text: Dagligvare, Plast | Eksperter om å kutte plastemballasje på frukt og grønt: - Må kaste mer mat Mens Frankrike forbyr plast på frukt og grønt, er det fortsatt tillatt i Norge. Og det skal vi være glade for, skal vi tro eksperter. 09.01.22 07:46 09.01.22 07:46 - Plast har en del relativt gode egenskaper sammenlignet med papir - spesielt beskyttelse mot vann. Tar du vann på papir, endrer det seg med en gang - og trekker til seg fuktigheten, sier Marit Kvalvåg Pettersen, seniorforsker i matforskningsinstituttet Nofima. Hun har blant annet forsket på hvordan ulike emballasjer påvirker kvaliteten og holdbarheten på mat. - Mye frukt og grønnsaker inneholder mye væske, og ofte er emballasjens viktigste oppgave å bevare fuktigheten inne i pakningen, forklarer Pettersen. Fra og med 1. januar i år ble det forbudt å pakke inn en rekke frukt og grønnsaker i plast i Frankrike. Plast tillates fortsatt for å pakke inn mer skjøre frukter som bær og fersken, men skal gradvis fases ut de neste årene. I Norge er det imidlertid fortsatt lov - uansett type frukt og grønnsak. - Vil ikke ha matsvinn Norges klima- og miljøminister Espen Barth Eide synes grepet de gjør i Frankrike er spennende og viktig, og han mener det er viktig at vi får ned bruken av plast - spesielt engangsplast. Han er dermed enig i formålet med det nye forbudet i Frankrike, og sier det er gjort en vurdering også i Norge på hva vi kan gjøre med plastemballasje på frukt og grønnsaker. Det er imidlertid ikke aktuelt med samme tiltak i Norge. - Å kutte ut plast på frukt og grønnsaker kan føre til mer matsvinn, og det vil vi heller ikke ha. En agurk uten plast varer bare få dager, men med plast kan den vare i godt over en uke, sier han. Bart Eide mener derfor vi må jobbe for å prøve å utvikle alternative materialer, som ser ut som og oppfører seg som plast - uten at det er det. Også Pettersen i Nofima påpeker at bruk av andre materialer av plast kan gå utover produktenes holdbarhet. - Kortere holdbarhet kan føre til at mer mat blir kastet. I land som har gode systemer for innsamling og hånderting av avfall er nok det å det å kaste mat verre for miljøregnskapet enn å emballere den i noe plast, forklarer hun. - En stor utfordring er plast på avveie, som er svært viktig å finne løsninger på. I Norge har vi ganske gode systemer for innsamling og håndtering av plast, globalt er dette et stort problem, sier Pettersen. Pettersen forteller at det er stor variasjon på hva ulike frukt og grønnsaker krever av beskyttelse for å bevare holdbarheten og god kvalitet. - De puster, så du må tilpasse emballasjen så de ikke får anaerobe forhold og råtner. Det er ingen quick fix å finne gode alternativ til plast, sier hun. - Er man avhengig av plast for god holdbarhet? - Noen produkter klarer seg relativt greit uten noen ting, men da har blant annet lagringstemperaturen mye å si. Inntørkingen skjer fortere desto høyere temperatur, sier hun, og fortsetter. Det bekrefter også Pettersens kollega, seniorforsker Hanne Larsen i Nofima. - Produkter som gulrøtter, reddik, salat, brokkoli og blomkål kan lett bli uttørket og myke om de ikke har riktig emballasje og oppbevares kjølig. De har godt av plastemballasje, fordi plast holder på fuktigheten, sier Larsen. Riktig temperatur avgjørende Riktig temperatur ved lagring er også viktig, påpeker Nofima-forskerne. - Vi kunne lettere ha fjernet plastemballasje om produktene lå på kjøl i stedet for i romtemperatur, sier Larsen. Hun sier at frukt og grønnsaker med tykt skall, for eksempel epler, kålrot, tomater og appelsiner, tåler bedre å ligge i romtemperatur. Også Pettersen påpeker at noen produkter trolig ville klart seg uten emballasje i en periode hvis de lå i kjøledisken. - Utfordrende å blande materialer Selv om det finnes andre materialer enn plast som kan brukes som emballasje, fungerer det ikke så godt alene, mener forskerne. - Det som er mye brukt nå er kartong belagt med plast. For eksempel har melkekartonger plast på både innsiden og utsiden. Tidligere brukte man voks, men det er ikke veldig mye brukt, sier Pettersen. - Er det bedre enn plast, miljømessig? - Emballasjens viktigste oppgave er å ta vare på maten, det er første prioritet. Så må man se på hva som skjer etter bruk, om det ender med forsøpling eller om det er materialer som kan gjenvinnes, sier hun. Pettersen påpeker at det som er utfordrende med å blande materialer, er at det ikke alltid er klare regler for gjenbruk. Hun trekker også fram at heller ikke alle typer plast gjenvinnes, fordi det ikke finnes infrastruktur, teknologi eller økonomi som legger til rette for det. Også Larsen trekker fram at det finnes alternativer til plast. - Det jeg tror vi vil se mer av, er at frukt og grønnsaker påføres et spiselig belegg, en usynlig hinne, som beskytter mot uttørking. Det finnes allerede på noen produkter i Norge i dag, for eksempel avokado, sier hun. - Får i oss microplast Barth Eide sier vi må se på hvilke tiltak vi kan gjøre både i Norge og globalt for å redusere forbruket av engangsplast. - Vi bør fjerne all plast vi kan, som vi ikke trenger. I FNs miljøforsamling skal vi nå ha et møte og se på globale tiltak for å begrense bruken av plast, spesielt plast som ikke resirkuleres, sier han. - Det er stor forskjell på plast som er varig, for eksempel plast i PC-er, telefoner og dashbord i bil, da det kan resirkuleres, og plast man bruker bare én gang, påpeker han. Selv om vi er flinke til å resirkulere plast i Norge, er det viktig at alle land jobber sammen i kampen mot plastforurensning. Barth Eide påpeker at det kommer plast med havstrømmene, som ender på norske strender, sier han. - Det verste stedet å ha plast er i havet, fordi vi får i oss microplast gjennom fisken vi spiser. Det er plasten du ikke ser som er farlig, sier han. Det er imidlertid ikke fastslått at mikroplast fra fisk er farlig for for oss, selv om det er funnet plast i norsk torsk. Men Ragnar Ludvig Olsen, professor ved Norges fiskerihøgskole ved Universitetet i Tromsø, sa til forskning.no i 2020 at en plastflaske med vann, eller et glass vann fra springen, antakelig kan tilføre oss mer mikroplast enn vi får av å spise sjømat. Les også: Plast slipper ut mer gift enn man har trodd - Annen dagligvarestruktur Selv om Frankrike nå velger å forby plastemballasje på en rekke frukt og grønnsaker, forklarer Larsen hvorfor hun tror det kan være enklere der enn i Norge. - Frankrike har en annen dagligvarestruktur enn i Norge. Det er færre butikker per innbygger, flere folk i butikkene og dermed blir det større rullering av varer, sier hun. Larsen påpeker at Frankrike også dyrker mer av maten selv, og det gir kortere transportvei for en del frukt og grønnsaker.


source: CulturaX

text: Ferie med opplevelser for barn – bestill ferieboligen i dag! Er dere ute etter en aktiv ferie eller ønsker dere heller ren avslapning? Uansett om barna er 3 eller 14 år, kan du være helt sikker på at Landal GreenParks er det rette stedet for dere. Her er det nemlig massevis av aktiviteter for alle aldre! Barna kan leke sammen på lekeplassen, utforske vårt innendørs badeland eller benytte seg av en av våre mange andre skreddersydde aktiviteter. Dere har selvfølgelig også mulighet for å koble helt av og late dere i solen på stranden, under skogens bøketrær eller i ferieboligen. Når dere bor hos oss, kan dere få det akkurat som dere vil. Er du ute etter en annen ferie? Ha en fantastisk utvidet helg med fantastiske opplevelser midt i naturen. Prisene er eksklusiv obligatorisk sengetøy for nkr. 85, - pr. person. Forbruket i hjemmet (strøm, vann og oppvarming) avgjøres ved avreise. Ta med familien på en deilig miniferie og se pinsesolen danse. Fra 3. juni til 6. juni 2022 Langhelg i Danmark Er det alt for lenge til neste ferie? Natur, badeland, aktiviteter og moro Kvalitetstid sammen - uten lang transporttid Feriehus til barnefamilien Bestill et feriehus i Danmark for hele familien hos Landal GreenParks. Da er dere garantert et feriehus som er innredet med alle de nødvendige funksjonene som dere trenger når barna er med. Trenger du en barneseng eller barnestol, kan møblene leies hos informasjonen i parken. Da kan dere begynne ferien så snart dere kommer inn døren. Første barneseng er gratis, men eksl. obligatorisk sengetøy til nkr. 75,- pr. person Ekstra barneseng inkl. sengetøy {Sammendrag: kinderbed-bedlinnen} Ekstra barnestol nkr. 55,- Les mer om våre danske parker og bestill ferien i Danmark nå – da kan dere være sikre på å få nettopp den ferieboligen i den ferieparken som tiltaler dere mest.


text: Hvilket utslagssted skal jeg spille fra? - Gamle Fredrikstad Golfklubb Hvilket utslagssted skal jeg spille fra? 19. juli 2021 19. juli 2021 ChristofferGFGK Må alle spille fra "Tee 55" på Gamle Fredrikstad GK fordi at de aller fleste herrene spiller fra dette utslagsstedet ? Eller må alle damene spille fra "Tee 46"? Svaret er et ubetinget nei! Av Lars Otto Bjørnland Golf skal være gøy! Det skal være sosialt og et unikt handicapsystem gjør at alle kan konkurrere mot hverandre – uavhengig av hvilket utslagssted det spilles fra. Spillestyrken og kvalifikasjonene er høyst ulik blant en klubbs medlemmer. Elitespillere kan ha en bestemt oppfatning av banen og hvilke utfordringer man står overfor. Middelhandicappere og ferske golfspillere kan ha et helt annet syn på hva som er de store problemområdene og vanskelighetene. Slik har det alltid vært. Like fullt skal en hver klubb etterstrebe å sette opp en bane som tilfredsstiller spillere på alle nivåer – noe som kan være særs vanskelig og i noen tilfeller helt umulig. Kanskje en hver spiller bør gå litt i seg selv og stille spørsmålet: Hvilket utslagssted passer best for meg? Alle golfbaner har fra minimum to og opptil fem-seks utslagssteder. "Slopetabellen" som finnes på alle golfbaner på fastlands-Europa gjør at man spille en handicaptellende runde uansett hvilket utslagssted som velges. I USA har det i stor grad blitt fokusert hvilket utslagssted den enkelte bør spille fra: "Don ́t Play Tees that are Too Tough for Your Game". En ting å huske på er at mange amatørgolfere (spesielt herrer) spiller fra et utslagssted som er for langt bak. Selv med en liten slice ender ballen ut i skogen eller ut i den seige roughen. Ikke vær en av disse spillerne – det er ingen skam eller flaut å spille fra et utslagssted som passer ditt spill. For noen år siden tok The PGA of America (PGA) og the United States Golf Association (USGA) initiativet til å få golfspillere til å spille fra det utslagsstedet som passet den enkelte. "TEE IT FORWARD" het prosjektet. President Allen Wronowski i PGA sa følgende i klartekst: "Flytt ganske enkelt utslagsstedene fremover. Det kan gjøre golfspillet mye morsommere for millioner av golfere. Vi tror at ved å spille fra et utslagssted lenger frem vil spilleren få en helt ny og spennende opplevelse og glede ved å spille golf. Da vil lysten til å fortsette eller å komme tilbake bli mye sterkere" Det er den enkelte spillers nivå og spillestyrke som bør være avgjørende for hvilket utslagssted som skal benyttes. Dersom du som spiller i mange tilfeller må bruke en hybrid eller rescue-kølle for å komme inn på et par 4 hull – da bør man virkelig overveie om man skal flytte frem et utslagssted. Det er mye morsommere å spille golf hvis man opplever å kunne slå et 6er- eller 7er-jern inn på green. Og ikke aller minst: Det blir færre "lost balls", mindre letetid og spillet vil gå raskere. En golfrunde bør ikke ta mer en maksimum fire og en halv time! Hvordan finne ut hvilket utslagssted som passer best: I USA har man en enkel formel som anbefales. Du slår en del baller med 5er-jernet. Du finner ut gjennomsnittslengden på slagene (her må man være ærlig mot seg selv). Et eksempel: Slår du 150 m med 5er-jern i snitt (da er du ingen dårlig golfspiller) så ganger du 150 med 36. Svaret er 5400. Da skal du spille fra et utslagssted som har en samlet banelengde på rundt 5400 meter. PGA og USGA har også laget en "guideline" i felleskap som bygger på slag (gjennomsnittslengde) slått med driveren. Den bygger på yards, men kan like godt brukes i meter: Slaglengde: Anbefalt banelengde 18 hull: 275 m 6700 – 6900 m 250 m 6200 – 6400 m 225 m 5800 – 6000 m 200 m 5200 – 5400 m 175 m 4400 – 4600 m 150 m 3500 – 3700 m 125 m 2800 – 3000 m 100 m 2100 – 2300 m Kanskje dette har gitt oss noe å tenke på? Velg et utslagssted som passer deg? Skap en positiv golfopplevelse på ditt nivå. Det er ingen skam å spille fra "Tee 47" eller "Tee 54". Legenden Jack Nicklaus med 18 Major-seire og 73 seire på PGA-touren er en stor tilhenger av at spillere skal velge rett utslagssted og som passer den enkelte best: "Altfor mange golfere ønsker å gape over altfor mye av golfbanen. Resultatet blir at scorekortet blir en ren lidelse og den totale gleden fraværende".


text: Nikehawks | DN Nikehawks Tekst TEKST KJETIL LYCHE Foto: AXEL ÖBERG Hvorfor ikke en maraton gjennom New York etter nachspielet? – Hvordan det står til? Jeg er litt bakfull. Jeg hadde ikke drukket hele uken fordi jeg skulle lade opp til dette løpet, men så havnet jeg på en bra date på et nytt pizzasted ute i Bushwick igår. Da ble det noen glass, sier Danny Cullen mens han skifter til løpeklær i en sliten leilighet i Manhattans Chinatown. Han gjør seg klar til New Yorks mest alternative maraton. Rundt 15 stykker skal løpe Manhattan rundt. Ingen tilskuere. Ingen avstengte gater. Ingen tillatelser. Ingen sponsorer. Bare rundt fem mils løping, for moro skyld. Han er ikke den eneste i gjengen som liker å ta en drink. Stort sett gjør de det etter å ha trent sammen. Noen røyker sigaretter, noen røyker marihuana. READY, SET. Frivillig Geb Helado (fra venstre), favorittene Knox Robinson, Danny Cullen og Jan Muench rett før start De er utelivsnyterne som har fått øynene opp for løping, samtidig som de ikke helt vil gi slipp på livet på den ene eller andre siden av bardisken. De løper gjerne om natten, helst over minst én av byens broer, kun for moro skyld, og de avslutter svette, slitne og lykkelige med en drink i hånden. – Og da er det gjerne endel sjekking. Lettkledde damer og margaritaer en tirsdag kveld, hva er vel bedre enn det? sier Joe DiNoto. Under finanskrisen mistet han jobben som arkitekt og ble bartender. Til tross for morens ukentlige mas, fortsetter han i den nye jobben. For tre år siden startet han Orchard Street Runners, en av flere alternative løpegrupper som har oppstått i New York de siste årene. Det begynte med folk fra utelivsbransjen, fotografer og kunstnere som fikk det for seg at det var en god idé å løpe i samlet, kaotisk flokk rundt midnattstider. Ofte stoppet de underveis for en matbit og en drink, for så å fortsette turen. Noen skal få rettigheten til å skryte av at de vant dette løpet. Det er premien Joe DiNoto løpsarrangør SKRYTEPREMIE Etterhvert som de ble hektet på løping, begynte de å løpe til faste tider på faste dager. De nye, alternative løpegruppene har stort sett utspring i Downtown Manhattan, langt unna Central Parks regulerte krav. De etablerte og alternative løpegruppene skuler med lettere skepsis på hverandre. De etablerte anses som streite der de jager tider og deltar i gjennomorganiserte løp. De alternative vil først og fremst ha det gøy med løpingen, og lager sine egne konkurranser. Det er derfor DiNoto har funnet ut at han kan arrangere et løp rundt hele Manhattan – 30,2 miles, 48 kilometer. – Noen skal få rettigheten til å skryte av at de vant dette løpet. Det er premien, sier DiNoto. FØR LØPET. Før konkurransen er stemningen god SØVNLØSE PREMIER Det er ikke lett å få oversikten over hvor mange løpegrupper som finnes, men en fellesnevner for dem, er at de liker å poste bilder og følge hverandre på Instagram. Da DiNoto postet at hans løpegruppe skulle arrangere maratonen, ble han ønsket til lykke fra brødre i ånden i København, London, Hong Kong, Paris og Rio de Janeiro. – Det er mange som kommer til å følge med på dette løpet, sier han denne lørdagsformiddagen. Han står i leiligheten sin, som fungerer som garderobe, frokoststed og partysentral i anledning dagen. Allerede klokken syv var han i gang med å hente kjøtt, grønnsaker, vann og øl donert av venner og restauranter som gjengen er stamkunder hos. Intet løp uten påfølgende fest. Den siste uken har han ikke sovet noe særlig. Det er løpernes sikkerhet som holder ham våken. – Hva om noen blir skadet? Deler av løypen går gjennom områder du ikke helt kan stole på fremmede i om du blir skadet og trenger hjelp, sier han. Ikke er han vant til å stå opp så tidlig heller. – Det verste er at jeg våkner allerede ved syvtiden. Jeg er vant til å sove til ti, ta en kaffe og ta det rolig. ALTERNATIV RUTE. I motsetning til i New Yorks offisielle maraton, må løperne krysse veier og gangbroer der de kan – uten at trafikken omdirigeres Det begynner å bli fullt i DiNotos leilighet. Løpere dukker opp med kjærester. Andre løpegrupper har lovet å stille med frivillige rundt om i byen med vannflasker. De skal også fungere som tidsstasjon og heiagjeng. Alle hiver i seg bageler med peanøttsmør – full karboladning. Kaffe styrtes, vann drikkes. DiNoto har oppdaget et problem: Hvordan skal de frivillige, som ikke kjenner løperne fra før, kjenne dem igjen på tidsstasjonene? – Om dere ikke kjenner igjen løperne, må dere bare rope «Hva heter du?», sier DiNoto. DiNoto har en håndskrevet liste over alle deltagerne og frivillige. Han spør dem hvor de vil stå, om de har sykkel, om de kan dra hit eller dit. Det skal bli kaldt for flere av dem. Så fort jeg begynte å løpe organisert, kom trenere med treningsdagbøker, kostholdsprogrammer, regler og den slags. Da sluttet jeg Jan Muench løper Onsdagen før løpet syklet DiNoto rundt løypen for å sjekke forholdene. Om deltagerne liker løpet, anser han det som en suksess. – Det verste som kan skje, er at noen blir skadet. DiNoto har en skade som har gjort at han selv ikke har kunnet løpe lange distanser på over et halvt år. Han har to klare favoritter: Fancy Knox Robinson, som er så populær i undergrunnsgruppene at han sponses av Nike og omtales i løpeblogger og -magasiner, og som til vanlig gir ut et blad om hiphop og arrangerer fester og konserter. Han har flere tusen følgere verden over på Instagram. Den tøffeste konkurrenten er tyskeren Jan Muench, som har jobbet på Wall Street i en årrekke. Han har løpt så lenge han kan huske og løper hver dag til og fra jobben. Men han hater idrett. – Jeg var god til å løpe da jeg var ung, men så fort jeg begynte å løpe organisert, kom trenere med treningsdagbøker, kostholdsprogrammer, regler og den slags. Da sluttet jeg. Jeg løper for å ha det gøy, fordi jeg liker det, sier Muench. – Hvordan har du forberedt deg til dette løpet? Han skjønner ikke spørsmålet. – Jeg har løpt. VANNPAUSE. Caitlin Boston har kommet til Manhattans sørspiss. Etter å ha løpt rundt tre mil, er hun mest opptatt av å få vann – Kom dere ut, folkens! Vi starter om 20 minutter, roper DiNoto. Fyllesyke Cullen har endelig fått skiftet til løpeklær og psyker seg opp med å kline med dama. – Det er lettere når man løper flere samtidig, da bli tempoet høyere. Når jeg løper alene, løper jeg alltid litt saktere, sier han. Ute på gaten vekker gjengen med løpeklær oppsikt blant kineserne som jobber, røyker og henger i bydelen. Løperne strekker litt på bena, tar «selfies» som postes på Instagram og prater høyt som bare amerikanere kan. – Jeg er fornøyd bare jeg fullfører, men håper å komme i midtgruppen, sier Cullen. DiNoto hever stemmen: – Både start- og mållinjen går mellom det treet der og den gaffeltrucken, sier han. Han begynner å prate om løypen med noen av deltagerne. Brått diskuterer de hvilken gate de skal løpe fra øst mot vest helt der oppe i nord, når ruten går fra East River til Hudson-elven. Det er der det ikke er så lurt å bli skadet og håpe at fremmede hjelper deg. De blir enige om ruten. – Er dere klare? sier DiNoto plutselig. Ingen ser klare ut, men med ett letter den kollektive tåken, som om noen skrur på lyset på en nattklubb. Alle skjerpes. To sekunder senere løper de avgårde. – Ikke stopp for smultringer! roper en av de frivillige, før han kaster seg på sykkelen for å rekke frem til tidsstasjonen han skal bemanne. NORD I TRASEEN. Jeggi Elinzano holder følge med Lono Brasil idet de løper innover i Spanish Harlem Løypen går gjennom Chinatown rett øst til East River. Sykkel- og gangstiene er fulle av andre joggere på betydelig kortere turer. Joe DiNoto har nok med å følge løperne fra sykkelen sin, og de frivillige som skal bemanne tidsstasjonene ved 135. gate langt nord på Manhattan, tråkker på for å være der før løperne. Når New York Marathon arrangeres, løper rundt 40.000 mennesker i samlet flokk. Langs veiene står titusener newyorkere og heier dem frem. Løpet går direkte på tv, og vinnerens målgang blir vist over hele verden. I dag består mediedekningen av DN, ingen jubler for løperne, men en god del bilister tuter på dem i sinne idet de prøver å krysse noen gater. Etter et par timer har de raskeste allerede løpt seg et stykke nedover Manhattans vestside. Helt sør, ved Staten Island-fergeleiet, står en av de frivillige fra løpeklubben Black Roses NYC. – Er du med i løpet? roper han stresset til et par kvinner som kommer joggende i mylderet av mennesker som skal av og på fergen. Han er en av dem som ikke kjenner deltagerne så godt. Han har også kledd seg som om han skal løpe selv, og fryser så han nesten rister. I virvaret dukker en deltager opp og starter å tøye. – Vann, sier hun. Hun roper det. Flere ganger. Men tidtageren har glemt å ta med vann fra DiNotos leilighet, og det er fortsatt rundt to mil igjen å løpe, og tiden går, og tidtageren ender med å løpe til nærmeste pølseselger for å kjøpe en flaske vann, som løperen styrter, før hun fortsetter videre. De har løpt Manhattan rundt, over Manhattan-broen til Brooklyn, et stykke opp i hipsterland før de vender tilbake over Williamsburg-broen og ned til ytterkanten av Soho til Chinatown igjen. Mørket er i ferd med å lage permanente skygger på brostenene utenfor DiNotos leilighet. Det er den tiden på lørdagen da folk forlengst har drukket ferdig brunsjmimosaene og ennå ikke helt har startet med cocktailene før middag. Hvor mållinjen går, er litt uklart, siden gaffeltrucken som markerte den, forlengst er flyttet. Ingen henger seg opp i det. Noen har kommet i mål og har allerede dusjet, noen har akkurat ankommet og tøyer, fortsatt i treningstøyet. Alle holder sammen, og det er opplagt for dem som allerede har kommet i mål, at de venter her ute for å heie til alle er i mål. Uansett hvor lang tid det tar. DiNoto serverer kald øl og varme burgere. – Det er alltid et godt løp når ingen har dødd! vitser en mann. – Ikke si det! roper DiNoto. – Vi har ikke alle inne ennå. CHILL. Geb Helado droppet løpet, selv om han er med i løpegruppen. Dermed ble det rom for en blås DOWNTOWN. Adama Ordu viser at løperne holder til i Lower East Side FINISH. Sean Lee (til venstre) og Johnny Tieu (til høyre) har hjulpet til, og akkurat sett Jessie Zapo løpe i mål FEST. Like viktig som løpingen er den sosiale biten med mat og drinker etterpå. Caitlin Boston strekker på støle ben I målområdet rusler Danny Cullen med en ølboks i hånden. Kanskje for å reparere, trolig for å slukke tørsten. Taktikken med pizza og drinker kvelden i forveien fungerte. Han løp inn som tredjemann. Fancy Knox Robinson knep annenplassen. Skryterettigheten gikk til Jan Muench, tyskeren som hater organisert idrett. Han løp de nesten fem milene på tre timer og 12 minutter. Bortsett fra de første kilometerne, løp han alene. Ved syvtiden har alle kommet i mål. Det er fest i fest hos DiNoto. Det drikkes brennevin rett fra flasken, det skåles, støle ben hviles. Noen skal ut på byen. De insisterer på å ta taxi.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.


text: Nytt svensk smartsenter for eldreomsorg velger Helland - HELLAND® Nytt svensk smartsenter for eldreomsorg velger Helland Rosenbackens eldreomsorg, et nytt omsorgssenter med fokus på smarte løsninger, velger Helland som møbelleverandør til sine fellesområder. Rosenbackens eldreomsorg er et nytt omsorgssenter lokalisert i midt-Sverige. Omsorgssenteret er spekket med smarte tekniske løsninger. Blant annet har alle enhetene innlagt wifi og digitale låser som skal forhindre at beboerne går feil. I tillegg mottar personalet sikkerhetsvarsel når dører åpnes. Senteret har også tilgang til nødvann i tilfelle bakterieutbrudd i det kommunale rørsystemet. Tilgjengelighet og funksjonalitet i fokus Omsorgssenteret har blitt bygget med tilgjengelighet og funksjonalitet i fokus. Fargemarkeringer, kontraster og lysinnslipp skal bidra til overblikk og forenkle orientering og fremkommelighet for beboerne. I vår komfortable Pan-sittegruppe kan beboerne også finne roen i allrommene. Fokuset på funksjonalitet blir også ivaretatt på inventarfronten. Omsorgssenteret har valgt å innrede med flere av Hellands møbelserier. Matsaler og allrom er møblert med sittegrupper og stoler fra Pan-serien. Her ivaretas beboernes komfort enten de sitter til bords eller i tv-stuen. I kaféen på bakkeplan har omsorgssenteret valgt våre tidløse Tiara-stoler, mens ulike farger av vår Dis-stol vil få plass i atriumet som snart står klart. Tidløse Tiara-stoler bidrar til å sette en lun og avslappende stemning i kaféen på bakkeplan. Vi ser at vår fokus på form og funksjon resulterer i møbler og inventar som blir stadig mer etterspurt, og vi er svært glad for at fremoverlente helseaktører velger våre produkter til sine prosjekter.


text: The Voice-Debrah vant hele Melodi Grand Prix VANT MELODI GRAND PRIX: I 2013 var Debrah Scarlett (da kjent som Joanna Deborah Bussinger) med i The Voice. Lørdag vant hun den norske finalen i MGP sammen med Kjetil Mørland. Foto: NTB Scanpix. Mørland og Debrah Scarlett blir Norges bidrag til Eurovision i Wien. Publisert 14.03.2015 , oppdatert 15.03.2015 . Lørdag kveld var det duket for årets Melodi Grand Prix-finale i Oslo spektrum, og elleve håpefulle kandidater sto på scenen i håp om å vinne folkets stemmer. Som alltid manglet det ikke på verken glitter eller paljetter, og i år var også Kringkastningsorkesteret med. VANT MELODI GRAND PRIX: Mørland & Debrah Scarlett "A Monster Like Me" i Melodi Grand Prix i Oslo Spektrum lørdag. Foto: Berit Roald / NTB scanpix Det var også store mengder med pizzaer da Stayzmann & Lazz ́ skapte bygdefest på scenen med sin populære hyllest til pizza og blandevann. Da Alexandra Joner fylte scenen med rosa fjær, sterke farger og titalls moderne prinsesse-kjoler, var det ingenting som manglet. Til slutt var det fire kandidater igjen i superfinalen: Tor & Bettan, Staysman & Lazz, Mørland & Debrah Scarlett og Erlend Bratland. De måtte synge sangene sine én gang til før det ble klart hvem som vant. Til slutt var det klart at duoen Mørland og Scarlett blir Norges bidrag i Wien. – Vi er helt målløse, utbrøt de fra scenen – og lovet at seieren skulle feires. Ble oppdaget på The Voice Debrah Scarlett (da kjent som Joanna Deborah Bussinger) var med i The Voice i 2013. Da TV 2 snakket med henne like etter at seieren var et faktum, legger hun ikke skjul på at deltakelsen i talentshowet var en stor døråpner. – The Voice fikk i gang karrieren min og ble en døråpner. Etter det har jeg jobbet mye med musikken, og jeg har blitt eldre og mer selvsikker, forteller hun. Mørland forteller at det var på The Voice han oppdaget Debrah. – Hun var helt unik! forteller han. – Dette er helt fantastisk. Nå blir det fest! Målet vårt var å komme til gullfinalen, så dette er helt utrolig, sier Debrah til TV 2. Har vært med i MGP 22 ganger I tillegg til Debrah, var det flere unge TV 2-talenter å se i finalen. Erlend Bratland vant Norske talenter i 2008 og Jenny Langlo vant Idol i 2011. Erlend Bratland kom på en god andreplass, med kun 3000 færre stemmer enn Debrah. – Det er klart det er litt kjipt, men jeg er veldig glad for å ha nådd så høyt opp, sier Erlend. I tillegg var det noen som har vært i bransjen lenge - Bettan og Tor Endresen har begge vært med på Melodi Grand Prix elleve ganger hver, og det er i år 30 år siden Bobbysocks med Bettan og Hanne Krogh gikk av med seieren. Også Karin Park er velkjent i bransjen. I 2013 skrev hun «I feed you my love», som Margaret Berger vant med i den norske finalen. I år ville hun derimot delta selv, med en meget personlig låt som hun skrev da kjæresten ble syk med kreft i halsen. Finale i Wien i mai Programledere for kvelden var Silya Nymoen og Kåre Magnus Bergh. Årets internasjonale Eurovision Song Contest-finale går av stabelen i Wien 23. mai, og 21. mai blir Norges bidrag nødt til å kjempe mot 16 andre land for å sikre seg en plass. I fjor deltok vi med Carl Espen Thorbjørnsen og balladen Silent Storm og endte opp på en åttendeplass. Østerrike vant finalen med «skjønnheten med skjegg», Conchita Wurst, som rørte hele Europa med sin sang for aksept og toleranse. De får dermed æren av å holde finalen i år, på Eurovisions 60-årsjubileum.


text: Mistet 6000 dagsverk med Covid-diagnose | NNN Legemeldt sykefravær koster næringsmiddelindustrien om lag 150 millioner kroner i året. – Det er når vi bare tar med arbeidsgiverandelen og utgifter knyttet til den, forteller Therese Sundell i Nav. Hun er seniorrådgiver i statistikkseksjonen. Da bedriftene i IA-bransjeprogrammet hadde digital samling, gikk hun gjennom sykefraværsstatistikken og hva koronaviruset har betydd for bransjen. 48 prosent av fraværet skyldes muskel- og skjelettlidelser. – Det er vel ingen overraskelse, kommenterer forbundssekretær Grete Troset Salberg i NNN. Hun er glad for å ha fått presentert fraværsstatistikken. – Det er gledelig at vi er med i den bransjen som har best utvikling med å få ned sykefraværet, sier hun. Oppfordringen fra Dyrnes er klar: – Vi tar gjerne imot flere søknader om midler! (Foto Nys:) Utvikligen går i riktig retning, selv om hosting og nysing har dratt sykefraværet oppover det siste året. (Illustrasjonsfoto: Shutterstock)


text: [2020] Penis Extender Deler Penis Extender deler . En av en av de mest avgjørende negative effektene av å ha liten penis er et fryktelig påvirket selvfølelse og egenverd. Guy bruke størrelsen på penis i å bestemme sin mannlighet. Derfor, menn med liten penis er mest sannsynlig at lider av følelser på utilstrekkelighet. De kan også føle substandard til gutta som er velsignet med normalt stor penis. En liten penis er ikke noe unormalt. Penis kan rett og slett ikke kan utvide så mye fordi veksten påvirkes av mengden av testosteron. Hvis grader av testosteron ikke var tilstrekkelig, kan hanner sannsynlig utvikle en liten, men fullt praktisk penis. Men med tanke på at en liten penis ikke kan tilfredsstille en kvinne, kan hanner søke for penis ekstrautstyr tilnærminger. Penis Extender er blant de mest sannsynlige valg. Likevel gjør forlengere funksjon? Egentlig er penis forlengere utformet for å øke penis dimensjon. Hvis penis Extender fungerer, gjør forlengere hjelpe alle? Mann med liten penis er mest sannsynlig å spørre, hvis de gjør nytte for andre, forlengere hjelpe meg? Penis forlengere er miniprogrammer som er laget for å forbedre penis størrelse. Noen penis Extender kan gi midlertidig boost, mens andre kan bruke permanent økning. Menn bør anerkjenne at alle penis Extender bruker samme teknikk, det vil si grep. Forstå at kroppen reagerer på grep, er det virkelig kjernen ideen i fremme av penis forlengere. Hvis du har faktisk vært søker Penis Extender deler og også en metode for å øke dimensjonen på penis har du sannsynligvis har faktisk snublet over noen form for info på penis Extender. SizeGenetics er et grep enhet som fester til hodet på penis samt lett strekker det langt fra kroppen din for langvarig antall ganger. Dette fører til gradvis en prosedyre som kalles celledeling og tvinger også din penis til å vokse lenger. SizeGenetics er støttet av kliniske undersøkelser og er foreskrevet til personer med Peyronies sykdom (krumning av penis) så vel som til de som har tenkt å øke størrelsen på penis. SizeGenetics var den første penis extender på markedet som ble støttet av kliniske studier, og er under kontinuerlig oppgradert og også forbedret med et team av lege. Når jeg gjorde min forstudie med forlengere, jeg sjekket ut SizeGenetics, X4 Labs, samt Jes Extender (alt som jeg ville til slutt sjekke samt vurdere), men jeg valgte SizeGenetics å hjelpe meg å øke min penis størrelse før jeg startet dette nettstedet. Den enkleste måten å definere nøyaktig hvordan det fungerer SizeGenetics er å referere til standard muskelstruktur prosedyre. Hvis du ønsker å øke dimensjonen på biceps, vil du øke vektene å gradvis bryte ned vevet og gjenopprette det slik at det er større enn før. Selv om penis er egentlig ikke strengt tatt en muskel vev, følger SizeGenetics enhet nøyaktig samme prosess. Det "fungerer" penis å gjøre bruk av grep samt etter en kort tid, vil du være i stand til å være vitne til resultatene spesifikt på egen hånd. Etter å finne ut mer enn én SizeGenetics gjennomgå det er tydelig at kundene se betydelige resultater og også oppleve sikkerhet samt praktiske siden av MDA evaluert samt undersøkt layout. Her er noen detaljer om verktøyets konstruksjon SizeGenetics Review - Deler Penis Extender Vi har sett en rekke SizeGenetics attester fra gutta som har utnyttet det, og også de er stort sett positive, noe som gir oss den oppfatningen at hvis du bruker den, den fungerer. Den eneste klagemål gode tilbud av menn deler er at det er litt av en ubeleilig problemer med å måtte bære SizeGenetics for timer på daglig basis. Masse folk ønsker at de kan få unna med å bruke det mye mindre eller for mye kortere tidsperioder, men du bare ikke kan hvis du har tenkt å få den slags resultater SizeGenetics er kvalifisert for. Emballasjen er en diskret en slik at ingen trenger å bekymre deg. Også elementet er enkel å bruke, så vel som du ikke vil lide å være alene når du bruker alt for øyeblikket. Den har en liten tykkelse og i å sette på stilling, har som mål det nedover. Du kan bekrefte med seg noen form for bukser og også se deg selv i speilet. Du vil sikkert se det ikke stikker ut i det hele tatt. Visste du at SizeGenetics forlenger ikke bare øker styrken og størrelsen på penis, men kan ta vare på vanligvis diagnostisert penis lidelser? Bent penis disorder-- er et problem som resulterer i en bøyd penis. Det kan føre til forlegenhet og gjøre sex ubehagelig eller umulig i noen tilfeller. Denne smerten har en tydelig innvirkning på selvfølelse og selvtillit av en fyr, så vel som hans partner. SizeGenetics er en klinisk undersøkt og også lisensiert element som kan forbedre penis kurvatur med tiden. Igjen og igjen, snakker vi fått en SizeGenetics evaluering om akkurat hvordan elementet behandlet krumningen av en penis. Micro penis disorder-- utløser en ekstremt liten penis som kan være 2 inches i lengde. Dette gjør sex vanskeligere samt eksepsjonelt ubehagelig. Det kan også utløse klinisk depresjon og også angst noen ganger. Dette elementet vil forstørre penis til en mye mer passende dimensjon med regelmessig bruk. Økt selvtillit og frihet kan oppstå etter langvarig bruk. SizeGenetics har et komplett seks måneders pengene tilbake forsikre slik at du hele tiden har alternativ til å sende den tilbake hvis noen ikke sannsynlig faktor det ikke til nytte for deg. SizeGentics faktisk vil betale deg tilbake bekostning av extender hvis du gir dem en gjennomgang etter at du har oppnådd målene dine. Hvis du ikke har noe imot å ta noen før og etter bilder det er en utmerket måte å få enheten uten kostnad! Kundebehandling er topp utgangspunktet klasse i motsetning til noen andre mannlige ekstrautstyr leverandører som gir deg ingen annen måte å ringe dem hvis noe går galt. Enhver type henvendelser eller forespørsler ikke nøl med å gi dem en samtale


text: Klage nr 2016021 Saken gjelder: Feilaktige oppl. om fellesutgifter/felleslån Klageren kjøpte en selveierleilighet gjennom innklagede den 21. februar 2013. Bygget var oppført på festet tomt. I forbindelse med salget ble det ifølge klageren gitt feil opplysninger om fellesgjeld og lånevilkårene knyttet til denne, og det har angivelig medført et økonomisk tap for klageren ved senere salg. Innklagede hevder at klageren fikk informasjon om at kreditor til pantekravet som utgjorde fellesgjelden på seksjonen var under tvangsavvikling, før kjøpekontrakt ble underskrevet. Innklagede bestrider følgelig ethvert erstatningskrav. Begge parter er representert ved advokat. Eiendommen ble begjært seksjonert den 30. mai 2006. Den 22. september 2006 ble det inngått festekontrakt mellom grunneier som bortfester og de daværende eierne av den aktuelle seksjonen. Den 12. mars 2007 ble det undertegnet en pantobligasjon, på kr 130 000. Pantsetter var grunneier til panthaver som også var grunneier (aksjeselskapet). Bakgrunnen for pantobligasjonen er ikke kjent. I 2012 ønsket eierne av seksjonen å selge, og oppdrag ble gitt til innklagede. Klageren innga bud på kr 1 550 000. Prisantydning var kr 1 570 000, og fellesgjeld var kr 130 000. Budet ble akseptert og kjøpekontrakt ble signert den 21. februar 2013. Skjøte ble tinglyst den 11. mars 2013. Klageren ønsket å selge leiligheten etter relativt kort tid, og oppdraget ble gitt til et annet meglerforetak høsten 2014. I forbindelse med oppdraget fant ny megler ut at bortfester var gått konkurs, og at beløpet på kr 130 000 ble krevd innbetalt fra eier av seksjonen. Det var dermed nødvendig for klageren å innbetale kr 130 000 som var pantsatt i aktuell eiendom for å kunne gjennomføre salget. Det hadde fremgått av selgerens egenerklæring ved klagerens kjøp at lånevilkårene knyttet til fellesgjelden var et avdragsfritt lån med 5,5 % rente. På bakgrunn av feil opplysninger i opprinnelig salgsoppgave, ble prisantydning nå redusert til kr 1 550 000. Eiendommen ble solgt for kr 1 520 000. Klageren anfører at feilopplysningen i salgsoppgaven med hensyn til langsiktig finansiering på kr 130 000 har medført at eiendommens verdi er tilsvarende beløp lavere. Kravet ble fremmet for innklagede den 12. januar 2015. Brevet ble ikke besvart ut over en telefonsamtale med megleren som avviste kravet. Innklagede har opptrådt i strid med god meglerskikk, og det foreligger feilopplysninger i salgsoppgaven om andel fellesgjeld som kunne inngå i kjøp av eiendommen. Konsekvensen av feilen var at det ble nødvendig for klageren å innbetale kr 130 000, som var pantsatt i eiendommen, for å gjennomføre senere salg. Innklagede må være ansvarlig på grunnlag av brudd på god meglerskikk, og er følgelig erstatningsansvarlig for det tapet som klageren ble påført. Klageren hevder å ikke ha mottatt svar fra innklagede på sin henvendelse den 12. januar 2015. Brevet ble besvart av innklagedes advokat den 4. februar 2015, og sendt til klagerens advokat. Når det gjelder henvisningen til brudd på god meglerskikk og/eller uaktsomhet, kan ikke innklagede se at megleren har utført oppdraget i strid med de faglige eller etiske retningslinjer man kan forvente at megleren forholder seg til. Megleren forholdt seg på vanlig måte til de opplysninger som ble gitt av selgeren, og sammenholdt disse med de opplysninger som fremkom av eiendommens grunnbokutskrift. Basert på det som samlet fremkom av opplysninger hadde megleren ingen grunn til å foreta ytterligere undersøkelser vedrørende de konkrete pengeheftelser som var tinglyst på eiendommen i forbindelse med markedsføring av denne. Forut for formalisering av kjøpsavtalen ble megleren oppmerksom på at kreditor til pantekrav på kr 130 000 var tatt under tvangsavvikling. Klageren ble uttrykkelig gjort oppmerksom på dette, og forholdet ble også omtalt i kjøpekontrakten. Dersom denne endrede situasjon hadde betydning for klagerens kjøp, hadde han på det tidspunkt all oppfordring til å undersøke sin rettslige posisjon nærmere, eventuelt også fremme et krav mot selgeren. På denne bakgrunn kan ikke innklagede se at det kan være grunnlag for å holde megleren ansvarlig for det økonomiske tap som klageren pretenderer å være påført. Ethvert erstatningskrav bestrides. Det bemerkes også at kravet for øvrig fremstår som helt udokumentert. Saken gjelder krav om erstatning for økonomisk tap påført som følge av meglers påståtte manglende overholdelse av opplysningsplikten i forbindelse med salg av leilighet til klageren. Klageren hevder å ha fått uriktige opplysninger om vilkårene knyttet til eierseksjonens fellesgjeld, og at dette har påført ham et tap ved videre salg. I salgsoppgaven er det opplyst at fellesgjeld på leiligheten var kr 130 000. I tillegg var det opplyst under «Prisantydning inkl. omkostninger»: I egenerklæringen fra selgeren står det at det er et avdragsfritt lån på kr 130 000 med 5,5 prosent rente. Det står imidlertid ikke noe om vilkårene for dette lånet. I pantedokumentet fremgår det at lånet ikke er oppsigelig fra panthavers side frem til 24. juli 2011. Klageren hevder at det var det som fremgikk av egenerklæringen, som klageren la til grunn for sitt bud. Spørsmålet er om innklagede har overholdt sin plikt til å gi kjøperen «opplysninger denne har grunn til å regne med å få og som kan få betydning for avtalen», herunder tinglyste forpliktelser, jf. eiendomsmeglingsloven § 6-7 (1) og (2) bokstav 3. Det følger av bestemmelsen at disse opplysninger skal gis «før handel sluttes». Det fremgår av grunnbokutskrift inntatt i kjøpekontrakten at panthaver var meldt konkurs, tinglyst den 16. august 2012. Denne utskriften fra grunnboken var ikke inntatt i salgsoppgaven. Følgelig fikk klageren denne informasjonen etter at bindende avtale var inngått ved budaksept. Informasjonen ble gitt i forbindelse med signering av kjøpekontrakt. Det er etter nemndas syn kritikkverdig og i strid med god meglerskikk at megler ga feil opplysninger om at lånet ikke kunne sies opp. At lånet var oppsigelig fra panthavers side fra 24. juli 2011 var en sentral opplysning. Det er også kritikkverdig at opplysning om panthavers konkurs ikke var inntatt i salgsoppgaven. Slik saken er fremstilt for nemnda, var beløpet på kr 130 000 en del av kjøpesummen til klageren, noe som tydelig fremgikk både i salgsoppgaven og kontrakten. Det at beløpet er innfridd innebærer ikke at boligens verdi er redusert. Nemnda finner det derfor klart at klageren ikke har lidd noe økonomisk tap. Aktiv Eiendomsmegling Kristiansand, Modahl Eiendomsmegling AS har opptrådt i strid med god meglerskikk. Erstatningskravet fører ikke frem.


text: Økonomisk velferd blant foreldre som ikke bor sammen: hvem får best råd? - SSB Økonomisk velferd blant foreldre som ikke bor sammen: hvem får best råd? Aleneforeldrenes økonomi Tidligere analyser presentert i Samfunnsspeilet tyder på at blant foreldre som ikke bor sammen, har den av foreldrene som heller ikke bor sammen med deres felles barn (oftest far), bedre økonomi enn forelderen som barna bor fast hos (oftest mor). Denne artikkelen viser at det kanskje ikke er noen forskjell i økonomisk velferd mellom de to foreldregruppene. Forfatter: Jan Lyngstad / Erik H. Nymoen Det har lenge pågått en debatt om hvem som har det best økonomisk av foreldre med felles barn, men hver sin husholdning. Er det forelderen med den daglige omsorgen for barnet (bidragsmottakeren), som oftest barnets mor, eller den bidragspliktige, som oftest barnets far? Denne diskusjonen har også gått i Samfunnsspeilets spalter. Både Melby (1997) og Kirkeberg og Pedersen (2000) fant at de bidragspliktige i gjennomsnitt hadde bedre økonomi, enn mottakerne av barnebidrag.1 Kirkeberg og Pedersens utvalg besto av bidragspliktige og bidragsmottakere i Rikstrygdeverkets register. Melbys utvalg omfattet alle som betalte og mottok bidrag, også de tilfellene hvor bidragsfogden/trygdekontoret ikke var inne i bildet. Melby tok ikke hensyn til at de bidragspliktige kan ha utgifter til barnets forsørgelse ut over selve barnebidraget. Det gjorde derimot Kirkeberg og Pedersen, som tok med i beregningen de bidragspliktiges kostnader ved samvær med barna. De hadde ikke opplysninger om samvær på individnivå, men laget anslag basert på gjennomsnittlig samvær registrert i en tidligere undersøkelse (Jensen og Clausen 1997). Både denne og senere undersøkelser (Kitterød 2004 og 2005, Skevik og Hyggen 2002) viser imidlertid at det er store forskjeller i hvor mye de bidragspliktige er sammen med barna sine. Undersøkelser som de ovenstående gir informasjon om hvem som har best økonomi av de bidragspliktige og bidragsmottakerne som grupper. Fra dette kan vi ikke trekke slutninger om hvem som har best økonomi i det enkelte foreldrepar, og hvordan dette varierer. Er det rike bidragspliktige som betaler bidrag til fattige bidragsmottakere, fattige bidragspliktige som betaler bidrag til rike bidragsmottakere, eller har begge parter like god - eller dårlig - økonomi? Dette er i mindre grad undersøkt. To tidligere undersøkelser av foreldrepar, basert blant annet på Rikstrygdeverkets registre, tyder på at den bidragspliktige har høyest inntekt i flertallet av foreldreparene, mellom 60 og 70 prosent (Barne- og familiedepartementet 1999 og 2001). I denne artikkelen skal vi undersøke om nye og mer detaljerte opplysninger om foreldrenes samvær med barnet gir grunnlag for andre svar enn dem Melby og Kirkeberg og Pedersen kom fram til. Vi beregner foreldrenes kostnader ved samvær med barnet, og forsøker å gi svar på følgende spørsmål: Når vi tar hensyn til foreldrenes kostnader ved samvær med barnet, hvem har da best økonomi av de bidragspliktige og bidragsmottakerne som grupper? Hvem har best økonomi i det enkelte foreldrepar, og hvordan varierer dette? Høsten 2002 gjennomførte Statistisk sentralbyrå, på oppdrag fra Barne- og familiedepartementet, en undersøkelse om økonomisk situasjon og kontakt med felles barn blant foreldre som ikke bodde sammen. Opplysningene ble i hovedsak samlet inn ved postale spørreskjema (for noens vedkommende ved telefonintervju). Noen opplysninger, særlig om inntektsforhold, ble koblet til fra registre. Bruttoutvalget ble trukket som 2 000 par av foreldre (bosatt i Norge) til samme barn. Svarprosenten er på 59, og nettoutvalget består av 2 306 personer. Svarandelen var høyere blant bidragsmottakere (de av foreldrene som bor sammen med felles barn) enn blant bidragspliktige. Det er utarbeidet vekter for å justere for ulik trekksannsynlighet og for skjevheter i frafallet. Nettoutvalget (individutvalget) omfatter 1 260 bidragsmottakere og 1 046 bidragspliktige. I de tilfellene både bidragsmottaker og bidragspliktig i samme foreldrerelasjon besvarte spørreskjemaet, har vi informasjon på parnivå. Nettoutvalget inneholder 746 slike par, og i denne analysen er det opplysningene om disse 1 492 foreldrene vi baserer oss på. Med denne begrensningen får vi en skjevhet i utvalget som kommer i tillegg til skjevheten som følge av ordinært frafall, men dette betyr lite sammenliknet med den opprinnelige skjevheten i nettoutvalget. I bruttoutvalget hadde de bidragspliktige i gjennomsnitt en inntekt etter skatt på 215 200 kroner, i det opprinnelige nettoutvalget 229 900 kroner og i det utvalget vi benytter her, 231 300 kroner. Tilsvarende hadde bidragsmottakerne en gjennomsnittlig inntekt etter skatt på 252 800 kroner i bruttoutvalget, 247 600 kroner i det opprinnelige nettoutvalget og 253 400 kroner i det utvalget vi benytter her. De bidragspliktige hadde en gjennomsnittlig ekvivalentinntekt på 206 100 kroner i det opprinnelige nettoutvalget, 210 500 kroner i vårt utvalg. For bidragsmottakerne var de tilsvarende tallene 207 500 kroner og 210 800 kroner. Forskjellen mellom de to gruppenes økonomiske velferd blir altså ikke større ved at vi begrenser analysen til bidragspliktige og bidragsmottakere der vi også har opplysninger om den andre forelderen. Analysene er basert på data fra Undersøkelsen om samvær og bidrag 2002 . Den er gjennomført blant foreldre som ikke bor sammen, med sikte på å gi et detaljert og helhetlig bilde av den bidragspliktiges kontakt med barnet og begge foreldrenes økonomiske situasjon blant annet som følge av dette. Datamaterialet omfatter opplysninger innhentet både fra spørreskjema og registre, og har flere fortrinn sammenliknet med tidligere undersøkelser. Således gir det mulighet til å anslå hver enkelt bidragspliktiges kostnader og hver enkelt bidragsmottakers besparelser knyttet til den bidragspliktiges samvær med barnet, samt mulighet for å sammenholde opplysninger om begge parter i et foreldrepar. Se boks for nærmere beskrivelse av undersøkelsen. Undersøkelsen ble gjennomført i 2002 og sier derfor ikke noe om den økonomiske situasjonen for bidragspliktige og bidragsmottakere etter endringene av reglene for beregning av barnebidrag høsten 2003. Ekvivalentinntekt og økonomisk velferd I artikkelen analyserer vi fordelingen av økonomisk velferd ved å beregne den enkelte bidragspliktiges og bidragsmottakers ekvivalentinntekt . En persons "økonomiske velferd" kan defineres som denne personens forbruksmuligheter. Hvis denne personen er enslig og bor alene, er vedkommendes forbruksmuligheter lik egen inntekt etter skatt. Hun eller han trenger ikke å nytte hele inntekten til forbruk. Noe kan spares. Poenget er at vedkommende har økonomisk mulighet til et forbruk tilsvarende sin inntekt. Dersom flere bor sam-men, for eksempel et ektepar uten barn, trenger disse en høyere samlet inntekt enn den enslige for at hver av personene i dette husholdet skal ha en "økonomisk velferd" (eller forbruksmuligheter) tilsvarende den enslige, men de trenger ifølge økonomisk teori ikke dobbelt så høy inntekt. Det er penger å spare på å bo sammen. Det å bo flere personer i samme husholdning gir visse stordriftsfordeler (for eksempel utgifter til bolig). "Ekvivalentinntekt" er en måte å måle "økonomisk velferd". Utgangspunktet for beregningen av ekvivalentinntekt er inntekt etter skatt , det vil si summen av all yrkesinntekt, kapitalinntekt, skattepliktige overføringer (herunder mottatt barnebidrag) og skattefrie overføringer fratrukket skatt og såkalte negative overføringer (herunder betalt barnebidrag). Summen av alle husholdningsmedlemmers inntekt etter skatt utgjør husholdningens inntekt etter skatt. Det forutsettes at de forbruksmuligheter en flerpersonshusholdnings samlede inntekt gir grunnlag for, deles mellom personene i husholdningen. For å kunne sammenlikne inntektene til husholdninger av ulik størrelse og sammensetning, er det vanlig å justere husholdningsinntekten med en forbruksvekt. Den beregnes på grunnlag av en ekvivalensskala, og skal dels ta hensyn til stordriftsfordelene ved å bo sammen, dels til at ikke alle husholdningsmedlemmene trenger like mye for å oppnå samme økonomiske velferd. Man tenker seg gjerne at barn ikke trenger like mye som voksne. Det kan hevdes at en eventuell ny pardannelse og nye barn ikke bør telles med når man sammenlikner bidragspliktiges og bidragsmottakeres økonomiske situasjon, at man bør se bort fra eventuelle andre omsorgsforpliktelser (nye barn) og andre husholdningsmedlemmers (ny partners) inntekter, og bare justere hver av foreldrenes inntekt med kostnader ved barn de har sammen. Dette har vi gjort i en rapport til Barne- og likestillingsdepartementet (se Lyngstad, Kjeldstad og Nymoen 2005). I denne artikkelen er imidlertid hensikten å sammenlikne de to gruppenes økonomi slik de faktisk lever hver for seg. Det er dette Melby og Kirkeberg og Pedersen har gjort, og det er deres analyser vi ønsker å sammenlikne med. Vi har heller ikke trukket inn hvor god hver av foreldrenes økonomi var før situasjonen med felles barn, men delt økonomi, oppsto. Til ekvivalensskala har vi valgt EU-skalaen, som ofte nyttes i analyser av fattigdom og økonomisk velferd i Statistisk sentralbyrå (se for eksempel Statistisk sentralbyrå 2006). I EU-skalaen gis første voksne person i husholdningen en vekt på 1,0, andre voksne personer gis hver en vekt på 0,5 og hvert barn en vekt på 0,3.2 Ved å summere forbruksvektene for alle husholdningens medlemmer får vi husholdningens forbruksvekt. Ved å dele husholdningens inntekt etter skatt på husholdningens forbruksvekt får vi husholdningens ekvivalentinntekt. Denne betraktes som et mål på det enkelte husholdningsmedlems økonomiske velferd. Kostnader ved barn når foreldrene ikke bor sammen De fleste analyser av økonomisk velferd forutsetter at alle utgiftene ved barns forsørgelse faller på den av foreldrene som barnet bor fast hos, det vil si bidragsmottakeren. Legges EU-skalaen til grunn, vil for eksempel en enslig forsørger med to barn trenge 1,6 (1 + 0,3 + 0,3) ganger så høy inntekt etter skatt som en enslig for å oppnå samme økonomiske velferd for sine husholdningsmedlemmer. Dersom den enslige har en inntekt etter skatt på 100 000 kroner, må altså en enslig forsørger med to barn ha en inntekt etter skatt på 160 000 kroner for å ha det like bra økonomisk, som den enslige. Det er imidlertid grunn til å bestride forutsetningen om at alle utgiftene til barns forsørgelse faller på bidragsmottakeren. I den utstrekning barn tilbringer ettermiddager, helger og ferier sammen med den bidragspliktige, pådrar den bidragspliktige seg utgifter til barns forsørgelse ut over barnebidraget. Til en viss grad avlaster den bidragspliktige bidragsmottakeren økonomisk ved å ha samvær med barnet. Det gjelder blant annet utgiftene til mat. Andre utgifter den bidragspliktige måtte pådra seg for å kunne ha samvær med barnet, for eksempel til større bil og bolig, representerer derimot ingen innsparing for bidragsmottakeren. I denne artikkelen antar vi at hver av foreldrenes utgifter til barnet varierer med hvor mye av tiden det tilbringer hos hver av dem. Jo mer tid barnet tilbringer hos den bidragspliktige, desto større utgifter har denne forelderen til barnets forsørgelse, og jo mer sparer den andre forelderen. Figur 1 viser hvordan vi tenker oss at den samlede barnekostnaden, og hver av foreldrenes andel av denne, kan variere med den bidragspliktiges samvær med barnet. Figuren illustrerer for det første at den totale barnekostnaden varierer med omfanget av samværet. Når barnet har delt bosted og tilbringer like mye tid hos far som hos mor, tenker vi oss at foreldrenes samlede kostnader er høyere enn når barnet bor mesteparten av tiden hos den ene av foreldrene. Av figuren ser vi at den totale barnekostnaden varierer fra 0,3 når barnet bare har kontakt med en av foreldrene, til 0,4 når det bor like mye hos hver av dem. Begrunnelsen er at det i mange tilfeller vil påløpe en del ekstrakostnader når barnet tilbringer mye tid sammen med begge foreldrene, spesielt hvis det bor tilnærmelsesvis like mye hos hver. Da vil man til en viss grad kanskje måtte investere i ett barnerom hos mor og ett hos far, og dobbelt opp med en del nødvendig eller ønskelig utstyr. For det andre illustrerer figur 1 at hver av foreldrenes andel av den totale barnekostnaden forutsettes å øke med omfanget av tiden barnet er sammen med denne forelderen, men at denne økningen i kostnader ikke er proporsjonal med økningen i samværet. Den av foreldrene som barnet er mest hos, forutsettes å ha en del faste utgifter som den andre forelderen ikke har, og derfor en høyere andel av den samlede barnekostnaden enn samværets omfang skulle tilsi. Når barnet er halvparten av tiden hos hver av foreldrene, antar vi imidlertid at utgiftene utgjør en like stor andel av hver forelders økonomi.3 Forskjellene i økonomisk velferd blir borte når vi tar hensyn til kostnader ved samvær Vi sammenlikner først de bidragspliktige og bidragsmottakerne i undersøkelsen som grupper. De to søylene til venstre i figur 2 viser hva gjennomsnittlig ekvivalentinntekt blir for de to foreldregruppene når vi forutsetter, slik det vanligvis gjøres i inntektsanalyser, at den som barnet bor hos, også har alle utgiftene ved barnet. Vi ser at resultatet blir det samme som tidligere analyser har vist: De bidragspliktige har bedre økonomisk velferd enn bidragsmottakere. De to søylene til høyre i figur 2 viser hva gjennomsnittlig ekvivalentinntekt blir for de to foreldregruppene når vi tar hensyn til kostnader og besparelser ved barns opphold hos bidragspliktige. Her er det ikke lenger noen forskjell i gjennomsnittlig ekvivalentinntekt, det vil si gjennomsnittlig økonomisk velferdsnivå. Bidragsmottakerne har like ofte bedre som dårligere økonomi enn den andre forelderen I figur 2 har vi sett at det ikke er noen særlig forskjell mellom bidragspliktiges og bidragsmottakeres økonomiske velferd når vi tar hensyn til samvær med barn og sammenlikner dem som grupper. Men vi er også interessert i å vite i hvilken grad foreldrenes økonomiske velferd varierer innen ett og samme foreldrepar. Har de bidragspliktige vanligvis bedre økonomi enn de som mottar barnebidragene, er det tvert om bidragsmottakerne som pleier å ha best økonomi, eller har partene omtrent like høy eller lav økonomisk velferd? Tabell 1 viser hvor høy ekvivalentinntekt den enkelte bidragspliktige har sammenliknet med den som mottar bidraget. Tallkolonnen til venstre viser fordelingen av relativ ekvivalentinntekt innen par av bidragspliktige og bidragsmottakere når vi beregner den slik det vanligvis gjøres i inntektsanalyser, det vil si vi forutsetter at den som barnet bor hos, også har alle utgiftene ved barnet. Vi ser at de to foreldrene har omtrent like høy ekvivalentinntekt (bidragsmottaker har 90-110 prosent av bidragspliktigs inntekt) i 17 prosent av tilfellene. I nesten halvparten av tilfellene (9+38=47 prosent) har bidragsmottaker lavere ekvivalentinntekt enn den bidragspliktige, og i vel ett av tre tilfeller (23+12=35 prosent) har den bidragspliktige lavere ekvivalentinntekt enn bidragsmottakeren. Tallkolonnen til høyre viser fordelingen av relativ ekvivalentinntekt når vi tar hensyn til kostnader og besparelser ved barns opphold hos bidragspliktige. Vi ser at i ett av fem foreldrepar (19 prosent) har de to foreldrene omtrent like høy ekvivalentinntekt, i to av fem tilfeller (7+32=39 prosent) har den bidragspliktige høyest inntekt og i to av fem tilfeller (25+17=42 prosent) har bidragsmottakeren høyest inntekt. Det ser altså ut til å være omtrent like mange tilfeller der bidragsmottakeren har bedre økonomi enn den bidragspliktige som omvendt. Vi har vist at bidragspliktige og bidragsmottakere kommer nokså likt ut når økonomisk velferd måles slik vi har gjort i denne artikkelen, det vil si når vi fordeler kostnadene ved barna etter hvor mye tid de tilbringer hos hver av foreldrene. Det gjelder enten vi sammenlikner dem som grupper, eller vi sammenlikner den bidragspliktige og bidragsmottakeren i samme foreldrepar. Bidragspliktige og bidragsmottakere har i gjennomsnitt omtrent samme ekvivalentinntekt (figur 2), og det er omtrent like mange bidragsmottakere som har høyere ekvivalentinntekt enn den bidragspliktige, som det er bidragspliktige med høyere ekvivalentinntekt enn mottakeren av barnebidraget (tabell 1). Resultatene våre avviker fra funnene i tidligere undersøkelser, både på gruppenivå (Melby 1997, Kirkeberg og Pedersen 2000) og på nivå av foreldrepar (Barne- og familiedepartementet 1999 og 2001). Der pekte resultatene i retning av at de bidragspliktige hadde bedre økonomi enn bidragsmottakerne. Kan vi stole på at våre beregninger gir et «riktigere» bilde av virkeligheten enn tidligere undersøkelser, eller kommer det rett og slett an på valg av beregningsmåte? Vi har beregnet bidragsmottakernes og de bidragspliktiges ekvivalentinntekt og økonomiske velferd ved å fordele kostnadene ved de felles barna på foreldrene etter hvor mye tid barna tilbringer hos hver av dem. Dette har ingen gjort før. På det punktet representerer våre analyser en forbedring sammenliknet med tidligere undersøkelser. Men dette er ikke den eneste forskjellen. En annen viktig forskjell gjelder valg av ekvivalensskala. I de tidligere undersøkelsene har man benyttet andre og flere ekvivalensskalaer enn vi har gjort. De har blant annet benyttet den såkalte OECD-skalaen, og undersøkt i hvilken grad resultatene avhenger av valg av ekvivalensskala. OECD-skalaen forutsetter mindre stordriftsfordeler ved å bo i samme husholdning enn EU-skalaen. Ifølge OECD-skalaen trenger for eksempel en enslig forsørger med to barn dobbelt så høy inntekt som en enslig uten barn for å oppnå samme økonomiske velferdsnivå som den enslige. Ifølge EU-skalaen trenger den enslige forsørgeren bare 60 prosent høyere inntekt enn den enslige for å ha samme økonomiske velferd. De enslige forsørgerne finner vi først og fremst blant bidragsmottakerne, og de enslige finner vi først og fremst blant de bidragspliktige. Ved å bytte ut EU-skalaen med OECD-skalaen endres dermed det beregnede økonomiske velferdsnivået mellom de to foreldregruppene i bidragsmottakernes disfavør. Er da den ene skalaen like god som den andre? Den internasjonale litteraturen tyder på at EU-skalaen kanskje er den mest realistiske av de to. I en studie fra 1994 dokumenterer Haagenaars, de Voos og Zaidi at OECD-skalaen undervurderer stordriftsfordelene. Det internasjonale forskermiljøet har i stor grad sluttet seg til dette synspunktet og anbefaler EU-skalaen som et mer realistisk alternativ (se for eksempel Atkinson mfl. 2002). Når resultatene er følsomme for valg av forutsetninger, er det vanlig å vise beregninger ved to eller flere sett av forutsetninger, for eksempel to eller flere ekvivalensskalaer. Det har både Melby (1997) og Kirkeberg og Pedersen (2000) gjort. I vårt tilfelle har ikke det så mye for seg. Med EU-skalaen, som vi anser som den mest realistiske, kommer bidragspliktige og bidragsmottakere nokså likt ut. Ved å gjenta beregningene med en ekvivalensskala som forutsetter mindre stordriftsfordeler ved å bo i samme husholdning, for eksempel OECD-skalaen, ville bidragsmottakerne komme dårligere ut enn de bidragspliktige. Ved å gjenta beregningene med en ekvivalensskala som forutsetter større stordriftsfordeler enn EU-skalaen, ville vi ha fått det motsatte resultatet. I denne artikkelen har vi valgt å fokusere på det som er unikt i vår undersøkelse, muligheten for å ta hensyn til de kostnader bidragspliktige får ved å ha barna på besøk, og de besparelser bidragsmottakerne får ved at barna i kortere eller lengre perioder bor hos den andre forelderen. Derfor har vi heller valgt å presentere beregninger av ekvivalentinntekt før og etter korrigering for utgifter/besparelser i forbindelse med barns opphold hos den bidragspliktige, enn beregninger med alternative ekvivalensskalaer. 1 Bratberg og Tjøtta (1999) kom til en noe annen konklusjon. Resultatene deres tyder på at skilte foreldre uten daglig omsorg for barna hadde lavere inntekt enn foreldre med daglig omsorg. Blant annet siden deres utvalg (bare tidligere gifte) avviker fra de to andre undersøkelsene, drøfter vi ikke deres resultater her. 2 I EUs versjon av denne skalaen forutsettes det at barn under 14 år gis en vekt på 0,3 mens eldre barn gis samme vekt som voksne. I den modifiserte versjonen som nyttes i Statistisk sentralbyrå, gis alle barn under 18 år en vekt på 0,3. Det er denne modifiserte versjonen vi bruker i våre analyser. 3 Dette betyr ikke at foreldrenes utgifter til barnet er de samme målt i kroner. Det vil de bare være dersom foreldrene har nøyaktig lik inntekt. Dersom den ene har høyere inntekt enn den andre, forutsetter bruk av ekvivalensskala at den som har høyest inntekt, også bruker mest penger på barnet. Atkinson, Tony mfl. (2002): Social Indicators : The EU and Social Inclusion , Oxford University Press, UK. Barne- og familiedepartementet (1999): Forslag til endringer i barnebidragsregelverket, forskotteringsordningen m.v., Høringsnotat av 28. juni 1999. Barne- og familiedepartementet (2001): Om lov om endringer i barnelova , forskotteringsloven og i enkelte andre lover ( nye regler for beregning av barnebidrag m . m .), Ot.prp. nr. 43, 2000-2001, Akademika As, Oslo. Bratberg, Espen og Sigve Tjøtta (1999): Levekår i barnefamilier etter skilsmisse , Stiftelsen for samfunns- og næringslivsforskning, Rapporter 1/99. Haagenars, A., K. de Vos og M.A. Zaidi (1994): Poverty Statistics in the Late 1980s : Research Based on Micro - data , Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg. Jensen, An-Magritt og Stein-Erik Clausen (1997): Samvær og fravær . Foreldres kontakt med barn de ikke bor sammen med , Oslo: Norsk institutt for by- og regionsforskning, Notat 1997:103. Kirkeberg, Mads Ivar og Vidar Pedersen (2000): Mottakere og ytere av barnebidrag. Hvem har best økonomi? Samfunnsspeilet , 5, 2000, Statistisk sentralbyrå. Kitterød, Ragni Hege (2004): Foreldreskap på tvers av hushold . Ansvar og omsorg for barn blant foreldre som ikke bor sammen . Resultater fra Undersøkelsen om samvær og bidrag 2002 , Rapporter 2004/15, Statistisk sentralbyrå. Kitterød, Ragni Hege (2005): Når mor og far bor hver for seg . Ansvar og omsorg for barna før og etter bidragsreformen , Rapporter 2005/22, Statistisk sentralbyrå. Lyngstad, Jan, Randi Kjeldstad og Erik Nymoen (2005): Foreldreøkonomi etter brudd . Omsorgsforeldres og samværsforeldres økonomiske situasjon 2002 , Rapporter 2005/21, Statistisk sentralbyrå. Melby, Ingrid (1997): Etter samlivsbruddet. Far har best økonomi , Samfunnsspeilet , 1, 1997, Statistisk sentralbyrå. Skevik, Anne og Christer Hyggen (2002): Samværsfedrenes situasjon . Rapport fra en spørre undersøkelse , Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring, Rapport 15/02. Statistisk sentralbyrå (2006): Økonomi og levekår for ulike grupper , 2005 , Rapporter 2006/3. Jan Lyngstad er forsker i Statistisk sentralbyrå, Seksjon for demografi og levekårsforskning ( jan.lyngstad@ssb.no ). Erik H. Nymoen er rådgiver i Statistisk sentralbyrå, Seksjon for demografi og levekårsforskning ( erik.h.nymoen@ssb.no ). Tabell 1 Fordeling av relativ ekvivalentinntekt innen par av bidragspliktige og bidragsmottakere før og etter korrigering for utgifter/besparelser i forbindelse med barns opphold hos den bidragspliktige. 2002. Prosent


text: Lanserer ny Mac-akselerator - Digi.no Lanserer ny Mac-akselerator Total Impact annonserte nylig Total Power G3, et PCI-basert akselerasjonskort utstyrt med opptil 4 PowerPC G3-prosessorer, for bruk i Apple Macintosh G3-maskiner. Det er også mulig å koble flere kort sammen i Total Impacts PowerBox. 17. aug. 1998 - 12:52 Hvert Total Power G3-kort kan utstyres med mellom en og fire G3-prosessorer med klokkehastighet på enten 233, 266 eller 300 MHz. Kortet støtter opptil 512 MB med synkron DRAM og hver prosessor er utstyrt med enten 512 eller 1024 kB sekundært hurtigminne. Kortet har også muligheter for direkte tilkobling til IEEE 1394 (Firewire), Ethernet og SCSI. Total Power G3 finnes i utgaver utstyrt med enten 32 eller 64 bits utgaven av PCI-bussen. Total Impact har sitt eget programmeringsgrensesnitt (API) for Mac OS. Denne tilsvarer multiprosesserings-API-ene skrevet av Apple og Daystar som hjalp Apple å utvikle en PowerMac med to prosessorer for flere år siden. Prosesser blir da omdirigert til å kjøre på kortet istedenfor på maskinens egen prosessor. Den medfølgende programvaren skal gi brukerne gode muligheter til å kontrollere hvor applikasjonene blir sendt og prosessert. I tillegg til å kunne brukes i en Apple Power Macintosh-maskin, kan kortet også utnyttes i en Intel-basert maskin med Windows NT, riktignok med noe begrenset kontroll. Dette skyldes blant annet at kortet må oversette Windows-koden til PowerPC-kode før det kan prosessere applikasjonene. Hvis man ikke er fornøyd med ytelsen som ett Total Power G3-kort gir, kan man gå til anskaffelse av Total Impacts PowerBox. I denne kan man koble sammen opptil 10 Total Power G3-kort med til sammen opptil 40 prosessorer. PowerBox leveres i rack- eller tårnutgaver og kobles til vertsmaskinen via et høyhastighets PCI-kort. Prisen på Total Power G3 starter på 1600 dollar, mens man må ut med minst 15.000 dollar for en PowerBox.


text: Digital Finance Manager | PwC | Consulting | Oslo - AvantGarde Search AS Digital Finance Manager | PwC | Consulting | Oslo Ønsker du å videreutvikle et ledende fagmiljø innen Finance Transformation i skjæringspunktet mellom strategi, økonomi og teknologi for å hjelpe våre kunder med å utvikle fremtidens økonomifunksjon? Ønsker du å være med på å videreutvikle et ledende fagmiljø innen Finance Transformation i skjæringspunktet mellom strategi, økonomi og teknologi for å hjelpe våre kunder med å utvikle fremtidens økonomifunksjon? PwC Consulting Oslo tilbyr deg en utviklende og spennende jobb i en av Norges ledende kompetansebedrifter. Vi er et ledende globalt kompetansehus med 284.000 medarbeidere i 158 land. I Norge er vi 2.200 ansatte fordelt på 28 kontor. PwC er kåret til en av verdens mest ettertraktede arbeidsgivere og tilbyr gode karrieremuligheter både nasjonalt og internasjonalt. Vi har vært en pioner i vår bransje helt siden vi startet opp for om lag 150 år siden. PwC Consulting er et ledende management consulting miljø med 230 konsulenter i Oslo. For å finne de beste løsningene mener vi at teknologer, økonomer, designere, ingeniører, jurister, samfunnsvitere og organisasjonspsykologer må jobbe sammen. Derfor satser vi stort på tverrfaglighet i PwC og er stadig på jakt etter et mangfold av mennesker med ulik bakgrunn for å best kunne imøtekomme våre kunders behov. Vi byr på et bredt kompetansemiljø med mennesker som tenker med hodet og hjertet, og som har stor lidenskap for faget sitt og som trigges av å jobbe sammen og utvikle oss videre. Hos oss vil du raskt kunne bidra inn i et variert spekter av oppdrag og jobbe side om side med eksperter fra ulike bransjer for å løse fremtidens utfordringer. Som Digital Finance manager blir du en del av PwC Consulting Oslos Finance Transformation miljø, som arbeider tett sammen med miljøer for strategiimplementering og data & analyse. Du vil jobbe i et tverrfaglig miljø med varierte arbeidsoppgaver med viktige og høyt prioriterte problemstillinger der du vil ha en ledende rolle i strategisk viktige prosjekter hos våre kunder. Hos oss er det rom for å tenke nytt og annerledes, noe vi betrakter som en nødvendighet for å kunne tilby riktige tjenester til kundene våre. Prosjektene vi har ligger tett opp til beslutningstakere, og vi jobber sammen med forretningssiden for å lykkes med å bruke teknologi til å skape varig endring. Du vil få også mulighet til å påvirke hvordan vi jobber med faglig utvikling og tilrettelegging for videre vekst. Vår ambisjon er å videreutvikle et ledende fagmiljø innen Finance Transformation i skjæringspunktet mellom strategi, økonomi og teknologi for å hjelpe våre kunder med å utvikle fremtidens økonomifunksjon. Vi jobber i både privat og offentlig sektor, med store og mellomstore selskap på tvers av ulike bransjer. Vi er teknologiuavhengige og støtter selskap med å velge riktige systemløsninger. Vi har kompetanse på, og jobber mest med de store markedsledende systemleverandørene som SAP, Oracle, Microsoft, IBM Cognos, Anaplan, Qlik, etc. Prosjektene du vil være involvert i dekker typisk følgende områder hos våre kunder: Etablere strategisk målbilde for økonomiområdet med fokus på prosesser, organisering, kompetanse og bruk av teknologi Digitalisere og effektivisere økonomifunksjonen fra A-Å Skissere fremtidige prosesser og endringsbehov, samt bistå med implementering Bistå med anskaffelse, design og implementering av systemløsninger for finansiell konsolidering, finansiell rapportering, finansiell planlegging og ERP I tillegg vil du kunne bidra inn i videreutviklingen av Finance Transformation og utvikling av yngre konsulenter. Vi ser etter en strategisk og forretningsorientert rådgiver som har erfaring fra å lede prosjekter innen digitalisering av prosesser og innføring av teknologi innen økonomiområdet. Du vil kunne fylle rollen som prosjektleder, senior rådgiver og/eller løsningsarkitekt, kombinert med hands-on implementering. Erfaring og kompetanse fra relevante prosjekter Erfaring fra digitalisering av økonomifunksjonen Erfaring som konsulent, eller god og bred erfaring fra å lede prosjekter med digitalisering av prosesser og innføring av teknologi innen økonomiområdet Erfaring med flere av de nevnte teknologiene og systemene innen økonomiområdet Gode kommunikasjons-og fasiliteringsferdigheter, som gjør deg i stand til å drive frem beslutninger og endringer innen økonomiområdet God forretningsforståelse og evne til å oversette tekniske problemstillinger til et mer forretningsnært språk Engasjement og drive, samt et ønske om å utvikle et miljø Løsningsorientert med gode kommunikasjons- og samarbeidsevner Stor arbeidskapasitet og evne til å sette deg raskt inn i nye problemstillinger Et stimulerende, utviklende, utfordrende og godt arbeidsmiljø Et stort nettverk – både nasjonalt og internasjonalt Spennende og utviklende arbeidsoppgaver i et ledende fagmiljø Moderne og nye lokaler i Bjørvika, inkludert et experience center for problemløsning og innovasjon sammen med kundene våre Du er hjertelig velkommen til å søke direkte her og nå. Eventuelt kan du ta kontakt med vår rekrutteringspartner, Albanit Rexhaj i AvantGarde Search som har et detaljert prospekt han gjerne sender deg. Albanit kan nås på albanit@avantgardesearch.no // 41 27 71 68


text: Opposisjonen mener Sanner kan kreve at Tangen selger seg ut av Ako | ABC Nyheter Finansminister Jan Tore Sanner (H) har innkalt sentralbanksjefen til møte allerede fredag. Opposisjonen mener han må kreve at Nicolai Tangen selger seg ut av Ako. Foto: Ole Berg-rusten / NTB scanpix 21. aug. 2020 13:12 – Oppdatert 21. aug. 2020 14:00 Ny utredning gir Sanner økt handlingsrom for instruksjon Arbeiderpartiet har gitt uttrykk for at Tangen-ansettelsen ikke er forenlig med kravene som gjelder for å lede Oljefondet. Finanspolitisk talsperson Hadia Tajik understreker at de ikke kan ha noen formening om Tangens disposisjoner, men at disse ikke må være i strid med de etiske retningslinjene. Samtidig sier hun at hun personlig vanskelig ser noen annen utvei enn at han selger seg ut. Vurderingen fra lovavdelingen gir komiteen mulighet til en mer konkret innstilling, klargjorde hun etter at vurderingen forelå fredag formiddag.


text: Ny markedsplass skal gjøre lokalmat tilgjengelig for alle - Ehandel.com Mariann Solaas, gründer og daglig leder av markedsplassen Matfra.no. Planlegger å tilby pick-up-point for kortreist mat nær kunden. Den nye markedsplassen Matfra.no skal øke omsetningen av norsk lokalmat og gjøre kortreist mat tilgjengelig for alle, overalt. I første omgang testes løsningen i Sør-Troms, men målet er å ta det nasjonalt etterhvert. Selskapet bak konseptet er tidligere kjent som Foodspot, og ble startet av Mariann Solaas og mannen Kristian Solaas fra Harstad i 2016. Dette på oppfordring fra en lokal gourmetrestaurant, som hadde utfordringer med å få tak i lokale produsenter. Etter og ha jobbet med konseptet viste prototypen seg dog å nå mest ut til privatpersoner, og Harstadbedriften begynte å lage en markedsplass mellom produsenter og forbrukere i første omgang. En versjon for Horeca-markedet vil trolig komme etterhvert. LES OGSÅ: Dagligvare-utvalg får kritikk av nettmat-gründer Direkte fra den lokale bonden Matfra.no er finansiert av blant annet Samfunnsløftet, Innovasjon Norge og Harstad Gründerfond – i tillegg til mye egeninnsats fra gründer selv og medlemmene i Kvæfjord Matkultur. IT-selskapet Feed, som har stått for utviklingen, er også blitt medeier i selskapet. - Det vi nå har utviklet er basert på to års arbeid sammen med matprodusenter, Horeca-bransjen og private konsumenter. Vi har laget en skreddersydd markedsplass der produsentene selv gjør sine produkter tilgjengelig for kunder, beskriver med egne ord både produkter og gårdshistorie og tar egne bilder. På den måten beholder vi autentisiteten i det å handle mat direkte fra produsenten, men vi har gjort det enkelt og tilgjengelig for alle, sier Mariann Solaas, gründer og daglig leder av Matfra.no, til Ehandel. Planlegger flere leveringsalternativer Alle som produserer råvarer eller foredler produkter kan selge via Matfra.no, det vil si både bønder, fiskere, jegere og sankere med for mye rips i hagen. Etter at produktene er lagt ut på markedsplassen gjelder det bare for kunden å trykke "kjøp" og betale digitalt. Når det gjelder levering må maten hentes selv, men Matfra har flere planer for å gjøre markedsplassen enda mer attraktiv på dette området. - Per i dag tilbyr vi kun henting på gård, men vi ønsker at det skal være mulig å handle kortreist og lokalprodusert også i en travel hverdag. Derfor jobber vi med å kunne tilby kjølefrakt til et pickup point nært kunden. Vi har en dialog med en av Norges største transportaktører og håper å kunne lansere dette snart. - Det våre kunder trenger og ønsker Solaas påpeker at dagens situasjon for lokalmatsalg er krevende, og at flere har prøvd å lage tilsvarende webløsninger for direktesalg av lokalmat før, men uten hell. Likevel er hun overbevist over at deres plattform er hva kundene trenger og ønsker. - Jeg tror nøkkelen er å skape et konsept som målgruppen ønsker å bruke og der de opplever verdi gjennom økt salg og rettferdige priser. Dette har vi gjort ved å forme konseptet sammen med våre målgrupper. Vi er overbevist om at det vi har laget nå og planene vi har for fremtidige lanseringer er det våre kunder trenger og ønsker. Mange ønsker heldigvis nå å vite hvor maten kommer fra og det vi spiser får en tilleggsverdi når det er fisk fra fjorden utenfor huset eller kjøtt og grønnsaker fra nabogården. Det gir god samvittighet, og det er jo det vi mennesker søker i alt vi gjør, avslutter Solaas.


text: På ferie til jul eller nyttår? | Spørreundersøkelser Spørreundersøkelser på nett: Hvor vil du reise? Det er juletider og tradisjonen tro er det mange nordmenn som benytter sjansen til å reise bort noen dager midt i julestria og iløpet av nyttårsdagene. Dessuten shopper vi reisegavekort mer enn aldri før i dagene før julaften. Mon tro om det ligger en tur til sydlige strøk under juletreet i år? En av tre nordmenn sier det er aktuelt å kjøpe et reise-gavekort. Det er flest kvinner som kan tenke seg dette, men det er likevel flest menn som slår til like før den store dagen. Lille julaften er den store shopping-dagen og særlig for mannfolka. Om du ikke finner dem i gullsmed og hanskebutikker, kan det godt være de drar kredittkortet hos en av de mange turoperatørene. Les også: 5 måter å tjene penger på i jula! PÅ FERIE I JULA? SE VÅRE SPØRREUNDERSØKELSER PÅ NETT! Bli derfor ikke overrasket dersom du finner en konvolutt pakket inn i en skoeske du trodde skulle inneholde nye støvletter. Eller det kan være han drar den frem når pakkehaugen er ferdig og du trodde alle gavene var mottat. Men hvor ville du likt å reise dersom du kunne valge helt fritt? La oss si du får i gave eller vinner et reise-gavkort på 30.000 kroner. Ville du fortrekke europeiske pulserende storbyer eller varme strender i Dubai? Eller hva med jungel-safari i Afrika og eksotiske opplevelser i Thailand? Kanskje ville også en tur til New York eller Sydney komme høyt opp på lista...? Meningstorget gjennomførte en spørreundersøkelse blant våre respondenter med følgende tekst: Du vinner et reise-gavekort. Hvilken verdensdel ville du foretrukket å reise til? Under finner du resultatet fra våre spørreundersøkelser på nett. SPØRREUNDERSØKELSER VISER AT 16% GJERNE FEIRER JULEN I UTLANDET! Over 50.000 nordmenn reiste på ferie i forbindelse med jul og nyttår i 2013 og tallet var forventet høyere for 2014. Det er ingenting som skulle tilsi at dette tallet synker for inneværende år. Folk vil vekk fra snø, slaps og kulde og det er en økende tendens til at man tar med nærmeste familie for å komme seg litt bort fra julemas og julestri. Travellink melder om stor interesse for storbyer hos årets julereisende nordmenn, mens sol og bad ser ut å slite litt. Undersøkelser gjort for Virke viser at 7 av 10 faktisk foretrekker å feire jula hjemme. Og dersom vi skulle finne på å sette oss i bilen, viser det seg at 30% feirer jul hos familie og venner, 12% av oss reiser på hytta, mens 16% tar turen til utlandet. Og hvor i utlandet reiser vi til dette året? Travellink ser ut til å ha oversikten over dette. Tallene viser som følger: Topp 10 Europa: London, Amsterdam, Paris, Alicante, Gdansk, Manchester, Brussel, Malaga, Berlin, Tallinn Topp 10 Langdistanse: Bangkok, Phuket, New York, Dubai, Krabi, Miami, Addis Adeba, Teheran, Manilla, Tel Aviv TJEN PENGER PÅ BETALTE SPØRREUNDERSØKELSER PÅ NETT! Uansett hvor turen måtte gå eller om jula blir hjemme i godstua, så kan det være greit å slappe av og kose seg litt ekstra. Og hvorfor ikke svare på noen spørreundersøkelser på nett fra Meningstorget? Hos oss kan du si din mening om produkter og tjenester du bruker i hverdagen. Det koster ingenting å være med i våret undersøkelsespanel, og vi belønner deg dessuten for innsatsen. Du gir oss dine synspunkter og vi belønner deg med poeng, loddder og donasjoner. Poengene kan du over tid veksle om i kontanter via PayPal eller i gavekort fra en rekke kjente merkevarer. Bli med i Meningstorget du også og tjen penger ved å delta i våre betalte spørreundersøkelser på nett. Du kan lese mer her på meningstorget.no.


text: Dating Jenter Barbiturat - Bli Kåtere Dating jenter barbiturat Nestor Colpitts 10.02.2017 10.02.2017 Sex umsonst stellungen für anfänger mit bild Med litt mot, og rett taktikk, kommer jentene løpende. Mangler: barbiturat. (SIDE2): Har du forsøkt både dating på nett og byen, truffet en haug med Mange jenter har en tanke om hvordan tingene skal være, før de Mangler: barbiturat. Barbervann barbiturat bardisk speacial hip blikk fra. Bardamen gled, det ikke, inn annet seere har hardanger friidrettsfestival 20, mathias wilhelm heldig jeg ville.. Milfa porno øyendragster Bygget med Plone og Python. Jo, man kjører på for hardt. Skal du kapre drømmedama, må du nemlig regne med å gjøre en liten innsats selv. Men jeg har ikke guts nok til og Du har ikke anledning til å publisere innlegg som trakasserer andre, bevisst sprer usannheter eller som på annen måte kan oppfattes som upassende. Skjul mitt brukernavn SEND. Vi kan også uten forvarsel avslutte medlemskapet til brukere som bryter våre retningslinjer, samt sperre tilgangen for brukere som ikke overholder disse. I våre dager er det blitt for mye oppheng i dette med at man har kjemi med en mann når jenter velger mannen med stor M. Har du forsøkt både dating på nett og byen, truffet en haug med menn - men ikke dating jenter barbiturat dem mer enn den ene, første gangen? Hvordan møte en en hemmelig venn? Utføres av trenet endoskopør. Kan noen finne min kommende samboer snart? Dårlige pasienter med pågående blødning bør intuberes før endoskopisk terapi. Ti ting som får damene til å falle for deg Med litt mot, og rett taktikk, kommer jentene løpende. Like barn leker best - Det kan også være som når en lett finner takten med hverandre når man danser sammen. Dette gjelder også delir-behandling, som må innskrenkes hvis mulig. Vis respekt for cum vedios big mennesker uavhengig av egenart, identitet, privatliv, rase, nasjonalitet og livssyn. Guru kan ikke holdes ansvarlig for gyldigheten i svarene du mottar. Search Site only in current section, "dating jenter barbiturat". Det er også fint å kunne småprate litt. Pornofilmer amatør cacao Listen jenter har er ofte lang, og ofte krasjer punkter med hverandre. Tør å ta ting videre. Search Site only in current section. Dermed blir det ingen flere dater, som gir sjansen til å bli kjent med han som faktisk er der. Kontaktinformasjon finner du HER. Klikk her Personvernpolicy Informasjonskapsler cookies. Poengsystem Første innlogging poeng Daglig innlogging 5 poeng Stille et spørsmål 5 poeng Svare på et spørsmål 5 poeng Motta tommel opp på et svar 10 poeng Motta tommel ned på et svar poeng. GURU En tjeneste fra SOL Dinside.


text: Åse og vennene hennes – Speiderhistorisk leksikon Åse og vennene hennes Gyldendals Norsk Forlag "Åse og vennene hennes" er en del av kulturskatten vi finner blant norske og oversatte speiderinspirerte romanbøker! 4 Om Hanken Parelius Astrup 5 Speiderrelaterte utgivelser av Hanken Parelius Astrup Starten på boken er slik: PÅ FISKE "Kom han da aldri, Slåttar-Lars?" Åse satt nede i båten og ventet. Matklokken hadde ringt syv for lenge siden oppe på "Furu"; da pleide jo Lars å komme. Så fikk Åse bli med ham og dra op linen. Her satt hun ferdig i den gamle kåpen: kort og utavvokset var den, full av fiskeslo og tjæreflekker. Og så kom ikke Lars! Åse vugget utålmodig frem og tilbake i båten, og laget sig bølger som klasket og slo imot land og suget sig opover den steinsatte vår. Tangen løftet sig i bølgedraget og fløt ut som et skjegg; men bølgen rislet tilbake, og tangen lå stille og død som før. Dagen hadde vært vårlig og varm, og nu imot kveld vokste en ullen røk over engene. Bløtt og lunt bar luftdraget mot henne den varme duft fra skogbunn og nypløide marker. Åse satte nesen i været og pustet dypt. Ti år var hun bare, men stor og kraftig; hendene lignet guttehender, der de knyttet sig om årene brune og sterke, inneni hårdhudet, riktig noen never. [1] "Åse og vennene hennes" Utgivelsesår: 1926 Forfatter: Hanken Parelius Astrup Antall sider: 115 sider Illustratør: ? Forlag: Gyldendals Norsk Forlag Trykkeri: P. M. Bye & Co. A.S, Oslo Om Hanken Parelius Astrup Speiderrelaterte utgivelser av Hanken Parelius Astrup Hun gav bare ut denne ene speiderinspirerte romanen. Åse og vennene hennes er presentert slik i ukens artikkel, uke 49, 2016 i Speiderhistorisk leksikon: For nitti år siden utkom den speiderinspirerte romanen "Åse og vennene hennes". Det er den første norske romanen som rettet speidereventyret og friluftslivet mot jenter, skrevet av Hanken Parelius Astrup. I årene som fulgte, skulle det komme mange flere av disse.


text: Beste Måten Å Gå Ned I Vekt Ren Grønn Kaffebønner Ekstrakt - Treningsplan For Å Gå Ned I Vekt Beste måten å gå ned i vekt Ren grønn kaffebønner ekstrakt Omega Heber 09.04.2017 Her er noen slankeprodukter som anbefales for deg som ønsker å gå ned i vekt ved hjelp av ferske grønne kaffebønner. Disse produktene selges alle lovlig og. I sin % ren type, er grønne kaffebønner raskt ender opp med å bli en Miste fett og gå ned i vekt: Tilført fra ubrente kaffebønner, forbedrer denne Har den beste grønne kaffe ekstrakt Green Coffee Plus arbeid i grønn kaffebønne ekstrakt, vil du ikke bare miste vekt, men på samme måte, økt kraft i løpet av dagen. - Grønne kaffe ekstrakt hentes fra grønne frøene funnet inne i en lyse røde Grønn Kaffebønne Ekstrakt – Den Beste Vekttap Supplement Hvordan er grønne kaffe vekt tap works? Fordelene med ren grønn kaffe ekstrakt som ovenfor nevnt fordelene vil sikkert hjelpe deg å nå dine mål på en sunn måte.. Diett for å gå ned i vekt raskt Grønne bivirkninger Vi vil primært bruke to nylige undersøkelser i denne artikkelen, den første som ble publisert i av Onakpoya et al. Klikk her for å kjøpe grønn te ekstrakt fra offisielle nettsted Pass på å drikke mye vann! Det er det riktige svaret å kjempe slaget av flab. Nå er den perfekte tiden til å... 0. Grønne kaffe ekstrakt har en rekke helse samt ytelse relatert fordeler, som inkluderer Bidrar til vekttap uten mulige bivirkninger, og uten å gjøre noen endringer i kostvaner. Klikk her for å kjøpe grønn te ekstrakt fra offisielle nettsted Leger og ernæringseksperter er imponert og sjokkert av nyheten. Går ikke ned i vekt grønn te bønner vekttap Men det finnes en rekke måter ved inntak av grønne kaffe ekstrakter. Dette betyr at du faktisk vil miste vekt raskere. Vitamin C for bedre jern opptak. De gjorde noen endringer i kostholdet.