text: Veddeløp |Opprydning: Denne artikkelen trenger en opprydning for å oppfylle Wikipedias kvalitetskrav. Du kan hjelpe Wikipedia ved å forbedre den.| Senere ble det vanlig å ri hester i veddeløp. Engelskmennene likte så godt denne sporten at de utviklet en egen hesterase bare for veddeløp, engelsk fullblods. Dette er den raskeste hesterasen i verden, disse hestene kan løpe 60 km/t. I Norge var det før i tiden vanlig å arrangere kappløp med vogn for gårdshester på store markeder. I Norge bruker vi fremdeles hester som minner om gårdshester i travløp, såkalt norsk kaldblods. I dag arrangeres veddeløp med hest over hele verden. Man har veddeløp der man rir fullblodshester i full galopp på en veddeløpsbane. Noen ganger setter man opp hinder i banen som hestene må hoppe over. Andre ganger lager man en løype i terrenget med mange hindre. Et slikt veddeløp kalles for terrengritt. Man kan også ha ritt over store avstander som varer i flere dager. Dette kalles for distanseritt. I Norge, og i mange andre land, er det vanlig med travløp. Da kappløper hestene på en travbane med en liten lett vogn, en såkalt sulky, etter seg.


source: fineweb

text: Den Menilmontant Paris er på høyre bredd av elven Seine. Dette arrondissement er ganske forskjellig fra noen av de andre. Når en arbeiderklasse område, er det morphing i et område av musikk, kultur og uteliv. Det er ganske mange kafeer og nattklubber i dette området. Du kan høre nesten alle slags musikk det er på de fleste kvelder, og nyte en drink også. Pere-Lachaise Cemetery er enormt populær blant turister. Mange kjente komponister, forfattere, malere, og sangere / musikere er begravet her. Det finnes billige hoteller i Menilmontant Paris at typify den franske hotellet. Stille, rene og komfortable rom venter gjestene herewhen de bok om EasyToBook.com. Denne arrondissement inneholder to distrikter kjent som Belleville og Menilmontant. En Paris nabolaget, Menilmontant ligger på en ås som vender ut, noe som gir en flott utsikt over byen. Belleville er også en Paris nabolag, og er vert for andre Chinatown i Paris. Dette distriktet er multi-etniske, og mange kunstnere bor her. Parc de Belleville og en School of Architecture også nåde gatene i Belleville. Du kan finne rabatt hotell i nærheten av Menilmontant Paris med ingen problemer i det hele tatt når du dra nytte av informasjonen på EasyToBook.com. Vennligst oppgi dette referansenummeret til vår Kundeservice senter representant ved forespørsel, slik at vi kan bedre hjelpe deg


text: Arbeidsgivere har få problemer med å avtale arbeidstid som fraviker fra arbeidsmiljøloven, fastslår en ny Fafo-rapport. Solberg-regjeringens kutt på to millioner til Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek (Arbark) får konsekvenser for bemanningen de neste årene. Yalda (11) og familien seiret i Oslo tingrett for andre gang tidligere denne måneden. I dag kom meldingen: UNE anker igjen. Da Oslo kommune vedtok å legge ned Huken Pukkverk uten å tilføre selskapet flere midler, styrte kommunen bedriften mot konkurs, konkluderer konkursboets granskingsrapport. Boet har nå saksøkt kommunen for en halv milliard kroner. Og Huken Pukkverk går for fullt. Barna i sju barnehager i Oslo får likevel beholde utetilbudet sitt. Bydelspolitikerne i Gamle Oslo valgte å redde bussen som tok barna ut i marka. Eli Regine Matvik (27) ble diskriminert av renovasjonsetaten i Oslo fordi hun var gravid. Det mener Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO). Den svært viktige dommen i Høyesterett er sannsynligvis et gjennomslag for kvinnedominerte arbeidsplasser. Det er nå endelig slått fast at kvikksølv er helsefarlig og gjorde tannhelsesekretærene syke. Det koker i kampen om lokalsykehusene i Telemark. Onsdag møtte hele tre tusen innbyggere opp utenfor sykehuset i Rjukan for å protestere mot helseforetakets forslag. Iren M. Luther (46) er ny nestleder i Fagforbundet største seksjon. – Det er et krisebudsjett for de ansatte, mener Stein Asthøy, en av rundt 300 som demonstrerte utenfor rådhuset mot kutt og nedskjæringer i Oslo kommune i går kveld. Birk (3 år) risikerer å bli stengt inne og miste utetilbudet på grunn av budsjettkuttene i Oslo. Kommunen truer med å frata barna i Gamle Oslo bussene som gjør at de kommer seg ut. Jan Tore Sanner vil ikke bruke tvang når han nå skal i gang med kommunereformen. I 2019 tror han kommunekartet vil se annerledes ut. Moss bystyre ga i dag grønt lys for å sette ett sykehjem og demensomsorgen i kommunen ut på anbud. På Filosofisk kafé leter sju damer over 70 år etter meningen med livet. Deltakerne overrasker stadig med spennende tanker om viktige spørsmål. Nå kan foreldre ved Langhus barnehage i Ski når som helst og hvor som helst titte på bilder og lese korte tekster om hva barna deres har opplevd i løpet av dagen. Vil du se en renholdsavdeling utenom det vanlige, se til Vennesla. Der har renholderne modernisert og effektivisert seg selv. Siden 2009 har Sula kommune utenfor Ålesund jobbet systematisk med etiske refleksjoner. Onsdag ble de ansatte belønnet med etikkprisen for 2013. Nav scorer dårligst i innbyggerundersøkelsen over offentlige tjenester. Nav-direktør Joakim Lystad tror noe av dette skyldes innbyggernes forventninger til sosiale ytelser. Norsk-amerikanske Thomas Veblens ironisering over en uproduktiv overklasse på slutten av 1800-tallet, kan brukes for å forstå dagens krise i Europa, mener norsk økonom. Dagens 295 brannvesen kan bli redusert til 19. Det foreslår arbeidsgruppa som har utarbeidet framtidens brann- og redningsvesen. Fire av fem au pairer i Norge er fra Filippinene, og til enhver tid er det mellom 4000 og 5000 filippinske au pairer i Norge. Aldri har brann- og redningsetatene hatt så mange og varierte oppgaver som i dag. Klyve SFO i Porsgrunn følger årstidene både i fjøs og i åker. Nå skal sauer og lam på beite, men først må de få markmiddel og pyntes med øredobber. Helseforetakenes styrerom kan tømmes for politikere. Regjeringen fjerner kravet om at de skal oppnevne minst halvparten av styremedlemmene blant folkevalgte. I går var det renholdernes dag, dagen da faget renhold og dets utøvere løftes opp og fram. I Fagforbundet Oslo ble dagen markert med Insta 800 kurs og kake. Sør-Trøndelag tingrett har dømt Adecco til å betale Klæbu kommune 12,9 millioner kroner etter Adecco-skandalen for to år siden. – Thorstein Veblen holdt et speil opp for det amerikanske folk, men de likte ikke hva de så, sier økonomiprofessor Erik S. Reinert, om Veblens bok fra 1899 «Den uproduktive klasse». Køer av ventende kvinner og menn snirkler seg gjennom gatene. Den unge mannen er kledd i pysjamas. Bak ham står en tynn, eldre mann i hvit jalabiya og en ung mor som holder sine to barn i hendene. Mandag ble det klart at den tidligere overgrepssiktede hjelpepleieren, Stig Berntsen får jobben på Lindeberg omsorgsbolig tilbake. Fredag ble endelig motstandsheltene i Pelle-gruppa ble hedret med minnesmerke i Oslo. Raymond Johansen i Arbeiderpartiet mener LO må tenke nytt om fleksibilitet i arbeidslivet, og vurdere enkelte langturnuser. – Feil medisin. Hele stillinger er et tips, sier Fagforbundets leder, Mette Nord. Tøffe anbudsrunder rammer tilbudet til barn på asylmottak, konkluderer forsker Nerina Weiss. – Vi stiller krav til kompetanse og kvalitet, og aktivitet til barn er prioritert, svarer Utlendingsdirektoratet. Utvidet turnus presser ansatte over bristepunktet. FO og Fagforbundet går til rettssak i desember. Dette er ingen øvelse. Det er heller ingen ulykke. Det er brann-, ambulanse- og politimannskap som sammen konkurrerer om å være best på livreddende ferdigheter. Hver høst bestemmer jeg meg for at i år skal jeg ta fornuften fatt og ikke bruke så mye penger til jul at jeg går inn i det nye året med slunken lommebok. Stortingsvalget 2013 ble for de rødgrønne regjeringspartiene et ventet og hederlig nederlag. Ni år gammel organiserte han et idrettslag. Senere administrerte han en hel regjering. Nå vil Karl Eirik Schjøtt-Pedersen prøve seg i næringslivet, men først må han spise napoleonskake.


text: Ikke alle ble like fornøyde da Electronic Arts annonserte at det neste SSX-spillet skulle hete Deadly Descents, og bringe serien i en ny retning. Mange har nemlig ventet lenge på det neste spillet i snowboard-serien, og ønsket seg nye utfordringer i samme stil som tidligere. På grunn av den manglende begeistringen fra spillets fans har derfor EA besluttet å gjøre et par endringer med spillet. For det første har de valgt og droppe "Deadly Descents" fra navnet, og for det andre har de bestemt at spillet skal bestå av tre forskjellige moduser. Den ene modusen heter Deadly Descent og består av den opprinnelige ideen der målet er å unnslippe fjellets farer og komme seg helskinnet ned til bunnen av bakken. De andre modusene Speed Descent og Tricky Descent er ikke blitt forklart i detalj ennå, men skal etter sigende være mer like utfordringene vi har møtt i de tidligere spillene. Utifra dette kan det virke som utviklingsfokuset for spillet har endret seg slik at spillet skal minne mer om de tradisjonelle SSX-spillene, samtidig som man ikke har gått helt vekk fra det nye konseptet. Hva tror dere blir best? Noe nytt og annerledes, eller mer av det gamle gode?


text: Genre: Rock Spor: Here Not Here Stroke Joy Shapes Natural Night Voice For You No shapes. Less joy. Texas-trio tester egne grenser, men mest lytterens tålmodighet. Del på Facebook03.07.2004 Den unike avantfolk-trioen Charalambides fra Houston er endelig ute med nytt materiale igjen, og deres nye samarbeid med hedersselskapet Kranky vil nok gjøre dette bandet mer kjent blant folk flest. Eller folk færrest, bør man vel si. De spiller ikke akkurat musikk som går hjem i samfunnets bredere lag. Joy Shapes vil nok heller ikke skape de store bølger i de tusen hjem, og det kan jeg godt forstå. Gjennom disse fire låtene (tilsammen 75 minutter) gjør Tom og Christina Carter og mer ferske Heather Leigh Murray ikke noe særlig for å forenkle sitt forhold til publikum. Musikken på det omfattende åpningskuttet Here Not Here er flott nok, med de sedvanlige skjelvende gitarene (steel og akustiske) som veves inn i hverandre med langtrukne, bølgende drømmebevegelser, et mønster som bygger både på folk, drone og improvisasjon. Noe verre er det med den dramatiske, pinte klagesangen til Christina Carter som svever ordløst gjennom rommet nesten hele tiden og som gjør stykket rett og slett utålelig å høre på. Her er hun langt mer enerverende enn for eksempel på 2003s Unknown Spin. Da skapte hun i det minste gåsehud med sine skumle sukk og stønn. Her er det lyden av et gjenferd som slett ikke trives noe særlig. Jeg opplevde åndemaningen på nært hold i april i år (All Tomorrow's Parties), og vet at trioen kan skape mer inderlige øyeblikk enn dette. Etter 22 minutter med kvaler hadde det vært ønskelig med noe utvikling på 10 minutter lange Stroke. Selv om jeg visste at det var for mye forlangt, så var det likevel med en viss resignasjon Carters messing igjen blander seg inn i strengeleken, harpene, bjellene, klokkene og tåkedisen de verken vil eller kan komme ut av. Noe mer strukturert (og hørbart) blir det på tittelkuttet, og Voice For You har sine nærmest vakre partier med en elektrisk gitar som uler ensomt mot det monotone akustiske grunnriffet. Men jeg må nok innrømme å komme til kort her, Joy Shapes tar ikke bolig i min sjel. Jeg er veldig klar over at dette bandet gjennom over 10 år out there har skaffet seg en trofast tilhengerskare som hører helt andre kvaliteter, og de skaper utvilsomt trollmusikk fra skoger de færreste har sett og knapt noen vil våge å sette sine ben. Det i seg selv er fascinerende, og det ubehagelige elementet ved Charalambides har også en viss dragning. Det er mulig Joy Shapes siger inn etter noen år, men ærlig talt tror jeg ikke den vil få den sjansen. Uneasy listening, indeed.


text: Er ikke det en fantastisk flott premie? Jeg ble i allefall overlykkelig for det betyr at jeg endelig fikk litt ekstra midler til å lage Rasmus sitt rom til et "stor gutt" rom. Vi har tittet litt på bilder både i blogglandia og i blader og det er vel ingen overraskelse at det blir en industriell vri der oppe:) Vi la ut alle de gamle møblene hans for salg i forrige uke og nå som alt er borte har vi allerede rukket å handle litt som for eksempel den utrolig kule kontorstolen fra Nordal...kunne tenke meg den selv faktisk;) Ting vi ellers liker begge to er gamle kasser, kurver, diverse metallgjenstander (som f.eks de gamle bensinkannene jeg hadde liggende), men øverst på guttens ønskeliste var et stort kart og skoleskap (lockers). Gleden var derfor enorm da mannen, og jeg UNDERSTREKER på eget initiativ, sveipet innom et loppemarked og kom hjem med to digre gamle skolekart under armen! ER DET MULIG?...jeg klarte ikke stoppe å smile i hele går kveld:) Nå mangler jeg bare skapene...ja, og litt annet da;) (Har nemlig ikke fått gavekortet enda så her blir det naturligvis en fortsettelse:) |Kontorstol og skinn-fillerye fra Nordal| |Skilt fra http://www.mynameplate.com/| |Bensinkanne og trekasse fra loppis| |Kurven er fra Europris|


text: Det syke barn, 1885–86 Olje på lerret, 120 x 118,5 cm NG.M.00839 © Nasjonalmuseet / Munch-museet / Munch-Ellingsen-gruppen / BONO 2010. Foto: Jacques Lathion / Nasjonalmuseet Et sykeleie. Scenen er lagt enkelt opp med hovedmotivet stilt sentralt og langt framme i billedrommet. Detaljene er tonet ned til fordel for noen iøynefallende temaer: pikens hode mot den hvite puten, kvinneskikkelsens bøyde nakke og kontakten mellom de to. Maleriet omtales gjerne som Munchs gjennombruddsverk og vitner om hans orientering mot en mer personlig og emosjonelt forankret uttrykkskunst. Det blir ofte satt i sammenheng med tapet av hans ett år eldre søster Sophie som døde av tuberkulose i 1877. Samtidig var syke jenter og døende barn et yndet motiv blant mange av tidens mer realistsk orienterte kunstnere. Selv omtalte Munch maleriet som sin avskjed med realismen. Bildets stofflige, skisseaktige uttrykk skiller det også fra den mer dagklare, virkelighetsnære realismen som dominerte blant kunstnerne i Munchs samtid. Tykt påsmurte lag med maling veksler med tynne, rennende striper, pastose penselstrøk med skrapte sår og merker i overflaten. Oppmerksomheten trekkes mot bildets fysiske overflate og dets faktiske tilblivelse. Det framstår som skissemessig og ufullført, som om det er stoppet midt i den skapende prosessen. Her viser Munch seg for alvor som det «uferdige» kunstverkets mester. Verket ble første gang stilt ut på Statens Kunstutstilling i 1886, men da under tittelen Studie. Med sin ukonvensjonelle form vakte det stor oppsikt og forargelse, men også en viss grad av anerkjennelse. Det ble en «skandalesuksess» og har blitt stående som et av Munchs mest kjente og diskuterte enkeltverk. Til sammen kom han til å male hele seks forskjellige versjoner av motivet. I første omgang ervervet Nasjonalgalleriet en senere versjon gjennom Olaf Schous gave i 1909. I 1931 ble denne byttet med Munchs første utgave av maleriet fra 1885–86. Schous bilde er i dag i Göteborgs Konstmuseum. ØU


text: Ord YouTube URL Fortell oss hvorfor denne videoen er relatert til dette ordet. Skriv din epost-adresse under og motta dagens Urban Word of the Day, gratis! Alle eposter sendes fra email@example.com. Vi lover å ikke spamme. Log in with Facebook to save your favorite definitions and share them with friends.


text: Agha Agha eller Aga (fra tyrkisk ağa, «høvding, herre») var en høy militær grad i Det ottomanske riket. Også funksjonærer ved hoffet kunne bære tittelen agha, f.eks. hadde de øverste evnukkene i seraiet tittelen Kapi Agha og Kizlar Agha. I dag brukes Agha som slektsnavn i bl.a. Egypt, Iran, Pakistan og Afghanistan.


text: Slalom- eller langrennski? Ja takk, begge deler... Ta turen opp til oss på NoreFri – vi er lokalisert et steinkast unna hovedheisen her på Norefjell. Denne heisen bringer deg helt opp på fjellet. Vi har bakker for alle rett ved husveggen, både bakker for barn, nybegynnere og de som krever det lille ekstra. Du kan leie ski og skiinstruktør på området. Vi har også milevis med flotte langrennsløyper i nærheten. Er du på dagstur, har vi godt med parkeringsplasser. Lunsj serveres i Lavvon – gulasjsuppe smaker etter noen heftige turer i bakken. Vi ønsker dere alle velkommen hit til Norefri og våre fasiliteter, uttaler markedssjef Rune Henninen.


text: Den hellige Bernulf av Mondovì (800/900-t) Minnedag: 24. mars |Den hellige Bernulf av Mondovì (800/900-t)| Den helllige Bernulf (it: Bernolfo) levde i Italia på 800/900-tallet, og man antar at han var biskop av Mondovì i regionen Piemonte i Nord-Italia. Kildene til hans liv er sparsommelige og hovedsakelig av kulturell karakter. Under konsekrasjonen av høyalteret i katedralen i Mondovì i 1514 forteller biskop Lorenzo Fieschi at han i alteret plasserte relikvier av den hellige Donatus, som bygningen var viet til, og den hellige martyren Bernulf. Den tradisjonen som ser ut til å stamme fra denne anledningen, gjør Bernulf til biskop av byen, drept i et av de mange sarasenerangrepene som rammet det sørvestlige Piemonte på 800- og 900-tallet. Kulten for denne glemte helgenen hadde sitt senter i et kapell som ble reist i Priola nær hytten Saracina, ikke langt fra Mondovì. Denne bygningen ble reist på det antatte stedet for Bernulfs martyrium og inneholdt et maleri, kanskje fra 1200-tallet, som forestilte hans død, samt en liggende statue hvor han er iført biskoppelig ornat. I katedralen finnes ikke lenger det kapellet som en adelsfamilie fra Mondovì fikk bygd til hans ære, og det eneste tegnet på en kult for Bernulf er et sølvrelikvar med hans hode. Det kan være at han var en martyr fra et annet ukjent italiensk sted og at hans relikvier ble overført til Mondovì, slik det skjedde i 1488 med relikviene av byens skytshelgen Donatus, biskop og martyr i Arezzo. Bernulfs minnedag er 24. mars.


text: INTERVJU: Parergons redaktør Emil Bernhardt har intervjuet Cecilie Ore for Ultimas katalog, og Ballade bringer dette videre i to deler før ufremføringen av Dead Beat Escapement i Operaen fredag. – Cecilie Ore arbeider i store spenn. I en etterhvert omfattende musikalsk produksjon av orkester-, kammer-, elektroakustiske verk – men også opera – dominerer de store syklusene, preget av stringent tenkning og strukturell konsekvens. På et dypere plan utgjør samtidig døden et gjennomgangstema hos Ore, innleder Bernhardt i del 1. Av Emil Bernhardt, foto: Elin Høyland Hennes nye opera, Dead Beat Escapement, som er en bestilling fra Den Norske Opera & Ballett (DNO&B), tar utgangspunkt i problematikken og paradoksene rundt utøvelsen av dødsstraff, og forfølger dermed dette sporet. I denne samtalen utdyper Ore blant annet hvordan arbeidet med operaen både har åpnet for nye perspektiver, og samtidig bragt henne tilbake til et opprinnelig kompositorisk utgangspunkt. Emil Bernhardt: Nå foreligger altså din nye opera, noe som vel må kunne betegnes som en begivenhet. Hvor lenge har arbeidet pågått? Cecilie Ore: Vi har holdt på med dette prosjektet i tre år. Jeg har helt fra starten av arbeidet sammen med dramaturg og librettist Bibbi Moslet ved DNO&B, og det å arbeide med en profesjonell dramaturg og sammen arbeide frem et plot helt fra grunnen av, har vært utrolig spennende og lærerikt. Dette samarbeidet har tvunget meg til å forstå teater og scene på en helt annen måte. Jeg tror det er helt avgjørende for komponister å ha noen å bryne seg på og ikke bare sitte og gnure alene med stoffet, for da får man ikke den nødvendige påvirkning fra alle de andre elementene som inngår i et scenisk verk. Man må hele tiden vite hva som skjer og hva som kan skje; det får konsekvenser for hvordan man definerer tiden i det musikalske forløpet, og for hvordan du lar sangerne synge i forhold til bevegelser de skal kunne klare å utføre samtidig. For når man skriver opera, så skal det jo ikke være konsertant! Opera er teater, det er bevegelse, det er for scene. Man skal også se det man hører, og det gjør noe med musikken. Hvis man skal arbeide med musikkdramatikk, er det helt grunnleggende at man aldri glemmer det. EB: Tittelen, Dead Beat Escapement, gir mange assosiasjoner. Men viser den også til noe helt konkret? CO: En ”dead beat escapement” er det lille ankeret som sitter inne i et urverk for å sikre at klokken ikke hopper over et slag, at man får et dødt slag og at tiden dermed går i stå. På denne måten gjør ankeret verket mer stabilt, for et tannhjul er jo egentlig en skjør affære, akkurat som mennesket. Begrepet ”dead beat escapement” brukes på denne måten i overført og metaforisk forstand. En fange som sitter på deathrow ønsker ikke at livet skal gå i stå eller opphøre. Man håper helt til det siste på at det skal finnes en utvei, at det er mulig å flykte fra situasjonen slik at man slipper å dø før tiden. EB: Men”escapement” har vel også noe med flukt å gjøre? CO: Ja. De fleste vil gjøre alt for å unngå det døde slaget og dermed flykte fra en situasjon som deathrow representerer. Tittelen inneholder disse elementene: Det er døden, det er tiden, ”the beat” som jo også kan speile hjerteslaget, altså liv, og det er flukten. Flukten kan også forstås i en større sammenheng. Hva skjer med et samfunn som forsøker å fraskrive seg ansvar fra det å utvikle seg i en mer sivilisert retning? På mange måter kan man derfor kalle dette et siviliseringsprosjekt, et ønske om å sette spørsmålstegn ved hvor langt eller kort vi er kommet i denne prosessen. EB: Samtidig – når du først har kommet til deathrow, er det jo helt umulig å flykte. Det går tydelig frem av teksten og situasjonen i operaen at du er låst? CO: Ja, helt. Vi traff en som hadde sittet i nesten atten år på deathrow, en puertoricaner som var uskyldig dømt. Han var her i Oslo, invitert av Amnesty for å holde et foredrag. I løpet av de 45 minuttene han snakket, var det å gå frem og tilbake i cellens lengde den eneste måten han kunne fungere på på scenen. Så selv om det var fem år siden han hadde sluppet ut, hadde han ennå cellens lengde i systemet – altså et dypt posttraumatisk stress som fremdeles gjorde ham til fange. EB: Kan du fortelle litt om utgangspunktet for prosjektet? CO: Det hele begynte med at vi diskuterte den teksten jeg brukte i korstykket Schwirren, en tekst av østerrikeren Robert Musil. Das Fliegenpapier (Fluepapiret) handler også om død, det vil si: Fluene på fluepapiret setter seg fast, og jo mer de kjemper for å komme seg løs, desto mer setter de seg fast. Med det som utgangspunkt begynte vi å diskutere temaer rundt døden. Samtidig ville jeg ut av det rent litterære, og også relatere meg til noe dokumentarisk, noe i samfunnet. Altså mot det politiske uten at det blir partipolitisk på noen måte, snarere ved å nærme seg menneskelige problemstillinger som både er universelle og som kan knyttes til hendelser i dag. Det gjorde jo Shakespeare, og det har mange før og etter ham gjort! Kunsten har de siste ti-årene vært gjennom en relativt egosentrisk fase hvor det har vært viktigere å fokusere på seg selv enn å forstå seg selv i en større sammenheng. Dette er i ferd med å endre seg. Man ser det tydelig i litteraturen; her kombineres romanen med det dokumentariske, som for eksempel i Sara Stridsbergs Drömfakultetet. Av ulike årsaker er kunsten i ferd med å tvinges ut av en beskyttet, bobleaktig tilværelse og over i en mer åpen dialog og interaksjon med verden. Gjennom å arbeide med kunst har man en unik mulighet til å utforske verden, noe som selvsagt kan gjøres på mange forskjellige måter. Men arbeidet med tekst blir i denne sammenheng helt avgjørende. Og derfor er det fascinerende å arbeide med musikkdramatikk. En tekst vil kunne provosere frem en musikalsk dialog med virkeligheten av en helt annen karakter enn det den rene konsertmusikken er i stand til. EB: Samtidig antyder du at du vil ut av det rent litterære. Betyr dette at du i din søken etter virkeligheten har villet fjerne deg fra det litterære? CO: Nei, jeg vil ikke fjerne meg fra det litterære, for jeg har det med, blant annet i epilogen med diktet Death av Harold Pinter – disse 21 spørsmålene. Jeg vil heller sette det litterære, eller det mer individbaserte, ut i en større kollektiv sammenheng, altså teste det ut, forstå det i en større samfunnsmessig ramme. For man kan jo ikke bare snakke om det ene og ikke det andre, det henger jo sammen hele veien. Vi har nå vært inne i en periode på en 20-30 år med en sterk orientering mot kammermusikk, blant annet på samtidsmusikkfestivaler, og det at komponistene nå har begynt å befatte seg med opera og musikkdramatikk igjen, tror jeg ikke bare er fordi vi har fått et nytt operahus, for dette skjer jo over hele Europa. Det ligger i tiden. EB: Forholdet mellom det teatrale, dramaturgiske og den type samfunnsmessig deltagelse du snakker om er interessant, noe vi sikkert kan komme tilbake til. Men selve teksten i operaen, den er jo veldig konkret? CO: Ja. Da Bibbi Moslet og jeg begynte å jobbe, leste vi mye litteratur om døden. Så kom vi over en tekst som var et yrkesportrett. Den het En dag i en bøddels liv og presenterte bødler og voktere og deres arbeidssituasjon ved Huntsville Prison i USA. Mennesket bak bøddelen blir jo svært ødelagt av dette arbeidet. Selv de mest garvede vokterne/ bødlene får ofte psykiske problemer etter noen år. Gjennom dette portrettet begynte jeg så å søke på internett på ulike fengsler i USA, gikk inn på disse deathrow-hjemmesidene, og fant ut at man der faktisk kunne lese de siste ordene som fangene hadde sagt. De var systematisert med informasjon om fangene og lagt ut til offentlig beskuelse. Man kunne også lese om det siste måltidet de hadde spist, og det var den siden med måltider som faktisk var mest besøkt. Dermed lastet vi ned hundrevis av ”måltider” og ”siste ord”, og så begynte en stor redigeringsprosess med å destillere ut essensen av disse ”siste ord”. Tilslutt endte vi opp med 21 slike ”siste ord”, og her har vi fått med et veldig bredt spekter av menneskelige mentale tilstander. For hva ville du sagt om du visste du skulle dø om tre minutter? Hva ville det være viktig å formidle? De ulike menneskene vi snakker om er altså høyst forskjellige. Noen av dem er høyt utdannede, andre har ingen utdannelse i det hele tatt. Noen får bare sagt: ”Tell Mama, I love her”, mens vi begynner det hele med: ”If I were you I would have killed me”. Den er jo også mangedobbel i forhold til hvem som har skyld og hvem som var på feil sted til feil tidspunkt. Så har man dem som er fryktelig nervøse slik at de glemmer hva de skal si, og det er faktisk en god del. Så har man dem som er så rasende at de nesten bare klarer å banne: ”Fuck you, give me my rights!” Og så har du dem som skal heve seg over hele rettssystemet og sier at ”This is a good day for dying”. Så det som er plotet her, er å gi et bilde av én og alle fanger på deathrow, og hva som kan foregå i hodet på et menneske når man befinner seg i en slik ekstrem situasjon. Det er altså et ikke-lineært plot, men tekstene har allikevel en utvikling fra protest, gjennom håp og galskap, til resignasjon. EB: Hvordan slår dette ut formmessig? CO: Formmessig har vi bygget det hele opp som en slags livssyklus. Vi begynner med guttestemmer og ender opp med en eldre herrestemme. Prologen med guttestemmene introduserer hele operaen med Humpty Dumty sat on a wall. Denne barnereglen, som vel på norsk heter Lille Trille, ble laget da Henrik den 8. skulle myrde en av sine rådgivere, fordi rådgiveren protesterte mot at han skulle myrde enda en av sine koner. Dermed dyttet de rådgiveren ut for muren på the Tower i stedet, og derfra kommer Humpty dumpty. Så foreldre vet jo ikke at barna deres går rundt og synger på en regle som egentlig er en dødsregle; man glemmer ofte tingenes opprinnelse. Egget blir metaforen for liv. Fallet blir metaforen for død. Og døden er irreversibel. Operaen beveger seg så videre i totalt fem akter. Tre av disse aktene består av ”siste ord”, og mellom disse tre aktene er det to akter som forholder seg til mat, ”siste måltider”. For i de siste timene på deathrow er det siste måltidet og de siste ordene veldig viktig. Det er det som danner rammen rundt avslutningsritualet. Akt 1, 3 og 5 er ”siste ord”-scener, mens akt 2 og 4 er ”siste måltid”-scener. I akt 2 er det bestilling av maten som står i fokus, i akt 4 spiser de maten. Ved hjelp av åtte høytalere som er plassert rundt i salen, sitter publikum her inne i munnen til de dødsdømte. På denne måten bruker jeg ikke noe orkester, menneskelydene er orkesteret mitt, ettersom det jo ikke finnes så mange fioliner på deathrow, for å si det sånn. Jeg fant ut at det dermed ikke ville gå, altså den fremmedgjøringen med å estetisere inn et orkester i denne sammenheng – helt umulig. Du vet, dette er en sammenheng så naken, så blottet for menneskelighet, og samtidig er det bare mennesker og lyder av mennesker som finnes der. Min orkesterpalett beveger seg derfor innenfor alt hva mennesket frembringer av lyder fra hjertebank til pusting til hosting til spising til slurping til kremting osv. Slik blir det en farligere forestilling med lyder som alle blant publikum lager hver dag, lyder alle kan kjenne seg igjen i. Jeg forsøker å unngå enhver fremmedgjøring. Så, etter de siste ”siste ord”, kommer Epilogen med diktet Death av Harold Pinter. Dette diktet består av 21 spørsmål om døden og vårt forhold til den døde. Siste spørsmål som avslutter hele operaen gjentar insisterende: ”Did you kiss the dead body?” EB: Din musikk er tidligere blitt beskrevet som skrapet. Her opplever jeg at dette begrepet på en måte er flyttet over på det innholdsmessige – kan man si det slik? CO: Nei. Denne operaen er noe av det mest frodige jeg noensinne har laget. For selv om jeg har kastet ut orkesteret, har det ikke vært et spørsmål om å redusere uttrykket. Tvert imot. Utrykket er blitt ekstremt vidtfavnende og variert, og det skyldes nok at jeg har latt tekstene og deres psykologiske innhold så å si diktere musikken. For meg var dette den eneste måten jeg kunne formidle tekstene mest mulig sannferdig på. Musikken springer derfor ut av tekstenes innhold. Jeg har ikke tredd et modernistisk materiale ned over hodet på tekstene. Da vi laget librettoen, var det viktig å få frem at mennesker er svært ulike, også i en slik ekstrem situasjon. Dette har jeg tatt konsekvensene av, også på det musikalske plan. EB: Måltidene som bestilles er jo også svært forskjellige. Hvorfor dette med måltider? CO: Det er et privilegium ikke å vite når man inntar sitt siste måltid. Vi ville få frem det absurde i at man gir mennesker et måltid, og lar dem få lov til å si noen ord, før man så tar man livet av dem. Det er jo på en måte å gi med den ene hånden og slå med den andre. Situasjonen er så absurd at vi fant ut at den eneste måten vi kunne løse det på, var gjennom det burleske, for da rammer man også mye mer kritisk. Det nytter liksom ikke å bli deadly serious i forhold til et så vanvittig materiale, for da får man ikke med galskapen som oppstår når et samfunn myrder. Og det er jo det som er det grunnleggende her: Hvordan kan et samfunn tillate seg å gjøre den samme forbrytelse som dem de myrder har begått? Denne motsigelsen er så stor at den faller på sin egen urimelighet. For dersom vi skal ha et rettssystem som fungerer slik, vil det si at man må voldta dem som voldtar, torture dem som torturerer, myrde dem som myrder – og hva slags samfunn blir det? Vi kjenner det fra Bibelen – øye for øye, tann for tann, osv. Det er kanskje på tide at vi finner andre og mer siviliserte måter å takle hevnens problematikk på. Dødsstraff er en voldelig handling, og vold avler vold. Et samfunn som aksepterer dødsstraff brutaliserer seg selv. Dette blir ekstra tydelig når du for eksempel finner ut hva som er bakgrunnen for skikken med et siste måltid. Grunnen var at dommer og bøddel skulle få tilgivelse av den de skulle dømme og henrette. Derfor var det ofte konen til bøddelen eller til dommeren som laget det siste måltidet, som de spiste sammen med den dødsdømte for å kunne få tilgivelse før de begikk udåden. Når man da går inn i amerikanske fengsler i dag og iscenesetter det man kan kalle en klinisk eller dannet død, så blir dette gamle ritualet tatt helt ut av sin kontekst, for her spiser de det siste måltidet alene. Så får de si noen ord, men hvilken rolle spiller det? Da er det for sent. Cecilie Ore møter publikum i dag i Atriet i Kongens gate 4 i Oslo kl. 16.00. Arrangementet er gratis. Kl. 18.00 i dag inviterer Den Norske Opera & Ballett og Amnesty til et møte med tidligere dødsdømte fra USA og Iran og åpner fotoutstillingen "Voices from death row". Møtet foregår i formidlingssenteret i Operaen. Dead Beat Escapement urframføres fredag 17. oktober og spilles også 18., 19., og 21. - 23. oktober. Emil Bernhardt er komponist og redaktør av Parergon - Tidsskrift for samtidsmusikk. Del 2 av dette intervjuet publiseres på Ballade fredag 17. oktober.


text: Kommunikasjon på nett som hovedregel Stat og kommune går over til å kommunisere på nett med innbyggerne. Det gir en enklere hverdag for deg som innbygger, med bedre tjenester og raskere svar fra offentlig sektor. Når det offentlige sender viktig post til deg, får du varsel på SMS eller e-post om hvor du skal logge inn for å lese brevet. Hvis du fortsatt vil ha brev på papir, må du reservere deg mot kommunikasjon på nett.Les mer Mine opplysninger Se informasjon i offentlige registre: - Min adresse - Min fastlege - Mine kjøretøy For å logge deg inn på tjenester fra stat og kommune på nett trenger du elektronisk ID (eID). Over 3 millioner innbyggere har skaffet seg en eID og benytter den blant annet til å lese, rette og levere selvangivelsen på nett. Stortinget har vedteke lovendringar som inneber at stat og kommune skal gå over til å kommunisere på nett. Som innbyggjar kan du gje beskjed om at du heller vil ha vedtak og andre brev med innhald som er viktig for deg, på papir. Det gjer du ved å leggje inn ein reservasjon. Hvis du har reservert deg mot kommunikasjon på nett med det offentlige, og ombestemmer deg, kan du enkelt fjerne reservasjonen her. Her kan du finne fastlegen din, få oversikt over ledige fastleger og bytte fastlege. Du kan bytte fastlege to ganger per kalenderår. Har du ein eller fleire elektroniske reseptar (e-reseptar), kan du finne ei oversikt over dei som er gyldige, kva legemiddel og andre varer du og barna dine under 16 år har fått utlevert, og kor mange utleveringar som eventuelt står att. Du kan sjekke hvilke vaksiner du og dine barn under 16 år har tatt. Du kan også skrive ut et internasjonalt vaksinasjonskort. Flytter du innen Norge, må du melde fra til folkeregisteret innen åtte dager etter at du flyttet. Folkeregisteret er en del av skattekontoret. Dine sider gjev deg informasjon om kundeforholdet ditt, søknader og brev frå Lånekassen. Her kan du finne informasjon om pensjonen din, beregne alderspensjonen din og søke om pensjonsytelser.


text: Velkommen til Trek familien. Vi tar godt vare på våre kunder. Når du kjøper en Trek er du i gode hender, helt fra forhandleren som hjelper deg velge og vedlikeholde din sykkel til eksperten her hos Trek som gjør viktig informasjon lett tilgjengelig på nettet. Din lokale faghandler kan hjelpe deg.


text: Det er midten av januar og på NordSalten hobbyklubb er vi ute med ny utfordring! Denne gangen er ALT LOV! Ta en tur inn i bloggen og se på alle de flotte DT bidragene og la deg inspireres til å delta du også :D Her er mitt bidrag til utfordingen :)


text: Fra bibliografierne H.C. Andersen på 'bokmål'. Fredrik Norman: ... Overalt hvor H.C. Andersen er representert i lesebøkene på 'bokmål' finner man at han har vært utsatt for en grundig sproglig ramponering, og man finner også mangfoldige eksempler på grov litterær forfalskning. Samtidig som en hel verden i ærbødighet feirer mesterens minne, innbilles norske skolebarn at H.C. Andersen er stilløs, stotrende og alminnelig. Lesebokredaktørene og deres forleggere gjør seg skyldige i en opplagt sjikane mot riksmålet, når de i riksmålskretsenes lesebøker forvansker H.C. Andersen på 'bokmål' istendenfor å la eventyrkongen komme til sin rett på barnas eget morsmål. ... Morgenbladet, 26.4.1955. - Samme artikel: H.C. Andersen serveret a la "bokmål", Information, 24.4.1961. (Bibliografisk kilde: HCAH)


text: R.I.P Lilja & Kathinka Kathinka var en kjempetrivlig welsh sec.B ponni. Jeg husker je gred henne en del, hoppet hun 100cm oxer og hun var virkelig en flott ponni. Eieren hadde kjøpt en ny og større ponni og Kathinka var lagt ut til salgs for å komme til en litt mindre rytter. Men slik ble det ikke.. Kathinka og Susie sto på beite sammen i Lillehammer?! og eierene hadde da ikke gjert inn v der fjellkanten var. Ved kanten var det rett ned, de regna m at hestene ikke ville gå dit. Men Kathinka gjorde det.. og dessverre gikk hun uttfor stupet.. Hun døde av indre skader.. rip lille venn.. I Hurdal har vi folkehøyskole med ridelinje. I 2008 sto en hest som het Lilja på hestesenteret. og Siden eieren skulle være stipp for de som begynner nå neste lørdag lot hun hesten sin stå på beite i Hurdal. Hun kom tilbake til hurdal i helgen og gledet seg til å hente ned hesten sin fra beite. Men da hun kom opp, fikk hun ikke noe pent syn. Der så hun hesten sin ligge med strømtråden rundt seg.. Den har da satt deg fast i gjerdet og fått panikk og surret seg mer inn. og døde. rip Lilja :( Og kondolerer virkelig til begge hesteeierene som mistet hestene sine!! Det var noen fantastiske hester!!


text: PED8004 - Perspektiver på dannelse Om emnet Vurderingsordning Vurderingsordning: Oppgave Karakter: Bestått/Ikke bestått |Vurderingsform||Vekting||Varighet||Hjelpemidler||Avvikende karakter| |Oppgave||100/100| Faglig innhold I dag har dannelse etablert seg som sentral begrep i pedagogikken; implisitt i forestillinger om levende og humane kulturer og eksplisitt i diskurser om bærekraftige moderne utdanningssystemer. Vi kan se dette i utsagn som antyder at pedagogikk først og fremst dreier seg om en velregissert utvikling av individets fysiske, sosiale, estetiske og moralske evner, og at resultatet av en slik disiplinert utvikling av hele personligheten vil være et godt dannet menneske som viser en velbalansert utvikling av alle evner: Et menneske som fullt og helt har fått realisert sine egne menneskelige egenskaper. Kurset vil med utgangspunkt i dannelsesbegrepet slik det oppstod i Tyskland i det attende århundre og eksemplifiseres gjennom dannelsesromanens utvikling av det moderne subjekt, se nærmere på hvordan begrepet på ulike måter har preget vår vestlige forståelse av pedagogikk og utdanning frem til i dag: Fra Humboldts forslag til reformer av det tyske utdanningssystemet, Kant og senere Foucaults forståelse av opplysning som et dannende prosjekt, Hegels detaljerte beskrivelser av hvordan individet utvikler seg fra et udannet stadium til en tilstand av absolutt selvbevissthet, Nietzsches forestilling om utidsmessig danning, Adornos refleksjoner om halvdannelse, Gadamers forestillinger om at dannelse bare er noe som skjer, noe som tiltaler og overrumpler oss (ved at vi heves opp til det allmenne), Habermas forståelse av danning som en viktig del av en kommunikative kompetanse, Klafkis perspektiver på kategoriale dannelse, til mer postmoderne beskrivelser av den store dannelsesfortellingen. Læringsmål Gjennom kurset ønsker man å gi grundig innføring i ulike samfunnsfilosofiske tematikker knyttet til spenningen mellom moderne og postmoderne pedagogikk. Læringsformer og aktiviteter Forelesninger, workshops, gruppearbeid, seminar. Innlevering av paper 3 mnd. etter at kurset er avsluttet. Obligatoriske aktiviteter - Undervisning og innlevering av paper Spesielle vilkår Vurderingsmelding krever godkjent undervisningsmelding samme semester eller godkjent obligatorisk aktivitet tidligere semester. Anbefalte forkunnskaper Litteraturliste (og kompendium) vil bli utarbeidet. Kan fås ved Pedagogisk Institutt. Litteraturen bør leses før emnet starter opp Forkunnskapskrav Ingen Kursmateriell Litteraturliste (og kompendium) vil bli utarbeidet. Kan fås ved Pedagogisk Institutt. Studiepoengreduksjon |Emnekode||Reduksjon||Fra||Til| |PED8006||7.5||01.07.2012| Eksamensinfo Vurderingsordning: Oppgave |Termin||Vurderingsform||Vekting||Hjelpemidler||Dato||Tid||Rom *| |Høst||Oppgave||100/100| Hvis mer enn ett rom er oppgitt, finner du ditt rom på Studentweb.


text: Gary ble en umiddelbar millionær da han i helgen vant £3.7 millioner på Mega Moolah fra mobilkasinoet. Du kan også vinne når som helst og hvor som helst ved å spille hos Spin Palace fra din iPhone, iPad, Android, Blackberry, Windows Phone 7 eller annen smartphone. Ingen ruller ut den rode løperen som Spin Palace. Våre VIP spillere nyter tilgang til de nyeste high-limit spillene. Vi kjører også unike turneringer hvor spillere kan vinne luksusferier i utlandet. Ønsker du å spille om de jackpottene online og å få tilgang de siste spillene, da er Spin Palace stedet å være. Vi er stolte over å være et nyskapende kasino, og belønner våre spillere med spennende ukentlige bonuser. Vårt profesjonelle support team er tilgjengelig 24 timer i døgnet, 7 dager i uken. Vi tilbyr support i de fleste større språkene og er alltid tilgjengelig til å hjelpe deg. Velkommen til Spin Palace Casino, den ultimate spilledestinasjonen online. Siden vi ble lansert i 2001, har vi bygd opp et sterkt rykte som ett av de beste online kasinoene i verden. Vår popularitet betyr at vi tiltrekker spillere verden over, og Spin Palace merket er nå synonymt med elitespill verden over. Vår gjennomsnittlige utbetalingsratio er 97% og vi tilbyr over 400 online spill, inkludert 30 varieteter av blackjack, mer enn 100 spilleautomater, baccarat, video poker og roulette. Banktjenestene hos Spin Palace er direkte, kjappe og enkle. Vi tilbyr en varietet av utbetalingsmetoder, inkludert sikre tjenester som Visa, Mastercard, Solo, Entropay og Maestro. Andre transaksjonsmuligheter slik som Neteller og Moneybookers finnes også blant alternativene For de beste belønningene, spill hos Spin Palace i dag!


text: Kan bli gravd opp Levningene etter Harald Hardråde, som ligger under Klostergata i Trondheim, kan bli gravd opp. Ny gravlegging i Nidarosdomen er mulig. Oppdatert: Opplysningene om at Harald Hardrådes grav ligger under en av Trondheims gater, kommer overraskende på kommuneledelsen.- At kongegraven ligger under Klostergata er en hyperinteressant sak for oss, og vi vil omgående ta kontakt med Nidaros Domkirkes Restaureringsarbeider for å få flere opplysninger, sier kommunaldirektør for kultur i Trondheim kommune, Gerhard Dahlen.- Jeg vil følge opp saken med de samarbeidsorganer vi har med tanke på en mulig utgravning. Hvis kongens levninger kan føres tilbake til Nidarosdomen over 900 år etter han falt ved Stamford Bridge i Nord-England, har saken et perspektiv også utenfor Norges grenser som gjør den enda mer aktuell. Klostergata er ikke en hovedferdselsåre. Jeg tror vi vil kunne komme til en ordning med veivesenet. Økonomisk støtte fra kommunen må vi komme tilbake til, sier han. Søknad.Riksantikvaren kan ikke uten videre love at det vil bli gitt grønt lys for en utgravning, men vil behandle saken på vanlig måte.- Før en eventuell undersøkelse av kongegraven må man først måtte søke om dispensasjon fra oss, med beskrivelse av hvordan man vil gå frem, sier riksantikvar Nils Marstein. - Vi må vurdere hva som kan gå tapt, hva som vil kunne reddes, og fastsette krav for en undersøkelse. Denne vil i så fall måtte bli en forskningsutgravning og bør finansieres med offentlige midler. Vi har selv ikke økonomi til å gå inn og finansiere en slik utgravning, sier han. Identifisering.Norsk institutt for kulturminneforskning (NIKU) står klar til å foreta en eventuell utgravning av kong Harald Hardrådes grav.- En slik utgravning ligger innenfor vårt mandat, forutsatt at Riksantikvaren gir dispensasjon og midler kan stilles til rådighet, sier osteoarkeolog og seniorforsker Berit Sellevold ved NIKU. - Finner vi mulige levninger etter Harald Hardråde, må vi sannsynliggjøre at det er kongen vi har funnet. Dette kan gjøres ved bl.a. å datere benrester, bestemme kjønn, måle kroppsstørrelse, se etter skader av våpen og tegn til sykdom, dessuten beregne alder ved dødstidspunktet, sier hun. Verdigere.På bakgrunn av Aftenpostens reportasje i går mener riksantikvar Marstein de kongelige gravsteder fra middelalderen må tydeliggjøres på en bedre måte enn i dag.- Først må vi få på plass den dokumentasjonen av kongegravene som nå er påbegynt, sier Marstein. - Deretter må vi diskutere hvordan gravstedene kan bli markert på en bedre og verdigere måte, særlig hvis det enkelte gravsted kan påvises fysisk. Norske kongegraver er automatisk fredet. Håkon Vs grav i Mariakirken i Gamlebyen er markert med en plate. Men det er mulig at dette ikke er tydelig nok, sier han. Publisert: Debatten vil bli moderert i ettertid. - 09 mars 2014 16:38 - 09 mars 2014 16:26 - 09 mars 2014 15:50 - 09 mars 2014 14:28 - 09 mars 2014 11:17 Slektskap: Var halvbror til kong Olav den hellige.Karrière: Grunnla ifølge tradisjonen Oslo i 1050.Skjebne: Ble drept under slaget mot den engelske kongen Harald Godwinsson ved Stamford Bridge i Nord-England 25. september 1066.Gravferd: Kongens lik ble ført til Trondheim i 1067 og gravlagt i Mariakirken. Ca. 100 år senere ble levningene ført til Helgeseter kloster. Klosteret ble revet på 1600-tallet.


text: Crystal Castles kan styrte ei flaske whiskey på Oslo Live-scenen neste gang også. Selskapet har de siste tre årene drevet byfestivalen Oslo Live på Kontraskjæret i Oslo - med navn som Echo & the Bunnymen, Justice, Kent, In Flames og Scissor Sisters på plakaten. - Det er mange grunner til at det har gått som det har gått, men hovedpoenget er jo at utgiftene våre har vært større enn inntektene, sier daglig leder i Oslo Live, Magnus Ulvik, til Dagbladet. BilligfestivalFestivalen ble til sommeren 2008 som en konsekvens av at Quartfestivalen måtte avlyse. Oslo Live overtok da 2/3 av artistene som den forhendværende sørlandsfestivalen hadde booket. De priset dagspassene sine til 99 kroner, noe som var rekordbillig i den norske festivalfaunaen. Selv om de i år økte prisen med hundre kroner, lå de godt under prisnivået til Norwegian Wood (765 kroner), Hovefestivalen (795 kroner) og Øyafestivalen (645 kroner). I 2009 solgte festivalen til sammen 29 000 billetter. I år ble det solgt 18 500 billetter. - Vi hadde helt klart håpet på å selge flere billetter i år. Man satser jo alltid på utsolgt, sier Ulvik. GjenoppstårPå tross av konkursen kommer festivalen Oslo Live til å leve videre - om enn i noe endret drakt. - Vi jobber for at det skal bli Oslo Live også i 2011. Her er vi i dialog med flere aktører. Tidligere har vi vært to stykker som har drevet denne festivalen fra kjøkkenbordet. Nå ønsker vi å samle et team med mer kompetanse og erfaring som skal finjustere konseptet ytterligere. Et av tiltakene er at festivaldatoene blir endret. - Men hovedideene våre synes vi er så gode, at vi gjerne vil holde dem hemmelig foreløpig. Men vi skal i alle fall lære av våre feil, forteller Oslo Live-sjefen.


text: Som lesebokforfatter la Egner ned et stort arbeid i sine egne tekster og illustrasjoner. Han skrev og illustrerte mange nye fortellinger, men gjenbrukte og redigerte også i stor grad materiale som var brukt tidligere. Skuespillet om Prinsesse Vilikke var kjent fra hørespill i Barnetimen, før det dukket opp i leseboka for 2. klasse. Historiene om Ola-Ola ble i 1942 utgitt i boka Ola-Ola som alle dyra var så glad i. Da historiene om Ola-Ola noen år senere dukket opp i de første lesebøkene, er historiene omskrevet, men likevel til å kjenne igjen. Thorbjørn Egner hadde utdannelse fra Statens håndverks- og kunstindustriskole og jobbet i flere år som tegner og dekorasjonsmaler i reklamebyrå før han ble forfatter og illustratør på heltid. Kanskje hadde denne bakgrunnen noe å si når det gjaldt måten han arbeidet frem bøkene sine på? Egner var opptatt av layout og visuell profil på bøkene. Utarbeidelse av dummyer var en god hjelp for å få oversikt. Til lesebokas bind 15, Kunst og kulturarv, satte Egner sammen i alt seks dummyer, alt etter hvor han var i prosessen. Dummyene gir et godt innblikk i Egners arbeidsprosess. Ulike dummyer, lesebok bind 15, Kunst og kulturarv Leseboken for niende skoleår het Kunst og kulturarv. Boken innledet med flere artikler om livet i oldtidens Hellas. Deretter ble teaterets kunst fra Aristofanes til Bertolt Brecht belyst. Andre hoved overskrifter i boken var: østerlandsk visdom, musikkens verden, billedkunst, forskning og naturvern. Dummyen gir et visst innblikk i den møysommelige prosessen med å tilpasse tekst og billedmateriale. Dette var et arbeid hvor Egner nedla betydelig tid og energi. Som lesebokredaktør fulgte han bøkene fra idéstadiet og hele veien frem til den endelige boken forelå. I lesebøkene presenterte Thorbjørn Egner tekster av en rekke sentrale norske og utenlandske forfattere. Han fikk også kjente forfattere som Arnulf Øverland, Inger Hagerup, André Bjerke og Tarjei Vesaas til å skrive tekster spesielt for lesebøkene. Tarjei Vesaas. Foto: Rolf Chr. Ulrichsen/Aftenposten/NTB scanpix Thorbjørn Egner kunne foreta ganske store endringer i andres tekster for å få dem til å passe inn i lesebøkene. Slike bearbeidelser pleide å bli sendt til forfatteren til gjennomlesning i forkant. Men det hendte også at Egner forkortet først og spurte om tillatelse i etterkant, slik forholdet var med en tekst av Cora Sandel. Brev til Cora Sandel fra Thorbjørn Egner, 10.09.1959 Thorbjørn Egner gjorde endringer i Karen Blixens tekster uten å forespørre rettighetshaverne etter forfatteren. Rettighetshaverne var opptatt av å bevare Blixens tekster i original, men gjorde et unntak for Egners lesebøker, fordi de syntes at resultatet var blitt så bra. Thorbjørn Egner mente det var viktig at diktene i lesebøkene for småskolen ikke var for lange. Han ba gjerne forfattere sløyfe vers, eller endre «vanskelige» ord. Herman Wildenvey var en dikter Thorbjørn Egner satte høyt, men også her ble det spørsmål om strykninger, noe Wildenvey bifalte. Brev fra Thorbjørn Egner til Herman Wildenvey, 25.01.1957 Brev fra Herman Wildenvey til Thorbjørn Egner Arnulf Øverland skrev diktet Lov om barnas ære spesielt for leseboka. Egner mente at diktet var for langt, og at det hadde vel mange påbud. Øverland var i starten ikke villig til å endre diktet, men ga seg til slutt: «I guds navn De får få Deres vilje. Men nogen svak mann er De ikke», skrev han i brevet til Egner. Første gang Kardemomme by gikk til scenen, skjedde det ved tre teatre samtidig. I 1956 hadde stykket urpremiere både ved Nationaltheatret, Trøndelag Teater og Den Nationale Scene i Bergen. Teatret var et sted hvor Egner fikk mulighet til å ta i bruk de mange ulike sidene ved sitt talent. I tillegg til å være dramatiker virket han som instruktør, scenograf, kostymetegner og komponist, noe som ga ham en unik kontroll over det endelige resultatet. Fra Folk og røvere i Kardemomme by, 1980 Det hendte også at teater-programmene var laget av Thorbjørn Egner. Han lot gjerne skikkelsene fra teaterstykket dukket opp i ulike reklamer. For eksempel foretrakk løven fra Kardemomme by lys melkesjokolade fra Freia! Teaterprogram Folk og røvere i Kardemomme by, 1963.


text: Med Energi, Mot og Begeistring skaper vi en bedre verden. WeCare! Forretningsidè: Nordic Choice skal være førstevalget for reisende i Norden og Baltikum. Vi har bred dekning og markedsfører 5 markedstilpassede merkevarer for fritidsreisende, forretningsreisende og kurs- og konferansearrangører. Vi tilbyr et mangfold av unike hotellprodukter med ekte engasjement og personlig service. Våre hoteller er enten under egen drift eller tilknyttet via franchiseavtaler. Vi sikrer lønnsomhet gjennom felles driftssystemer samt effektiv og innovativ bruk av teknologi. Nordic Choice Hotels skal være et ansvarlig selskap. Samfunnsansvar er integrert i vår virksomhet. Samfunnsansvar: Med utgangspunkt i selskapets visjon, har vi et høyt ambisjonsnivå for å være en ansvarlig næringslivsaktør. Samfunnsansvar innebærer et sosialt- og miljømessig fokus. Nordic Choice Hotels skal drives bærekraftig og rapportere på tre bunnlinjer. Dette innebærer balansert fokus på lønnsomhet, mennesker og miljø. WeCare er videre selskapets verdi- og kommunikasjonsplattform og representerer en stor del av Nordic Choice sin unike identitet.


text: Opplev historien om Ronja Røverdatter på Den Nationale Scene i Bergen, fra 8. februar til 26. april. Bestill Showpakke fra Rica Hotel Bergen. Ronja Røvardotter er en spenningsfylt og dramatisk historie som passer for barn fra 5 og 6 år og oppover. Audny Chris Holsen har regi og skal sammen med sitt komponist- og koreografteam (blant annet fra Rabinowitz) skildre familieforhold, vennskap, kamp og overnaturlige fenomener. Dette er en ny dramatisering av Magnus Lindman som forteller den kjente historien om Ronja og de andre i Mattisskogen på en annerledes og eventyrlig måte. What do you get? Fra 8. februar til 26.april på Den Nationale Scene i Bergen. Related hotels: - Bestill showpakken på tlf: 02389 eller e-post: . - - - Pris fra kr 810,- per person i dobbeltrom. Tillegg for barn: kr 395,-. Maks 2 barn/2 voksne. Billett til Ronja Røverdatter, overnatting og frokostbuffé.


text: Det er totalt 10 gjenger som jobber på driv. Under kan du lese om de ulike. Driftstyret Leder: Magnus Andersson firstname.lastname@example.org I driftstyret sitter alle lederne som har med den daglige driften av studenthuset å gjøre. Driftstyret koordinerer driften av huset, og sørger for at driv holder åpent. Driftstyret møtes en gang i uken for å planlegge hvordan arrangementene som kommer skal arrangeres, og for å evaluere uka som har gått. Medlemmene i driftstyret er lederne for café, mellombar, orden, rigg, vertskap, frivilliggruppa og driftstyreleder. Driftstyreleder er ansvarlig for at alle ledere følger sine instrukser, og at man sammen arbeider for et godt studenthus. Caféen Leder: Maren Kostveit Rogne email@example.com Caféen er den gjengen som er Studenthuset drivs bærebjelke. Caféen er åpen 6 dager i uka, og gjengen består av feiende flotte mennesker som sprer godt humør ved hjelp av fantastisk god mat, snacks og ikke minst masse god drikke. Cafégjengen er folka som alltid lager liv på huset, og det gjør de med stil! Ingen kaffebestillinger er for vanskelige, og ingen pizzaer er for mange for denne gjengen. I caféen får smaksløkene boltre seg i spennende småretter mens ørene nyte alt fra heftig rock til rolig pop. Gjengen er også på plass under alle konserter og den legendariske partylørdagen, klare til å servere deg med et hyggelig smil og glimt i øyet. Cafégjengen anser seg selv for å være den mest sosiale gruppa på huset. I tillegg til å ha de beste gruppefestene, er de også gjengen som treffer alle de andre gruppene på huset i sitt daglie virke. Du får ikke betalt som frivillig på driv, men penger kommer og går, venner har du for livet. "Vi er mange, vi er sosiale, og hos oss får du erfaringer som du tar med deg til alle fremtidige jobber. Jo flere vi er, desto mer sosialt og hyggelig har vi det." Orden Leder: Trond Stubrud firstname.lastname@example.org Ordensgruppas hovedoppgave er å passe på at gjestene har det bra og at ingen drikker seg snydens. Nå skal det sies at oppgavene ikke bestandig er like lett, siden studentene i Tromsø statistisk sett er gladere i alkohol enn andre studenter. Er du bestemt og glad i å holde orden? Er du mann og har alltid lurt på hva som EGENTLIG befinner seg i jentenes vesker? Kanskje du tror du er ukvalifisert til å være ordenspersonell på et utested om du er dame, 1.50 høy og supersøt? Feil, ingen er mer kvalifisert til å geleide ut våre mannlige gjester dersom det er behov for det. Det å være ordensvakt er utfordrende og til tider hysterisk morsomt. I tillegg får du gratis Trygg Vakt kurs (ord. pris: ca. 6000 kr) som gjør deg tryggere på deg selv, samtidig som det gjør seg kjempegodt på CV’en. Dersom du fortsatt ikke er overbevist over hvor morsomt vi har det på jobb, ta en titt på ordensloggen som skrives hver kveld: ”Sanitetgruppa fant et jentepar i sikringsskapet ...” ”Kåt, øltørst Timbuktugroupie ble observert og kastet ut av rigg, da hun skulle banke ned døra inn til øllageret siden det, i følge henne, var blitt den nye backstage’n til driv” ”BigBang kastet vann på publikum. Dette hadde en positiv effekt, er dette noe vi burde prøve?” ”Et par i aksjon datt ned på DJ’en da de lente seg mot veggen som svært fort viste seg å være..... sceneteppet” ”Et par ble tatt da de prøvde å ha sex i sikringsskapet. Dette var 2 av 4 som ble ferska i akten denne kvelden” Til slutt runder vi av med et fantastisk ordtak som vi hører støtt og stadig: ”Har du lyst, har du lov”. Bli Ordensvakt! Mellombar Leder: Siri Martinussen email@example.com Studenthusets bar med alle rettigheter, også kjent under navnet MellomBar. Baren ligger perfekt til i andre etasje med utsikt over Haakonscene og dansegulvet. I utgangspunktet har MellomBar åpent hver fredag og lørdag - samt andre dager når det er konserter eller andre større arrangementer. Arbeidet i MellomBar skjer på frivillig basis som i de andre gjengene på huset og man mottar også de samme godene, f.eks. billigere mat og drikke, gå forbi køen, mulighet til gjestelisteplass på konserter og mere til. For å bli en "MellomBarist" trenger man ingen forkunnskaper - de eneste kravene er at du har fylt 20 år og at du behersker norsk og/eller engelsk relativt godt. Som MellomBarist får du en ekstrem gylden mulighet til å bli en dyktig bartender - du får gratis opplæring, kurs og tester. Vi er kjent for ha et meget høyt nivå, og av den grunn får også MellomBarister lett andre bartenderstillinger når de til slutt velger å forlate oss. I tillegg til det rent faglige, satser vi hardt på sosiale arrangementer - både med og uten alkohol - noe som gjør oss til en sterk vennegjeng. Kom gjerne innom for en uforpliktende prat hvis du føler at MellomBar kunne være noe for deg. Rigg Leder: Kenneth Arntsen firstname.lastname@example.org I rigg gjør man en variert jobb, der ingen vakter er like. Man møter mange forskjellige artister og profesjonelle teknikere gjennom jobben man gjør i rigg. Med god opplæring fra erfarne teknikere og en sammensveiset gjeng med god fartstid, kommer man raskt inn i hverdagen til riggerne. Gruppa gjør alt fra å sette opp utstyr for artister og rigge komplette scener, til å styre hele lysshowet på konserter. Riggruppa på driv er godt kjent i musikk-norge, og har tidligere bemannet opptil fire(!) scener under by:larm, og jobbet på Roskilde, Bukta, Storås, Riddu Riddu m. flere festivaler. Er du interessert i å starte med scene eller lys, ta kontakt! Sport & Spill Leder: Lars Erik Lyngås email@example.com drivSport er en av gruppene med lengst fartstid på huset. Gruppenavnet sier kanskje det meste om hva det er medlemmene holder på med; drivSport er en liten, men dedikert gjeng som har ansvaret for å vise idrettsarrangementer på storskjerm og arrangere pokerturneringer på Studenthuset. Våre arrangementer er populære blant byens studenter, og på årlige høydepunkt som Superbowl og Champions League-finalen er det ingen steder i byen som kan matche driv, både i størrelse på lokale og i form av god stemning. Som frivillig i drivSport får man prøve seg på litt av hvert på huset. Vi gjør alt fra å rigge til det tekniske i forbindelse med våre arrangementer, til å klargjøre lokalene, samt å betjene baren underveis. Vi er en liten gruppe med godt samhold som ofte treffes for sosialt samvær utenom arbeidstid, og ønsker gjerne flere medlemmer velkommen Vertskap Leder: Anna Therese Nilsen firstname.lastname@example.org Vertskap har trolig en av de videste arbeidsinstruksene på driv. Ved konserter legger vi til rette for at artisten skal få et best mulig opphold i Tromsø. Vi fungerer som artistens assistent og kjentmann, og skal ha kontroll over hva, hvor og når det skjer. Det har en tendens til å bli hektisk ettersom mye kan endre seg fra time til time. Vi organiserer alt fra transport, opphold, bespisning, backstage og økonomi tilknyttet artisten. Kjekt å ha er evnen til å kjøre bil, gode sko og is i magen. Det skal også være sagt at vi har et overordnet ansvar når arrangementet avvikles. Når det først gjelder så må man være med enn klar, og holde humøret oppe. Det er ofte mye som må håndteres og koordineres, og artistene skal tilfredsstilles enten de er lokale, nasjonale eller internasjonale. Mye arbeid på lite tid gjør det til tider hektisk, noe som betyr at vi kommer tett innpå hverandre, både på godt og på vondt. Tenk deg denne settingen; det er konsert. Lokalet begynner å bli fullt. Alkoholen flyter. Temperaturen i lokalet stiger. Stemningen er elektrisk. Kjenningsmelodien til bandet dundrer løs. Gledesrusen går gjennom kroppen din, og du får bekreftet at du har gjort en god jobb! Du trenger verken være et geni, eie Converse-sko eller Åges samlede verker på vinyl for å prøve deg. Derimot er det en fordel dersom smilet ditt er ekte, og at du er omgjengelig, folkelig, jovial og real! KulturUtvalget Leder: Hilde Alexandersen email@example.com PR Leder: Rikke Lucius Steiro Nestleder: Stine Engevik Eriksen firstname.lastname@example.org Å profilere et så mangfoldig tilbud innebærer mange forskjellige arbeidsoppgaver. Her skjer det noe nesten hver dag, og alt skal helst promoteres på ulike måter. Design, pressekontakt, distribusjon, PR-stunts og foto er hyppige arbeidsoppgaver. I tilegg må vi huske å lage event på Facebook når det skjer noe spennende, og helst invitere alle vennene våre og flere til. Kort sagt er målet vårt at alle studenter i Tromsø skal være oppdatert om hva som skjer på driv til en hver tid, og dette krever mye jobb. Begrepet ”mye jobb” høres kanskje avskrekkende ut dersom du er vant til å flippe burgere i høyt tempo med proporsjonalt tilsvarende os av fett på Burgerman, men på driv betyr ”mye jobb” også mye latter, lek og frihet. PR-gruppa er ikke underlagt noen form for vaktliste, og den enkelte får stor frihet til å gjøre det man er best til, eller lære noe helt nytt hvis du heller vil det. Kunst & Design Leder: Anastasia Puzyreva Kunst og design er gjengen for deg som ønsker å bidra til det estetiske på driv. Her verdsettes kreativitet og skaperglede i stor grad. I kunst og design-gjengen er interesse for kunst og interiør en forutsetning, og formell kompetanse et stort pluss! Om du er i tvil hvorvidt du har en kreativ side, ikke fortvil, i Kunst og Design jobber man like mye for hverandre som med hverandre. Man deler erfaringer, lærer og improviserer sammen. Medlemmer med sterke meninger verdsettes, og man må være villig til å gjennomføre lengre og krevende prosjekter. Det legges vekt på at man tar ansvar og står på, selv også når ingen henger over deg. Dekorering til hver temafest, samt HELEdriv er blant oppgavene gruppen er ansvarlig for. Videre er det stort sett Kunst og Design som står for alt av interiør, maling og kunstneriske utrykk på driv. Utsmykkingen av heisen, coverbenken og garderoben er eksempler på prosjekter som er typiske for Kunst og Design. Husk, det er kun din egen fantasi som setter grenser. Høres dette interessant ut? Bli med i Kunst og Design! I tillegg til de to gruppene har og KulturUtvalget flere medlemmer som Konseptansvarlig, Prosjektansvarlig, Konsertansvarlig For interesse rundt dette, ta kontakt på email@example.com


text: Ord YouTube URL Fortell oss hvorfor denne videoen er relatert til dette ordet. Log in with Facebook to save your favorite definitions and share them with friends. Skriv din epost-adresse under og motta dagens Urban Word of the Day, gratis! Alle eposter sendes fra firstname.lastname@example.org. Vi lover å ikke spamme.


text: Fyrlykt Fyrlykt er tradisjonelt sett et ubemannet fyr med begrenset rekkevidde. I dag er de fleste fyr ubemannet så derfor betegnes nå de fleste ubemannede, automatiske fyr som fyrlykt. Termoelektriske fyrlykter[rediger | rediger kilde] På øde steder langs den Russiske arktiske kystlinjen står det hundretalls fyrlykter drevet av radioisotopiske termoelektriske generatorer. Generatorene inneholder svært radioaktive strontium-90-kilder, og disse kildene utgjør en lokal forurensningsfare. Manglende fysisk sikring av kildene gjør dem lett tilgjengelige for uvedkommende og befolkningen generelt. Generatorene består av radioaktive strontium-90-kilder som produserer varme og som igjen driver en generator. Denne generatoren produserer elektrisitet som driver lampen i fyrlykten. Sr-90 og Y-90, som begge sender ut betastråling, utgjør en potensiell ekstern strålingsfare på to måter, både i form av betastrålingen selv og i form av gamma- og røntgenstråling som oppstår i kildekapslingen og det omliggende materialet. Russland har rundt 100 RTG-fyrlykter i området rundt Finskebukta. |Commons: – bilder, video eller lyd|


text: Sebastian (helgen) Sankt Sebastian (født i Gallia, ifølge tradisjonen død 20. januar 287 i Roma), var en kristen helgen og martyr, som skal ha blitt henrettet under kristenforfølgelsene under den romerske keiseren Diokletian i det tredje århundre. Han fremstilles i kunst og litteratur vanligvis bundet til en stolpe og skutt med piler. Legenden[rediger | rediger kilde] Legenden forteller at Sebastian ble født i Narbonne i Gallia av kristne foreldre. Han skal ha vervet seg som romersk soldat i keiser Carinus' hær i år 283. Senere ble han utnevnt til kaptein i pretorianergarden av Diokletian, noe som også ble akseptert av medkeiser Maximian. Begge keiserne var uvitende om hans kristne tro. Da det ble oppdaget at han hjalp kristne som ble holdt fanget, ble han bundet til en stolpe og «skutt ihjel med piler». Mauritanske bueskyttere skjøt til han var så full av piler at de trodde han var død da de forlot ham. Mirakuløst kom pilene ikke til å drepe ham. Konen til Castulus, Irene, dro for å hente liket og begrave det, men fant ham fortsatt i live. Hun brakte ham tilbake til huset sitt og pleiet ham til han var frisk. De andre beboerne i huset tvilte på at han var en kristen. En av dem var en blind jente. Sebastian spurte henne: «Ønsker du å være med Gud?» og gjorde korsets tegn på hodet. «Ja,» svarte hun, og fikk umiddelbart synet tilbake. Men keiseren dømte for andre gang Sebastian til døden, denne gangen til å slås ihjel med en klubbe. Liket ble slengt i kloakken og der funnet av en from kvinne, som drømte at Sebastian bad henne om å begrave ham i nærheten av katakombene.[1] I kunsten[rediger | rediger kilde] Bundet naken til et tre, en stolpe eller søyle og gjennomboret av piler, ble Sebastian i renessansen et yndet motiv i maler- og billedhuggerkunsten.[2] Renis billedserie av helgenen ble så populær blant homofile,[3] at navnet Sebastian i litteraturen gradvis ble knyttet til menn med tvetydig seksualitet, slik som i Evelyn Waughs roman Gjensyn med Brideshead, i Tennessee Williams' skuespill Brått sist sommer, mens «Sebastian Melmoth» var Oscar Wildes dekknavn da han dro i eksil. Se også artikkelen om kong Sebastian I av Portugal. Referanser[rediger | rediger kilde] - ^ Belford, Barbara (2000): Oscar Wilde – a certain genius, forlaget Bloomsbury, ISBN 0-7475-5027-1, s. 278 - ^ Slideshow med 150 oppfatninger av Sebastians martyrium, Delftboys.com - ^ «Arrows of desire: How did St Sebastian become an enduring, homo-erotic icon?», The Independent 10. februar 2008


text: Crisis - what crisis? Regjeringen tillater at Statkraft inngår avtaler om kraftopsjoner med industri. Det vil si at industri stanses og arbeiderne permitteres for å unngå kraftkrise. Utrolig at staten faktisk bruker penger for å oppnå noe, ikke sant? De er virkelig handlekraftige og tar ansvar denne gang. Bare så synd at prisen for dette gildet legges til nettleia, slik at forbrukerne kan bli fokka igjen. Fra St.prp. nr. 1(2005–2006): "Energikildene våre vil i lang tid framover være meget viktige for verdiskaping og velstand. Det er derfor et hovedmål i energipolitikken å sikre en effektiv, sikker og konkurransedyktig energiforsyning." Ut i fra min "bakvendtland-teori", betyr dette at vi i denne perioden ikke har, eller vil få, "effektiv, sikker og konkurransedyktig energiforsyning". Som jo nettopp er et empirisk fakta. Nytalen tilsier at man sier det motsatte av hva man mener. Det vil si, å si sannheten blir for lite "velgervennlig", og sannheten...vel, den stinker. Politikernes jobb er jo heller ikke å styre landet fornuftig, men å ha en jobb. En fet en. Vi har til og med professorer som mener det er viktig å kaste ut industrien. For å redde landet fra kraftkrise. Professor Lars Mathiesen ved Norges Handelshøyskole melder seg med dette inn i dusteforbundet. Han sier riktignok hva regjeringen ikke sier, men har i likhet med stortingets braintrust (ironi) ikke forstått at å leve av oljerelatert industri alene vil gi et alvorlig krakk i verdiskapningen. Men det gjør jo ikke noe, fordi ny-økonomene har funnet ut at papirflytting i staten også er verdiskapning, og at vi uansett kan skattlegge folk mer for å ta inn tapte inntekter. Noe som er en mirakeløkonomi helt til vi går i fjellveggen i 250 kilometer i timen. Det blir ikke et lystig syn. Men ta det med ro, både regjeringsmedlemmer og professorer sitter nok økonomisk trygt.


text: Godt plassert i sightseeing, restauranter, kultur område av Vientiane gir Vientiane Garden Hotel ett sted for deg å ta en pause fra travle dager. Hotellet ligger 0.5 Km fra sentrum og gir tilgjengelighet til viktige byen fasiliteter. For de av dere som ønsker å dra ut, Wat Ong Teu Mahawihan, Night Food Market, Wat Chan er bare noen av attraksjonene som er tilgjengelige for besøkende. Vientiane Garden Hotel tilbyr upåklagelig service og alle nødvendige fasiliteter for å styrke reisende. Hotellet tilbyr tilgang til et bredt spekter av tjenester, herunder røykeområde, sykkelutleie, romservice, Wi-Fi i fellesområder, 24-timers romservice. Atmosfæren av Vientiane Garden Hotel gjenspeiles i alle rom. klimaanlegg, uten røyking rom, strykeutstyr, laptop-safe, flaskevann inkludert i pris er bare noen av fasilitetene som er til din disposisjon. Hotellets rekreasjonsfasiliteter, som inkluderer utendørs svømmebasseng, hage, svømmebasseng (barn) er designet for hverdagsflukt og avslapping. Med en ideell beliggenhet og gode fasiliteter, Vientiane Garden Hotel treffer spikeren på hodet..


text: Inspirert; hvem betaler for lunsjen til ungdomsskoleelever og elever på videregående? Skrevet 30 august 2012 - 11:53 Jeg er vokst opp på skole langt fra butikk så jeg er vant med en god gammeldags nistepakke og den tradisjonen førte jeg også videre når jeg kom på videregående. Var ytterst sjelden at jeg kjøpte mat i butikk / kantine. Jeg tenker jo at det må bli fryktelig dyrt i lengden å handle lunsj på butikk / kantine hver dag, og for en familie med flere barn som skal kjøpe lunsj kan jeg godt skjønne at matbudsjettet må bli fryktelig høyt. Skrevet 30 august 2012 - 11:54 Skrevet 30 august 2012 - 12:06 Fikk værsågod smure niste! Skrevet 30 august 2012 - 12:24 Selv fikk jeg ikke så mye ukepenger, men jeg fikk penger hver gang jeg skulle ha noe, så jeg hadde ikke så ofte "store" summer å bruke fritt. Da jeg var ung spiste "alle" en halv loff med smør i storefri. Det hendte jeg også kjøpte det hvis jeg hadde penger. På videregående jobbet jeg litt og fikk litt penger på den måten, men da spiste jeg ikke så usunt. Generelt tror jeg at ungdommer får mer penger nå til dags av foreldrene sine. Selv om jeg og flere kjente vokste opp i hjem med ganske god råd, så fikk vi ikke så mye penger. Gjest_Kira bjeffer!_* Skrevet 30 august 2012 - 12:28 Hvis de skal kjøpe seg noe i kantinen eller butikken, så får de skaffe seg en deltidsjobb. Jobbet selv fra jeg var ca 13 år (alt fra å gå med reklame og avisen til å stå i butikken), og fikk aldri noe penger av foreldrene mine til å bruke på slikt. Tror de har godt av å lære seg verdien av penger tidlig. Skrevet 30 august 2012 - 13:34 Skrevet 30 august 2012 - 17:54 Begynner å merke at det er andre utgifter med eldre barn enn de små. Som i dag da han er på juniorklubb, noe som fort trekker en 30-40 kr. Det er veldig lett for å si at "da får nå barna enten tjene pengene selv, eller smøre sin egen mat", men jeg merker at det ikke er så enkelt i praksis. Når alle andre får lov, og ja, da er det virkelig alle andre, så føler man presset til å la ens eget barn få lov også, og det er IKKE lett for barn på 10-16 år å skaffe seg en jobb til å tjene penger... På vår skole er det nok foreldrene som betaler kantinepengene til elevene (jeg jobber på ungdomsskole), men det er jo ikke alle som kjøper mat der, og i hvert fall ikke hver dag. Nå må det sies at skolen jeg jobber på nok har en del bortskjemte elever da nesten alle elevene som sokner til oss har veldig ressurssterke foreldre med gode lønn, store eneboliger osv, så det å sende med barna kantinepenger er vel bare musepiss i havet for dem Gjest_Heartbroken_* Skrevet 30 august 2012 - 18:03 Dette har vi praktisert helt til de (foreløpig bare den eldste) gikk ut av vgs. Ville han kjøpe mat oftere fikk han betale selv, men stort sett smurte han med seg niste. Gode vaner har lett for å henge fast inn i voksenlivet heldigvis


text: Høsten er en tid der vi alle setter pris på litt oppfriskning og fornyelse i hjemmet. Det vil garantert være noe minstemann blir glad for også. Kanskje ventes et nytt familiemedlem, og nå står du og stamper med tanke på hva du skal gjøre med barnerommet? Den gode nyheten er at mye kan gjøres på lavbudsjett. Møbler og vegger kan enkelt friskes opp med maling, kanskje i sesongens sterke fargepalett. Skap kan tapetseres - og loppefunnene kan med enkle grep få nytt liv. La deg inspirere av de lekne barnerommene nedenfor. På bildet nedenfor har den niårige eieren fått et tapettre på veggen. Et felt er først malt i rosa, og oppå det er det malt et tre, med en tynn pensel. Bladene er lagd av tapet. Det er også festet små porselensfigurer rundt treet. LA DET SPIRE OG GRO: Naturtrenden har stått sterkt i trendbildet lenge nå, og det fortsetter den med, enn så lenge. Hva med å male et personlig tre som du dekorerer med tapetblader? Foto: Tia Borgsmidt Du kan enkelt tapetsere møbler på barnerommet. Ved å leke deg med forskjellige tapetmønstre kan du skape spennende uttrykk. Har du et gammelt, slitent skap blir det kjapt ny svung over det om du dekorerer det med et tapet. Tapetser oppbevaringsskuffene under sengen, som på bildet over. Det blir et fargerikt innslag på den lilles rom. Barn elsker å omgi seg med farger, men du kan gjøre det enkelt. Sats på hvitt på veggene, og sørg for å innrede med fargeklatter i stedet. Tanken om at barnerommet bør domineres av enten blått eller rosa, avhengig av kjønnet på barnet, det er en tanke som er gått ut på dato. Mal gulvet svart, eller gå for et mindre sukkersøtt uttrykk enn det det typiske jenterommet har. Husk likevel på at selv om du er tilhenger av hvite vegger og minimalisme i hjemmet, så elsker barn flest gjerne farger, liv og et lekent uttrykket. Husk at de er barn - det beste er faktisk at de kan få lov til å være med på å bestemme over sitt eget, lille rede. NYTT OG GAMMELT: Kunsten med å skape hygge på barnerommet handler mye om å bruke det du har, finne søte bruktskatter og å få frem personlighet på den lilles rom. La minstemann være med på å innrede! Foto: Frode Larsen IKKE SUKKERSØTT: Den sarte, gule fargen fremhever endeveggens spennende, geometriske form. Svart tavlemaling og en naken lyspæresokkel fra Muuto gjør dette rommet mindre sukkersøtt enn barnerom flest. Foto: Sveinung Bråthen RØFT ROM: Køyesengene er spesialtilpasset rommet. På kortsiden av sengen er det lagd hyller for oppbevaring av leker. Taket er laget av såkalt Q-dekke;korrugerte stålplater som kan brukes til isolerte og uisolerte utvendige tak. Foto: Espen Grønli Wallstickers er en sikker vinner. I løpet av null komma svisj kan du forvandle en hvit, intetsigende vegg ved å klistre på en fargerik og frodig wallsticker. Det beste av alt er at det bare kan fjernes når prinsen eller prinsessen har gått lei. Ferm living har en rekke tøffe wallstickers for barn. Leter du på Trendy Stickers eller The Wall Company finner du også det som skal til for å sprite opp veggen, eller kanskje et møbel på barnerommet. En vimpelrekke sydd av forskjellige tekstiler lager du enkelt selv. Bruk tekstilrester du har liggende. Sy to trekanter rett mot rett. Vreng, og sy igjen i toppen. Brett deretter skråbånd over, fest vimplene i rekkefølge - og sy en søm så vimpelrekken henger sammen. Ellers er det lov å jukse litt. Du kan enten kjøpe en ferdig vimpelrekke eller lage en vimpelrekke i papir. Når barnerommet skal innredes kan det være nyttig å tenke på at barnet raskt blir større, og da vil det gjerne ha egne meninger om hvordan rommet skal være. Den dag kommer da smårollingen trykker Spiderman og Batman til sitt bryst. Da er det synd å måtte rive ned det yndige kanintapetet mor la sin elsk på da mini kom til verden. Enkel veggdekor, som noen trebokstaver med barnets navn, en vakker uro - og lekkert sengetøy, kan være alt som skal til på barnerommet den første fasen av barnets liv. KJAPP FORVANDLING: Wallstickers kan være gull på et barnerom. Får du dem opp på veggen skaper du enkelt et lekent uttrykk - med minimal innsats. Foto: Anniken Zahl Furunes FRISKT MED FARGER: Et enkelt hvitt rom kan raskt sprites opp med fargerike tekstiler, en vimpelrekke og puter i forskjellige farger og med forskjellig frodig mønster. Foto: Anniken Zahl Furunes ENKEL LØSNING: Det enkle er ofte det beste. Søtt sengetøy, som du kjøper eller syr selv, noen trebokstaver på veggen med barnets navn - og en sjarmerende uro. Vips, så er du der! Foto: Margaret De Lange Har du begrenset med plass kan du lage en seng med oppbevaring. På bildet nedenfor er det bygd en seng av skap fra IKEA. Rundt er det bygd praktiske hyller. Når kvadratmeterne er få må plassen utnyttes så bra som den bare kan. Legg merke til klatregrepene på enden av sengen. Denne løsningen gjør det ekstra gøy å innta loppekassen på kvelden. Tenkt alternativt når du skal kjøpe ny seng til barnet ditt. Du kan bruke skap, for eksempel fra IKEA, og bygge en seng over den. Da får du smart oppbevaring i tillegg til en hyggelig soveplass for barnet. Bygg hyller rundt. Foto: Bård Jørgensen Spesialtilpassede møbler kan lønne seg på sikt, selv om de vil koste litt mer enn masseproduserte møbler. Smarte hyller som passer som hånd i hanske med rommet, eller en seng med gode oppbevaringsmuligheter og praktiske løsninger - det kan være en smart investering i det lange løp. Du må ikke bare satse på små barnemøbler på barnerommet, selv om det kan være praktisk for de små. Hva med å gi poden eller veslejenta en egen hengestol som hun eller han kan kose seg i? MED BEIN SOM DINGLER: La den lille få en egen hengestil som du fester i taket. Der kan hun/ han dingle med beina og ta livet med ro. Lampen i blått er fra Kartell, finnes i mange farger og gjør seg på et barnerom. Foto: Margaret De Lange SPESIALTILPASSET: Joda, det er jo litt ekstra jobb å få skreddersydd praktiske møbler til et barnerom, men når du først har gjort det er det noe barna virkelig har glede av - lenge! Foto: Linnea Press Les også:


text: Emnekart Emnekart (eng. Topic Maps) er en ISO-standard for representasjon og utveksling av strukturert og semistrukturert informasjon. Standarden startet som en generalisering av konseptene rundt stikkordregister, ordbøker og synonymordlister, men har vist seg å ha stor nytteverdi i en rekke andre sammenhenger. Emnekart brukes til informasjonsgjenfinning og navigering i informasjon. Standarden er en semantisk teknologi, som kan sammenlignes med W3C-standardene for semantisk web. Emnekart har i tillegg en mekanisme (scope) for å angi kontekst for informasjonen, slik at man i et språkfilosofisk perspektiv kan si at den har støtte for pragmatikk. Emnekartstandarden har også innebygget mekanismer for å flette sammen to eller flere emnekart som kan ha ulik struktur, basert på et standardisert URI-basert ID-system. Standarden er formelt kjent som ISO/IEC 13250:2003. Innhold - 1 Hvordan ser datamodellen i emnekart ut? - 2 Hvordan brukes emnekart? - 3 Emnekart i Norge - 4 Historie - 5 Artikler - 6 Bøker - 7 Eksterne lenker Hvordan ser datamodellen i emnekart ut?[rediger | rediger kilde] Emnekart lar forfattere representere meget komplekse strukturer og sammenhenger. Allikevel er de grunnleggende konseptene, som f.eks. beskrevet i Steve Peppers artikkel «The TAO of Topic Maps», eller beskrevet av Networked Planet (http://www.networkedplanet.com/technology/topicmaps/intro.html), enkle å forstå. Kjernen i emnekartmetaforen er emner, forekomster og assosiasjoner, eller på engelsk: Topics, Occurrences og Associations (TAO). Et emnekart består av et sett med emner av forskjellige typer. Disse emnene er knyttet sammen i en grafstruktur gjennom assosiasjoner. Et emne representerer et tema (eng. subject). Et tema kan være hva som helst. Det kan være en bil, en biltype, en bilfabrikant eller til og med selve konseptet bil. Kort sagt kan temaer være alt mennesker kan snakke om. Forekomster er data om emnet. En forekomst kan sees på som en peker fra indeksen til informasjon om temaet emnet representerer. I web-sammenheng kan dette være en hyperlenke til en nettside, men informasjonen kan også ligge direkte i emnekartet. All informasjon forholder seg til emnet de handler om på litt forskjellige måter. Derfor er forekomster typet. De er ikke typet i klassisk datamodellerings forstand med integere, flyttall eller tekst, men heller hvordan informasjonen henger sammen med temaet. Eksempler på forekomster er en lenke til en persons hjemmeside, en beskrivelse av en organisasjon eller antallet gjenværende varer av en bestemt varetype i en butikk. En forekomsttype er et tema mennesker kan snakke om og representeres derfor av et emne i emnekartet. Denne gjenbruken av emner i store deler av datamodellen er det som på mange måter gjør emnekart internt konsistente og delvis selvdokumenterende. Assosiasjoner sier noe om hvordan temaer henger sammen. F.eks. er Norge medlem av NATO. Alle slike relasjoner en ønsker å ha med i et emnekart legges inn som en assosiasjon mellom to eller flere emner. Assosiasjoner går begge (eller alle) veier, så i eksemplet over vil emnekartet automatisk også si at NATO har Norge som medlem. Merk at assosiasjonstypen her er temaet (eller konseptet) medlemskap. Den representeres også av et emne i emnekartet på samme måte som forekomsttypen over. Assosiasjonsroller brukes til å vise hvem som er hva i en assosiasjon. Uten assosiasjonsroller vil en ikke kunne se om det er Norge som er medlem i NATO eller NATO som er medlem i Norge. I et emnekart som tar med denne assosiasjonen vil typisk Norge spilt rollen medlem, og NATO spilt rollen organisasjon. Rolletypene er også temaer på samme måte som typen på assosiasjoner og forekomster. Emner kan også ha flere navn. Et lett gjenkjennelig eksempel er hvordan landet Norge heter Norway på engelsk. Disse skilles ved å bruke perspektiver (eng. scopes). Et perspektiv er et sett med emner, i dette eksemplet et sett som inneholder et emne som representerer temaet engelsk og et annet for temaet norsk. I tillegg kan navn også ha flere varianter. Eksempler på varianter er flertallsnavn og sorteringsverdi. I den neste utgaven av ISO standarden forventes navn å få typer på samme måte som forekomster. Temaidentifikatorer Noe av poenget med å lage en slik datamodell er å gjøre det mulig for datamaskiner å forstå når det snakkes om samme ting eller tema. Dette løses ved å gi hvert enkelt emne en identitet. Identiteten angis ved å benytte en eller flere URI-er. Disse utgjør en såkalt temaidentifikator. Temaidentifikatorene kan brukes til å flette emnekart sammen. Hvordan brukes emnekart?[rediger | rediger kilde] Det fins like mange måter å benytte emnekart på som det fins brukere. Likevel er det mulig å dele dem inn i to hovedretninger. Små emnekart kan en jobbe på som dokumenter i et tekstbehandlingsprogram. Da kan man tenke på den som skriver emnekartet som en forfatter. Disse emnekartene kan ofte være ment å brukes til integrasjon (å flette sammen flere emnekart), men er ofte også personlige. Et eksempel er et TODO-emnekart eller et familietre. Det er spesifisert syntakser i tillegg til XTM og HyTM som er enklere å jobbe med. Spesielt er Ontopias Linear TopicMap Notation (LTM) populær, men også asTMa fra australske Bond University har fått stor interesse. Dersom en skal bygge større emnekart, kan det være verdt å bruke en emnekart-prosessor med forskjellige visualiseringsteknikker, spesielt dersom emnekartet får flere forfattere. Den mest brukte metoden i Norge er å ha en emnekartmotor i bunnen som vedlikeholder datamodellens integritet og bygge dynamisk genererte nettsider oppå. Emnekart i Norge[rediger | rediger kilde] Norge ligger langt fremme i utbredelse og utnyttelse av emnekart. Særlig i offentlig sektor har man tatt i bruk emnekart under bygging av portaler og til systemintegrasjon. Emnekartmiljøet i Norge er faglig tungt, med flere medlemmer av standardiseringskomiteene, flere leverandører og flere konsulentselskap som tilbyr emnekarttjenester. Det er en faggruppe for emnekart i Dataforeningen. Det er over et dusin portaler som benytter emnekart i forskjellig grad, og flere er underveis. Dette er noen av de mest kjente: - Anskaffelser.no - Arbeidstilsynet.no - Arctic Council - Bergen kommunes innbyggerportal - Cappelen Damm læreboknettsteder - Direktoratet for fovaltning og IKT sine nettsider (Se også egen artikkel) - Forbrukerrådets informasjonsportal - Grep – levende læreplaner (Se også egen artikkel) - Høyre (400 portaler) - Kulturnett - Mattilsynets informasjonsportal - Matematikk.org - Naturfag.no - Norsk institutt for skog og landskap - Polaråret - Prosjektveiviseren (Se også egen artikkel) - Regjeringen.no - Skatteetaten - Skolenettet - Utdanningsdirektoratet Det er per 2009 holdt syv emnekartkonferanser i Norge, og det ser ut til å ha blitt permanent en årlig hendelse: - Topic Maps 2009 - Culture for Sharing - Topic Maps 2008 - Towards the Vision of Subject-Centric Computing - Topic Maps 2007 - The First International Topic Maps Users Conference - Emnekart 2006 - Emnekart Norge 2004 - Emnekart Norge 2003 - Emnekart Norge 2002 Historie[rediger | rediger kilde] Den første versjonen av Topic Maps standarden fra ISO ble ferdig i 2000, etter nesten 10 års tenkning og arbeid. Emnekartstandardene har utviklet seg mye etter dette, noe som har ført til endel misforståelser, bl.a. at endel tror at Emnekart er en XML-standard. Denne historikken gir en detaljert oversikt over standardutviklingen. The Davenport Group: 1991–1993[rediger | rediger kilde] Ideen til emnekart stammer fra arbeidet Steven Newcomb og The Davenport Group gjorde rundt teknisk dokumentasjon tidlig på 90-tallet. Steven R. Newcomb ledet en gruppe Unix-leverandører som kalte seg The Davenport Group. Initiativet ble kalt "SOFABED" (Standard Open Formal Architecture for Browsable Electronic Documents). Arbeidet bygget på SGML (Standard Generalized Markup Language) og HyTime (Hypermedia/Multimedia Time-based Structuring Language). Oppgaven var å undersøke hvordan HyTime-standarden kunne brukes til å representere og flette sammen stikkordregister, ordlister, thesaurus og innholdsfortegnelser for elektronisk dokumentasjon fra de ulike leverandørene. CApH: 1993–1995[rediger | rediger kilde] En ny gruppe kalt "Conventions for the Application of HyTime" (CApH) ble dannet. Resultatdokumentet skrevet av Michel Biezunski og Steven R. Newcomb, ble ferdig i 1995, og inneholdt den grunnleggende modellen for det som senere ble Topic Maps. Se Topic Navigation Maps utkast (1992) HyTM: 1996–2000[rediger | rediger kilde] Standardiseringsprosjektet ISO/IEC 13250 (Topic Maps) ble satt i gang innenfor ISO (the International Organization for Standardization). Ansvaret for arbeidet ble lagt til SC 34 (SC betyr sub-komité), som var komitéen ansvarlig for bl.a. SGML, DSSSL, HyTime og font standarder. SC34 ier delt inn i tre arbeidsgrupper, og alt arbeidet med Topic Maps har foregått i WG3. Arbeidet med den første versjonen, ISO/IEC 13250:2000, ble ferdig i januar 2000. Topic Maps ble her definert ved hjelp av en SGML DTD og HyTime lenking og adressering. Denne Topic Maps syntaksen er derfor også kjent som HyTM (HyTime Topic Maps). Da HyTM ble ferdig var det tre problemer med den: - Den brukte ikke XML, som i mellomtiden hadde overtatt for SGML - DTD-en var ikke komplett, den beskriver ikke hvordan linker til eksterne dokumenter skal representeres og hvilken syntaks som skal brukes for interne referanser. - Standarden brukte ikke URI-er, noe som gjorde at den ikke fungerte særlig godt i en web-kontekst. Den ferdige standarden ble først presentert på konferansen Markup Technologies 1999 (5-9 desember 1999). På samme konferanse presenterte bl.a. Ora Lassila RDF-standarden (Resource Description Framework), og det var på denne konferansen at det for alvor gikk opp for både emnekart-miljøet og RDF-miljøet at man hadde én ISO-standard og én W3C-standard der den underliggende modellen lignet ganske mye. XTM: 2000–2001[rediger | rediger kilde] Underveis i arbeidet med Topic Maps standarden hadde W3C-standarden XML blitt født i 1998, og var blitt en suksess. XML var en forenklet versjon av SGML, optimalisert for bruk i WWW. Allerede før Topic Maps standarden offisielt ble sluppet ble det derfor diskutert hvordan man kunne sette i gang arbeid med å lage XML-formatet XTM, "XML Topic Maps". Arbeidet ble ikke startet opp som en ISO-prosess, det ble opprettet en uavhengig gruppe som kalte seg TopicMaps.Org. Gruppen ble først ledet av Michel Biezunski og Steven R. Newcomb. Målet var å raskt publisere en XML-versjon av Topic Maps standarden. Murray Altheim, Sam Hunting, Steve Pepper og Graham Moore ble også med i gruppen. Den første versjonen ble publisert i desember 2000. Steve Pepper og Graham Moore ble så utnevnt til nye "editors" av spesifikasjonen, som ble ferdigstilt som XML Topic Maps (XTM) 1.0 6. august 2001. ISO/IEC 13250, Topic Maps (Second Edition): 2001–2003[rediger | rediger kilde] Det ble deretter foreslått å gjøre spesifikasjonen om til en ISO-standard, og den ble akseptert som en ISO-standard ISO/IEC 13250, Topic Maps (Second Edition) i oktober 2001. ISO-standarden for Emnekart omfattet altså på dette tidspunktet to syntakser: HyTM og XTM. XTM var i prinsippet en utvekslingssyntaks for emnekart. Fordi dette var den nyeste emnekartstandarden, og det på dette tidspunktet ikke fantes noen standard som beskrev den grunnleggende modellen (annet enn HyTM), ble mange ledet til å tro at emnekart var synonymt med XTM og at Topic Maps var en XML-standard. Boken XML Topic Maps, som ble utgitt i 2002, bidro også til denne misforståelsen. Den var kalt opp etter utvekslingssyntaksen, som på dette tidspunktet var den nye emnekartstandarden. Emnekartfamilien av standarder: 2002–2008[rediger | rediger kilde] Det ble klart at det gjensto noen problemer med standarden. Den definerte bl.a. ikke hvordan XTM og HyTM forholdt seg til hverandre. Disse syntaksene hadde enkelte ulikheter i datamodellen. Det ble etterhvert bestemt å revidere ISO 13250 slik at den ble en standard som bestod av flere deler: - ISO 13250-2: Topic Maps — Data Model (TMDM) - ISO/IEC 13250-3: Topic Maps — XML Syntax (XTM 2.0) - ISO 13250-5: Topic Maps — Reference Model (TMRM) - ISO 13250-6: Topic Maps — Compact Syntax (CTM) - ISO 18048: Topic Map Query Language (TMQL) - ISO 19756: Topic Maps Constraint Language (TMCL) Per april 2008 er den underliggende modellen for emnekart definert i standardene: TMDM og TMRM, og XTM har kommet i en revidert 2.0-versjon. TMQL-spesifikasjonen, som definerer spørrespråket er stabil og vil sannsynligvis snart bli antatt som standard. Skjema-språket TMCL er nesten ferdig. Det gjenstår fortsatt litt arbeid på CTM, som skal brukes til å kode emnekartfragmenter i både TMCL og TMQL. ISO 13250-7: GTM (Graphical Notation) er under innledende vurdering. Referanser: Artikler[rediger | rediger kilde] - The TAO of Topic Maps - Finding the Way in the Age of Infoglut (Siden artikkelen er fra 2002 er referanser til emnekartstandardene utdatert. Det er imidlertid en god introduksjon til den grunnleggende modellen for emnekart) - «Metadata? Thesauri? Taxonomies? Topic Maps!» - An Introduction to Topic Maps (MSDN) - Applying Topic Maps to Application Architecture - White Paper: Topic Maps In Web-site Architecture Bøker[rediger | rediger kilde] - XML Topic Maps: Creating and Using Topic Maps for the Web (Boken er fra 2002, og referanser til emnekartstandardene og kodeeksempler er foreldet. Boken dekker kun versjon 1.0 av XTM.) - Charting the Topic Maps Research And Applications Landscape: First International Workshop on Topic Map Research and Applications, TMRA 2005, Leipzig, Germany, ... / Lecture Notes in Artificial Intelligence (Google books link) - Leveraging the Semantics of Topic Maps, Second International Conference on Topic Maps Research and Applications, TMRA 2006 (Google books link) Eksterne lenker[rediger | rediger kilde] - Topicmaps.com (Emnekartmiljøets internasjonale side med bl.a. oversikt over Internasjonale konferanser og link til konferanseartikler) - Planet Topic Maps - emnekartrelaterte blogger - Dataforeningens faggruppe for emnekart - Emnekart-diskusjon: Epostliste for diskusjon av emnekartrelaterte ting - emnekart.no (Det norske emnekartmiljøets hjemmeside, som per april 2008 sjelden blir oppdatert) ISO 13250 er en standard som består av flere deler: