Regnskapsinfo på betalingsbilaget følger idag den branchen man står på. Det burde istedet være slik at denne infoen følger betalingskonto og/eller selve inngående faktura. Man oppdager ikke denne feilen før returfilen fra autopay kommer inn. Man kunne også tenke seg at man med denne løsningen da kunne behandle betalinger på tvers av hele branches når man står i det bildet (AP50300S), og på den måten sparer seg for mange klikk og potensielle feil. se forøvrig også ticket 564023. ... View more behandle betalinger Sv: Komentarfelt/Merknadsfelt 23-05-2018 14:27 Enig; kommentarfeltet må bli mer synlig, som det sies her hadde det vært ønskelig med en felt som er godt synlig som følger bilaget hele veien. ... View more Momsavslutning i Branches 04-05-2018 10:38 Det hadde vært kjekt om de ulike branchene kunne kjøre momsoppgaver og avslutning av termin individuelt. Slik det er idag kommer man ikke videre/får avsluttet terminen før alle branchene er avstemt/klargjort. ... View more Firmavelger i fakturaoversikt - Branches Ønsker å kunne velge firma i fakturaoversikt, både på kunde og leverandøroversikten når man har aktivert branches. ... View more Øreavrundg ved fakturamottak Det hadde vært kjekt om financials automatisk posterte små øreavvik i fakturamottak. Måten scannetjenesten leser mva på gjør at man realtivt ofte får små øreavvik. Siden systemt klarer å validere at det er et avvik, burde det også klart å identifisere at dette er f.eks innefor 50 øre og postere dette som øreavrunding. undødvendig å bruke tid 0,01 øre. ... View more Activity Feed for StianMj Kudoed Utvide funksjonaliteten på fakturaregler (Fakturainnboks) for Frank-Espen Kristoffersen. 04-08-2020 12:24 Kudoed Endring av periode på inngående fakturaer direkte i Fakturainnboks for Kjersti Skramstad Lauritzsen1. 04-08-2020 12:20 Kudoed Periodsering på hovedbokstransaksjoner for Sølvi Loftesnes. 04-08-2020 12:18 Kudoed Effektivisering av Approval for MarcusBrevik. 04-08-2020 12:18 Kudoed Ønsker mulighet for å legge til ekstra godkjenner manuelt i arbeidsflyt før oppdatering av faktura for ElisaKa. 04-08-2020 12:17


text: Rapporten fra Regnskogfonde og Naturvernforbundet viser at norske myndigheter investerer 82 milliarder kroner i sju bransjer som er ansvarlige for massiv regnskogsødeleggelse verden over. Disse tallene er langt høyere enn de som tidligere har vært kjent. Totalt investerer Norge i 73 ulike selskaper i disse bransjene. Til tross for at oljefondets verdi ble redusert i 2011, økte investeringene i verstingbransjer med over 13 prosent. Regjeringen har fått mye skryt for sitt engasjement for å bevare regnskogen. Denne innsatsen undergraves av systematiske investeringer i regnskogsverstinger. - Jens Stoltenberg kan ikke sitte stille og akseptere at regjeringens prestisjeprosjekt for å redde regnskogen saboteres av at stadig mer av Norges oljepenger investeres i regnskogsødeleggelse, sier Lars Løvold, daglig leder i Regnskogfondet. - Dersom statsminister Jens Stoltenberg skal ha noen som helst troverdighet igjen når han snakker om de norske regnskogmilliardene, må det tas umiddelbare grep, sier Løvold. - Norge investerer milliardbeløp i noen av de verste bransjene i verden. Omfanget og systematikken i investeringene er sjokkerende, sier Lars Haltbrekken, leder i Naturvernforbundet . Regjeringen har høstet internasjonal berømmelse for beslutningen om å bevilge opp til tre milliarder kroner årlig til regnskogbevaring. Samtidig viser Regnskogfondet og Naturvernforbundets rapport at norske investeringer i bransjer som raserer den samme skogen, var 27 ganger høyere per 31. desember 2011. Det gjør oljefondet til Norges klart viktigste årsak til avskoging. Når norske myndigheter overser dette, mener Regnskogfondet og Naturvernforbundet at de bryter Norges forpliktelser fra FNs klimatoppmøte i Cancún i 2010. - Det er hårreisende at oljefondet, som skal sikre framtiden til innbyggerne i verdens rikeste land, vil tjene penger på at verstingselskaper ødelegger framtida til verdens fattige, sier Løvold. Regnskogfondet og Naturvernforbundet kommer med en rekke anbefalinger i rapporten. Regjeringen må granske hvordan oljefondet bidrar til regnskogødeleggelse, og hvilke tiltak som må settes inn for å unngå dette i framtida. Parallelt må oljefondets etikkråd granske alle dagens investeringer i selskaper som opererer i bransjer hvor risikoen for regnskogødeleggelse er høy. - Men for at Etikkrådets granskning skal ha noen verdi, må rådet få en langt mer uavhengig rolle enn det har i dag. Etikkrådet må få fullmakt til å treffe bindende avgjørelser om hvilke selskaper oljefondet skal trekke seg ut av. Vi har sett alt for mange tilfeller av at Finansdepartementet både trenerer og overprøver Etikkrådets anbefalinger, sier Løvold.


text: Nå kan du se Godset på dt.no I OPPKJØRING: Herman Stengel (t.h.) og SIF spiller sju kamper til i oppkjøringen. Foto: Rune Folkedal Av Elias Melgård Publisert: 14. februar 2020, kl. 04:55 Sist oppdatert: 14. februar 2020, kl. 04:55 Drammens Tidende har inngått en avtale med Strømsgodset om rettighetene til å vise klubbens treningskamper de neste to årene. DRAMMEN: Strømsgodset startet sesongoppkjøring i Tyrkia med en sterk 5–2 seier over danske Hobro og møtte hard motstand i det ukrainske topplaget Dynamo Kiev som endte i et tap 0–3. Nå har laget fra Drammen kommet hjem og setter blikket mot de resterende sju treningskampene. Alle disse sendes direkte på dt.no. I ettertid kan du se alle kampene i opptak. Sender live fra Spania Når Godset drar på treningssamling til Marbella er det to kamper som står på menyen. Her møter de det russiske eliteserielaget Krylia Sovetov og deretter Tromsø, før de vender hodet hjem mot elvebyen. Her venter de siste treningskampene før Eliteserien 2020 sparkes i gang i april. – Strømsgodset er regionens stolthet, og viktig for våre lesere. Det ser vi på den høye interessen for våre saker om Strømsgodset. Derfor gleder det oss at klubben har inngått dette samarbeidet med oss om live-kampene, sier ansvarlig redaktør Espen Sandli. Se Godset live på fredag Men før Godset drar til Spania, spilles det kamp mot Bodø/Glimt førstkommende fredag i LSK-hallen. Også denne kampen vises direkte på dt.no. – Drammens Tidende er verdens beste på Godset-nyheter. Med disse kampene blir tilbudet enda bedre. Samtidig trapper vi i år opp antallet kamper vi sender live, også med fokus på lokale lag i lavere divisjoner, sier Sandli. Fotball, trav og annen idrett Som del av Amedia-konsernet sender Drammens Tidende live fra cirka 5000 idrettsarrangementer hvert år, via portalen direktesport.no. Denne finner du på dt.no, med fri tilgang for abonnenter. Blant innholdet er fotball, friidrett, trav, håndball, basket, volleyball, motorsport og kampsport. Mye av innholdet produseres lokalt av Drammens Tidende, med lokale lag og utøvere. I år gjentas også fjorårssuksessen «DT-cupen» i samarbeid med fotballforbundet. Her ser du hvilke lag som deltar i årets cup. Hvilke kamper som blir sendt live avgjøres seinere. Her er Godset-kampene: Fredag 14. februar SIF – Bodø/Glimt, kl. 14:30 Lørdag 22. februar SIF – Krylia Sovetov, kl. 12:00 Torsdag 27. februar SIF – Tromsø, kl. 14:00 Fredag 6. mars SIF – Vålerenga, kl. 12:00 Fredag 13. mars SIF – Stabæk, kl. 13:00 Søndag 22. mars SIF – Raufoss, kl. 15:00 Søndag 29. mars SIF – HamKam, kl. 16:00 Litt mindre MIF TV-rettighetene angående flere av MIFs kamper i oppkjøringen til Eliteserien er uavklart, og har derfor ikke vært en del av avisas tilbud.


text: 811 Lunde Travselskap - Travsport.no VELKOMMEN TIL LUNDE TRAVSELSKAPS HJEMMESIDE LUNDE TRAVSELSKAP STIFTET 11. FEBRUAR 1880 Vi gratulerer igjen Anne Marie Nordli & Inge Øyen igjen med en flott Bjerke-seier med Nuvre Dokka. Også denne gang i V65. Etter en flott styring av GV, kneblet hun igjen de andre etter en tung avslutning. Det er vel snart bare å bestille inskripsjon på pokalen for årets hest! gjen var Nuvre Dokka knallgod. I V65 på Bjerke onsdag 22. juni viste hun samtlige av de andre ekvipasjene bakskoene. Ledelse fra start til mål var oppskriften denne gang. Hoppa danset unna på lette ben og innkasserte hele 30.000 for denne seieren. Vi gratulerer igjen! Vi gratulerer Anne Marie Nordli & Inge Øyen med seieren Nuvre Dokka tok på Bjerke onsdag 15. juni. Etter å ha blitt servert et flott løp av Kolle, bare reiste hoppa ifra konkurrentene på oppløpet. Hun skal igjen ut på Bjerke førstkommende onsdag. Da i V65. Hoppa har pt. tjent kr. 63000 så langt i år.


text: Boveda fuktighetsregulator 10 x 8 g - 58% - Gartnerbutikken Hjem DYRKEROM OPPBEVARING BOVEDA HUMIDIPAK Boveda 10 x 8 gram 58 % fuktighetsregulator Boveda 67 gram 58 % fuktighetsregulator → ← Boveda 5 x 4 gram 58 % fuktighetsregulator Boveda fuktighetsregulator 10 x 8 g - 58% Bruk en eller to poser Boveda sammen med urter for å bevare smak, aroma og farge på urtene under lagring. Fungerer som en to-veis regulator, kan både absorbere og fordampe vann opp mot den relative luftfuktigheten som står på posen. Inneholder kun naturlig salt og vann. Boveda-posenes levetid kommer an på hvor tett beholderen er og hvor ofte den blir åpnet. Kan brukes i 1-2 år ++ i tette og lukkede glass. Jo mer posen må "jobbe", jo fortere blir den oppbrukt. Posen er oppbrukt når den går fra å være myk til å bli hard. 8 g-posene er individuelt innpakket i plastemballasje for lang holdbarhet. En pose Boveda 8 g kan brukes i tette glass med volum opp mot 250 ml. For større glass kan du bruke flere poser eller gå opp til Boveda 67 g pose.


text: The Wall er her – frister det med en TV på 292 tommer i stua? | TechRadar The Wall er her – frister det med en TV på 292 tommer i stua? Av Henry St Leger , Truls Steinung published 4 October 19 Trodde du at 65-tommeren din kunne regnes som stor? Nå ruller Samsung ut sine modulære MicroLED-TV-er over hele verden, og har du penger nok så kan du få dem på opptil 292 tommer. De modulære TV-ene som går under navnet The Wall består altså av mindre firkanter som settes sammen til ønsket form og størrelse. Hver blokk måler 806,4 x 453,6 mm, noe som tilsvarer rundt 36 tommer diagonalt, og de har en oppløsning på 960 x 540 punkter. Dette gjør det mulig å skalere opp til enorme størrelser, og Samsung har altså foreløpig satt grensen ved 292 tommer og 8K-oppløsning. MicroLED vs OLED: Hvilken blir fremtidens skjermteknologi Samsung The Wall: vår første kikk Her er de beste TV-ene akkurat nå Andre eksempler på størrelser er 146 tommer og 219 tommer, mens den minste varianten skal være på 75 tommer. Markedet for slike enorme TV-er er naturlig nok være lite – hvor mange av oss får i det hele tatt plass til en 75-tommer i stua? De kan imidlertid være interessante både for bedrifter, og for folk som har spesielt god råd, noe Samsung også hentyder til i en produktbrosjyre om The Wall: – Den modulære utformingen gjør at The Walls størrelser, form og skjermforhold kan tilpasses dine romlige og estetiske behov. Enten den skal henges i en romslig lobby eller i en privat hjemmekino, gir The Wall deg kreativ frihet til å utnytte plassen som du selv vil. Du finner Samsungs produktside for The Wall her, der du også finner et skjema du kan fylle ut hvis du er interessert i å kjøpe eller be om priser. Sistnevnte oppgis for øvrig kun på bestilling, men det er vel ingen overraskelse for noen at det blir dyrt. Med tanke på tilpasningsmulighetene, så blir heller ikke dette noe du kan kjøpe over en vanlig disk med det første.


text: Nye Atego! Det har vært stor aktivitet blant maskerte lastebiler i vinter, og det har tydeligvis vært like stor aktivitet på fotosiden blant våre lesere. For ikke før har vi presentert bilder av det vi tror er den neste generasjon Renault Magnum, så ringer telefonen i redaksjonen. Avslørt! Mercedes-Benz er på vintertesting med nye Atego. Denne og to utgaver til ble fotografert på Statoil på Harran i Nord-Trøndelag nylig. Foto: Foto: Stein B Publisert 15.03.2012 07:38 Oppdatert 07.04.2017 01:12 Det er Stein B som er på tråden. Han kjører for Gran Taraldrud Group og kan fortelle at han akkurat har tatt noen bilder av maskerte Mercedes-Benz lastebiler. -Er du sikker på at det er Mercedes, da? De har jo akkurat lansert Actros og har vel ingen grunn til å maskere noen lastebiler for tiden, sier jeg med ekspertstemmen min. -Det står i alle fall Mercedes-Benz på batterikassa, får jeg til svar. Dermed ser jeg ingen grunn til å være ekspert lenger. Bildene blir sendt oss som MMS-melding og vi kan ved selvsyn se at det er snakk om en kraftig maskert Mercedes-Benz Atego. Stein ringer oss opp og forklarer at det er et helt "fantefølge" på tur, bestående av tre toakslede lastebiler og tre personbiler, alle med tyske registreringsplater. Lastebilene sto og tanket på Statoil-stasjonen på Harran, rett nord for Grong i Nord-Trøndelag, da Stein kom over dem og var snarrådig nok til å ta bilder for oss. Bilene var på vei sydover. Høyt innsteg? Bildene vi her viser, er en lastebil utstyrt med lang førerhus med lavt tak. Maskeringen gjør at sidevinduet i døren ser mye mindre ut en det faktisk er, og de to firkantede "vinduene" i nede på døra og bak ved køya er bare tapet på for å forville fienden. Når det gjelder innsteget så ser det veldig høyt ut for å være en distribusjonsbil, blant annet er det nederste trinnet av den hengslede anleggstypen. Om dette er fordi denne bilen egentlig er beregnet for røffere forhold som for eksempel terrengkjøring, eller om dette også er for å forvirre eventuelle nysgjerrige lastebilfotografer, vet vi ikke. Samme stil som storebror Selv om fronten også er kraftig maskert, ser det ut til at nye Atego får samme stil på grillen som sin storebror Actros. Hvordan hovedlyktene kommer til å bli, tør vi ikke spå for mye om. På den avbildede bilen ser det nemlig ut som de gamle Atego-lyktene. Vi venter i spenning på mer informasjon, og skulle nettopp du vite noe mer om disse lastebilene, eller ha flere bilder av dem, så tips oss på [email protected]


text: 24. des. 1974 (47 år) Buddyprisen (2006) Trommesett[1] Paal Nilssen-Love på Commons Large Unit i Arhus Danmark 2015. Etter å ha figurert i Frode Gjerstad sitt Circulasione Totale Orchestra allerede i 1992, studerte han musikk ved Jazzlinja (NTNU) fra 1994. Her ble gruppen Element med Gisle Johansen (saksofon), Håvard Wiik (piano) og Ingebrigt Håker Flaten (kontrabass) dannet. Gruppen var inspirert av John Coltrane kvartetts energi og modale spillestil. Han var ellers med i det NORAD-støttede norsk-sørafrikanske bandet San International Ensemble (SAN) sammen med Zim Ngqawana (saxofonist/fløytist) og Andine Yenana (piano), i tillegg til norske Bjørn Ove Solberg (saksofon) og Ingebrigt Håker Flaten (bass). SAN hadde flere spillejobber under Gro Harlem Brundtlands offisielle besøk i Sør-Afrika 10.-15. februar 1996, og utga i etterkant platen Song (1997). I 1996 hadde Nilssen-Love også akkompagnert Stavanger-trompetisten Didrik Ingvaldsen på albumet Rede for et hugg som ble tatt opp i New York. Samme år flyttet han til Oslo, og har siden[bør utdypes] spilt med en rekke norske og utenlandske musikere. Den kortvarige trioen Vindaloo bestod av Paal og medstudentene Bjørn Ole Solberg (saksofon) og Steinar Raknes (bass). Nilssen-Love, Wiik og Flaten startet i 1999 bandet Atomic sammen med svenskene Fredrik Ljungkvist (saksofon) og Magnus Broo (trompet). Våren 2001 gav han ut sin første soloplate, Sticks and Stones. Samme år spilte han med Pat Metheny og Arild Andersen på Moldejazz. Fra 2002 har han stått bak jazzfestivalen All Ears. I 2004 ble det kjent at han var en av tre unge jazzmusikere som skulle lanseres i Europa, som en del av det Utenriksdepartement-støttede treårige Norwegian Jazz Launch Europe, et samarbeid mellom Rikskonsertene, Vestnorsk Jazzsenter og Norsk jazzforum.