Budskap fra Universet for uke 12 - 2022 budskap fra universet Mar 21, 2022 Åpne hjertet ditt for kjærligheten. Kjærlighet kan være så mangt, og er ikke kun forbeholdt romantiske relasjoner, husk det. Så åpne hjertet ditt og slipp kjærligheten inn. Det kan være skummelt å rive muren du har bygget rundt deg, for du risikerer jo å bli avvist, men vi oppfordrer deg herved til å ta den risikoen, rive muren og åpne hjertet ditt opp. Du fortjener kjærlighet i alle dens former, men for å få den inn i livet ditt må du klare å ta imot når den "banker på døren". Så øv deg på dette, vårt kjære barn. Øv deg på å slippe folk inn. Øv deg på å gjøre deg sårbar. Øv deg på å vise verden den fantastiske sjelen som vi ser når vi ser på deg. Du er vakker. Du er fantastisk. Du er mer enn god nok. Du er MAGISK. Når du river muren og våger å vise hvem du virkelig er, da skjer det magi på mer enn en måte. Det betyr ikke at alt kommer til å gå som du ønsker. Det betyr heller ikke at det vil være lett som en lek. Det betyr bare at du lever mer ut ditt fulle potensial. Det betyr at du åpner mer opp for at gode ting kan entre livet ditt. Og det kjære deg, det er en god ting. Vær modig. Vær bestemt. Gå for det du ønsker deg. Det er viktig at du forstår det at for å komme deg dit du ønsker å være, da må du ta action. Ikke bare må du ta action og legge ned nødvendig innsats, men du må gjøre det på de riktige tingene. De tingene som tar deg til ønsket destinasjon. Så kom deg ut av boblen din. Begynn å se på hvor du er i livet og hvor du ønsker å være. For noe trengs å endres på. Du trenger en forandring, og denne forandringen kommer ikke bare fallende ned i fanget på deg. Beklager, men sånn er det. Du er selv ansvarlig for.å skape den, men vi kan hjelpe deg på veien og gå veien sammen med deg. Så ta grep. Invester i deg selv. Husk at en investering kan være så mangt, og i alle prisklasser (også gratis), men du må bli vandt til å faktisk gjøre noe for å få det som du ønsker. Benytt deg av energiarbeid, samtidig som du tar inspirert handling. Da beveger du deg fremover i et raskere tempo. Det er viktig med en kombinasjon av å bruke tankens kraft til din fordel og det å ta å handle på intuisjonen og det som måtte bringe deg nærmere drømmelivet ditt. Så start i dag med å ta et steg i retning drømmelivet ditt. Stol på intuisjonen din i valg og avgjørelser som skal tas. Stol på intuisjonen din når det kommer til hvilken retning du skal velge, hvilken kurs du skal stake ut. Vi er her for deg. Vi guider deg på hvert steg av veien. Det er opp til deg om du ønsker å være åpen for denne veiledningen og hjelpen, eller ikke. Men vi er her for deg om du ønsker. Så gå fremover mot drømmene dine. Lytt til hjertet ditt. Lytt til intuisjonen din. Gå videre i tillit. Du har nøkkelen du trenger for å låse opp den døren du ønsker å låse opp. Svarene finnes i ditt indre. Så lås opp døren, hopp uti det ukjente og beveg deg bestemt fremover vel vitende om at du blir guidet og veiledet. Igjen, vi er her. Len deg på oss.


Kommunal kompensasjonsordning til lokale virksomheter - Arendal kommune Kompensasjonsordning til bedrifter som trenger støtte pga. koronaviruset. Frist for å søke er 30. april 2021. Arendal formannskap har vedtatt fordeling av kommunens tildelte midler til kompensasjonsordning. Det lyses ut 1 856 000 kr i frie midler til bedrifter som trenger særlig støtte og som har fått lite eller ingen nasjonale kompensasjonsmidler. Midlene vil bli prioritert til bedrifter i reiselivsnæringen innen segmentene; servering, aktiviteter og opplevelse, overnatting og transport. Serveringsbedrifter med skjenkebevilling vil bli prioritert. For bedrifter innen segmentene; aktiviteter og opplevelse, overnatting og transport vil bedrifter med helårsdrift bli prioritert. Virksomheten må ha foretaksadresse i Arendal kommune. For selskap med foretaksadresse utenfor kommunen kan det også søkes på vegne av den lokale enhet, hvis den er registrert og driftes i Arendal. Bedrifter som har hatt underskudd i 2020, vil bli prioritert. Søker må kunne dokumentere betydelige ekstra kostnader eller tap som følge av nedstenging eller smittevernstiltak. Det kreves at innsendt dokumentasjon bekreftes av regnskapsfører eller revisor. Det kan i helt spesielle tilfeller gis tilskudd til bedrifter som startet opp i 2020, og som kan dokumentere kravene ovenfor. Søknad, behandlingstid og utbetaling Søknad sendes gjennom Regionalt næringsfond for Arendal, Froland, Grimstad. Spørsmål om ordningen kan rettes til saksbehandler Tor Arne Johnsen, tlf. 97 74 03 39, e-post raadfoer@gmail.com. Svar på søknad og ev. utbetaling av innvilget tilskudd blir gitt innen 20. mai 2021. Sist endret: 08.04.2021 10.28


if you want me i'll be in the bar: min unnskyldning for meg selv. min unnskyldning for meg selv. ☯: mentalt ustabil ♫: O Children Jeg har tenkt over livet mitt i det siste. Dere som kjenner meg vet kanskje at jeg egentlig aldri har gjort annet enn å tenke over livet mitt, men anyway. Jeg, som person, har alltid hatt problemer med å uttrykke meg selv. For eksempel pleier jeg å ligge i sengen og stirre i taket mens jeg skaper en ordentlig kjefterunde på en person som har gjort noe galt. I hodet mitt har jeg et manus som er velutviklet og nøye gjennomtenkt, men idet jeg skal praktisere dette manuset fo'real kan jeg ikke engang huske et jævla pronomen fra den lange mentale teksten. Tror det kalles kommunikasjonsvansker. Jeg har generelt vansker. Heldigvis er vanskene mine kun mentale. Det minner meg om da jeg var liten. Da var de ikke det. Jeg hadde en venninne som bodde rett ved siden av meg i ca 8-9 år. Vi var bestevenner og skulle være det for alltid. På den tiden hadde jeg verken fysiske eller sosiale sperrer, som betydde at jeg var hos Camilla, som hun het, hver dag. Jeg ble med dem hvor enn de skulle, selvom jeg egentlig ikke var invitert. Det hendte de dro et sted et par dager uten å fortelle det til meg bare for å slippe å ha meg med, de gangene satt jeg på trampolina hennes og ventet på at hun skulle komme tilbake. Det må ha vært et trist syn. Lille fysisk ustabile meg selv. Uansett så hadde jeg problemer med alt. Jeg klarte ikke å si R, jeg klarte sånn generelt ikke å kontrollere hva som kom - og ikke kom - inn og ut av munnen min. Det var viktig for meg å markere mitt territorium (i Camilla sitt hus) som vil si at opp gjennom årene fikk de en del spor av Elise der. Som for eksempel den gangen jeg klipte hull i sofaen deres. Et stort hull. Eller da jeg tegnet på pianoet, kommoden OG stolen (det gikk vekk i en tredjedel av tilfellene) eller da jeg kastet småstein på den nye bilen til faren hennes, eller da jeg knakk brettspillet deres i to. Jeg sørget også for å ødelegge den eksklusive Elvis-figuren faren hennes hadde kjøpt i utlandet. Heldigvis har nå denne fysiske ustabiliteten gitt seg (bortsett fra et par spasmer i ny og ne - jo, også har jeg mange klær som er klipt i stykker, pftskjfjks), og har gått over til mental ustabilitet. Jeg vet ikke hvor mye bedre det er, men det er hvertfall billigere for meg. Men det hender tvangstankene tar litt overhånd, så det blir ikke så billig likevel. Ikke klarer jeg kommunisere med mennesker heller. Istad for eksempel, jeg satt rundt et bord sammen med noen i klassen min. Vi hadde en samtale om ikke noe spesielt, og selvom jeg vet at jeg ikke passer til å være annet enn observatør for slike samtaler, prøvde jeg likevel å si noe. Det endte bare med masse stamming og dobbelthake, så husker jeg ikke resten. Og slik funker det hver gang jeg prøver å snakke med noen. Jeg blir bare utrolig klein. Store mentalt ustabile meg selv. Men gutta, ikke fortvil. Jeg er ikke farlig, det er bare å snakke med meg hvis du vil. Bare ikke forvent mye respons. Det betyr ikke at jeg ikke liker deg, jeg lover (vel, i noen tilfeller gjør det kanskje det). Jeg er bare mentalt ustabil. Carina16. desember 2011 kl. 14:45Dør av latterSvarSlettMaria17. desember 2011 kl. 21:42Du er hvertfall søt, daog morsomblønkSvarSlettLegg til kommentarLast inn mer ...


Savner familien - Dagbladet Advokat Graasvold om den vanskelige jobben for å redde dødsdømte French. Kjemper: I dag er det femte rettsdagen i drapssaken der Joshua French står tiltalt for å ha drept sin kamerat Tjostolv Moland . Til venste advokat Hans Marius Graasvold og Marie André Mwila. Foto: John T. Pedersen / Dagbladet Vis mer 28. januar 2014 kl. 9.17 KINSHASA (Dagbladet): Hjemme venter samboer og tre barn på advokat Hans Marius Graasvold (38). Guttene er ni og fjorten, mens minstejenta bare er ett år gammel. Hun har både hatt bursdag og skulle blitt døpt mens han har vært borte. På kort tid har Joshua Frenchs unge og relativt ukjente forsvarer blitt en Norges mest omtalte, men det har kommet med en pris. - Savnet til familien er ikke noe ålreit. De har blitt nødt til å finne seg i at jeg har vært mer fraværende enn de skulle ønske. Det er absolutt en side ved dette, i tillegg til alt det jobbrelaterte, sier Graasvold til Dagbladet på det fasjonable Fleuve Congo Hotel i hovedstaden Kinshasa. - Jeg gleder meg veldig til å komme hjem, og håper at de fortsatt gleder seg til at jeg kommer. Også får jeg være mer tilstedeværende framover. Det er klart at også de ser hvordan ting er her nede, og de er veldig, veldig forståelsesfulle. Dette kommer til å gå bra, sier han. Vanskelige forhold Advokaten, som opprinnelig har spesialisert seg på opphavs- og medierett, forteller om svært vanskelige uker og et voldsomt møte med realitetene i det store, sentralafrikanske landet. Han har hatt problemer med å få adgang til klienten, blitt truet med forakt for retten og møtt en aktor som han mener opptrer «uverdig i en rettssal». Hver eneste dag har medført uventede vendinger for advokaten, som egentlig har spesialisert seg på opphavs- og medierett. Dette er hans første drapssak. - Dette har vært noen krevende uker på flere plan. En ting er å gjennom straffesaken, en annen ting er forholdet til French - å greie å ivareta hans interesser. Det har vært en stor utfordring å få slippe til i fengsel og skaffe den hjelpen den han trenger, sier Graasvold. - Jeg tror jeg må fordøye alt dette når jeg kommer hjem, og se på hva som er likheter og ulikheter med norsk rett. Det er noen likheter, men klart, gjennomføringen har vært en helt annen. Den har jeg også kritisert opp igjennom. Vi må bare gjøre ting så godt vi kan, og vi kan ikke la den typen hendelsen sette oss ut, sier Graasvold. Lader batteriene Men han vil ikke skjære hele systemet under én dårlig kam. - Jeg er redd for at nordmenn sitter igjen med et nokså entydig negativt syn på Kongo som stat og det kongolesiske rettsvesenet. Men, så må vi se på om det negative er et uslag av personer som gjør et dårlig håndverk eller systemfeil. Det er ikke slik at alt skyldes sistnevnte, sier Graasvold. I tillegg til French-saken, har han flere andre klienter og pågående saker i Norge. Innimellom rettsdagene her nede, besøkene i militærfengselet Ndolo og møter med blant annet Kripos og Frenchs konglesiske advokat, forsøker han en sjelden gang å lade batteriene. - Jeg prøver å slappe av og få en times søvn på dagtid. Arbeideidet er krevende og har vært ekstraordinært. Jeg ser fram til å komme hjem snart, og vil selvfølgelig komme tilbake hit når det er behov, sier han. Kjendis Graasvold har så langt ikke rukket å forholde seg til den nye kjendisstatusen. - Klart det er nytt for min del, at navnet mitt havner så mye i fokus. Men, jeg håper at den har gjort at jeg kan fortelle nyansert og balansert om hva denne saken handler om, sier han. Han forteller om en rekke støtteerklæring som stadig tikker inn fra ukjente. - Jeg får mange mailer og sms-er fra folk, som gir velmente råd og synspunkter. Det setter jeg pris på, sier han.


Pauline Hall (NO) Pauline Hall ble født i Hamar. Hun levde de første ti årene av sitt liv i Kabelvåg i Loften, men flyttet deretter med familien tilbake til Hamar. Hun studerte komposisjon med Catharinus Elling og hadde en læretid i Paris 1912-1914. Som komponist var hun påvirket av fransk tradisjon snarere enn tysk. Hun huskes for orkesterverkene Verlaine-Suite (1929) og Circusbilleder (1933), ballettmusikk, kammermusikk, sanger og scenemusikk til teateroppsetninger. Pauline Hall regisserte og dirigerte den første oppsetningen i Norge av Tolvskillingsoperaen av Bertolt Brecht og Kurt Weill på Centralteatret i Oslo i 1930. Hun var musikkanmelder i Dagbladet 1934-1942 og 1945-1964, og oppnådde her en posisjon som en av de sentrale musikkritikerne i Norge. Hun satt i styret for Norsk komponistforening, og var med å starte Ny Musikk i 1938. Hun var Ny Musikks leder 1938-1961. Pauline Hall skrev musikk til fire norske spillefilmer. Den første var Om kjærligheten synger de (1946), i regi av Olav Dalgaard, et realistisk drama med etterkrigsårenes bolignød og fattigdom som bakgrunn. Hennes filmarbeid nummer to ble Tancred Ibsens film To mistenkelige personer (1950), men denne filmen endte med å bli forbudt vist med henvisning til personvernet. Flere sekvenser ble imidlertid gjenbrukt i Sigval Maartmann-Moes film Savnet siden mandag (1955), innbefattet Halls musikk. Bak filmen Kranes konditori (1951) stod ledende kvinneprofiler i skandinavisk kulturliv, med danske Astrid Henning-Jensen som regissør og manusforfatter (etter Cora Sandels roman) og med Rønnaug Alten i hovedrollen. Pauline Halls musikk bidrar vesentlig til å fremheve konfliktlinjene, men også melankolien, i denne filmen om ensomhet og dobbeltmoral. Også til Rolf Randalls Den evige Eva (1953), basert på to «noveletter» av Sigbjørn Obstfelder, laget hun musikk som utdyper hendelsene rundt en markant kvinnelig hovedperson. Pauline Hall var påvirket av de franske impresjonistene (Claude Debussy) og nyklassisismen (Igor Stravinskij). Dette gjelder også filmmusikken hvor alle hennes fire bidrag er skrevet i tilnærmet samme orkestrale tonespråk. Hun skaper en orkestersats som er transparent nok til å ligge under replikkvekslingene når det er nødvendig. Den er ikke romantisk følelsesladet, men har like fullt med en psykologisk utdypende funksjon i mange scener. Her er et stort spenn, med lyriske og dramatiske, sardoniske og ironiske vendinger. Savnet siden mandag (1955; gjenbruk av To mistenkelige personer) Den evige Eva (1953) Om kjærligheten synger de (1946) Balettdansös, koreograf. Egentligt namn: Carin Jansson. Född 1897 i Stockholm. Avled 1970 i Buenos...


Den store brennevinsdagen i Lofoten - Hovedkontoret cowork Reise til Skrova Den store brennevinsdagen i Lofoten Denne dagen samla fiskerne seg til ein fest der det ble drukket brennevin — likevel ikke så mye at de ikke rodde fiske dagen etter. Det var òg andre tradisjoner knyttet til dagen, spesielt kjent er «hansinga». Den innebar at førstereisgutten, skårungen, skulle spandere brennevin på de andre i båtlaget. Første års høvedsmann skulle spandere «høvedsmanns hans», og dei som rodde fiske for siste gang skulle spandere «stavhans». Når det gjaldt stavhansen, ville det alltid være noe uklart – dei fleste meinte nok at de ville ro fiske ett år til. Gamlingane som ikke lenger dro på vinterfiske, markerte gjerne brennevinsdagen med ein dram heime. Festen har tradisjonar langt tilbake i tid, og må ha tilknyting til gammal feiring av vårfrumesse eller marimesse, som var helgedag fram til festdagsreduksjonen i 1770. Lokalt vart mange av de gamle helgedagane holdt som halvhelgar minst halvannet hundreår etter 1770. Festen kan òg ha hatt samanheng med at det i slutten av mars var lide så langt ut i fisket at fiskerne hadde fått noe pengar mellom hendene. Fra rundt 20. mars var skreien blitt gytemoden og «laus på rogna», slik at ho ikke lenger var brukande for salting. Fiskerne kunne da selge det de hadde lagt ned av rogn, og de fikk for første gang noen kroner for vinterstrevet. Mot slutten av 1800-talet styrkte fråhaldsrørsla stillinga si blant folk, brennevinsforbuket gjekk ned, og markeringa av 25. mars og «Vårfru’mess» som ein brennevinsdag vart meir måtehalden. Peder A. Hansteen: Den store brennevinsdagen 25. mars, Årbok for Helgeland 1984. Axel Coldevin (1980). Dønna bygdehistorie 25. mars på den brennevinsdagen er også tradisjonelt den helga VM i Skreifiske arrangeres i Svolvær. Og endelig, etter år med korona og kanselleringer grunnet dårlig vær så er er det fart i arrangementet igjen. Det er mye glade og feststemte folk som tar seg en formiddagstur til Skrova for å møtes, spise god mat, allsang og dans. Det går både ferge, rib og helikopterturer både fredag og lørdag for å oppleve stemninga og den fantastisk flotte, og gjestfrie øya. Hovedkontoret ønsker deltakerne under VM skitt fiske, og til landkrabbene som heller «jukser» i lysløpa; ta vare på kompisene dine og gå forsiktig på kaiene! Velkommen til Skrova – Lofotens Hawaii! Book opphold i Skrova Moderne på kaikanten Arnoldahuset i Skrova Havutsikt i Skrova Kontorplass for en dag eller to, – eller full pakke med kontorplass, overnatting og aktiviteter. Denne dagen samla fiskerne seg til ein fest der det ble drukket brennevin — likevel ikke så mye at de ikke... Workation all inclusive det gode Skrovaliv! Workation i Skrova gir deg mulighet til å fylle minnebanken med opplevelser du aldri glemmer! Forskning viser at naturopplevelser og... Skrova på bucketlista! Vinter og hjemmekontor er en fin mulighet til å fylle minnebanken med historier og opplevelser du aldri glemmer! Forskning viser... Øya der klokka ikke teller Skrova hadde lenge stått på bucketlista over steder å oppdage, så når neste sesongs planer skulle legges dukket Skrova opp... Tel +47 90585716


Det fjerner et klistremerke fra Glass? / Ahmedtraders.com Det fjerner et klistremerke fra Glass? Samme gluey limet som fungerer så bra når bruke klistremerker, etiketter og dekaler glassflater kan gjøre det nesten umulig å fjerne. Binding agentene seg tett til glasset, holde klistremerker fast på plass, og ingen mengde gni, slite eller trekke vil løsne dem. Flere enkle behandlinger kan brukes til å unngå denne situasjonen; en av dem (eller en kombinasjon av dem alle) er sikker å svekke båndene av limet, lettelser klistremerke fjerningen. Bli kvitt fastsittende klistremerker av belegg dem med et lett lag av vegetabilske forkorting, petroleum gelé, babyolje, vegetabilsk olje eller badeolje. La behandling sitte i 10 minutter, og gni 1 tsp. av flytende oppvaskvann såpe i overflaten eller klistremerket, fungerer det løs i prosessen. Disse naturlige smøremidler gjøre overflaten av glass sleip, forstyrre bånd evnen av limet. Bruk en hårføner fjerne gjenstridige klistremerker. Varmen fra tørketrommelen svekker båndene av limet, gjør det enklere å fjerne uønskede dekaler. Bare sette hårføner på sitt høyeste innstilling, mål munnstykket direkte på decal og varme til klistremerket kan bli skrelt fra glass. Fjern alle gjenværende lim ved å tørke glasset med en bomullsdott som har blitt dyppet i destillert hvit eddik eller olivenolje. Et løsemiddel er en væske som oppløser annen substans. Kjent husholdning løsemidler, for eksempel eddik og neglelakk remover, kan brukes å bryte båndene i vanlige limes. Fjerne klistremerker fra glass og feilfri noen langvarig spor av gummy rester av snyltende området med et papirhåndkle som har vært fuktet med løsemiddel du valgte. Mette overflaten av klistremerke, vent et minutt eller to og bruke kanten av en gamle kredittkort for å skrape av merket og tilgodehavende gluey. Fristende som det kan være, bruker ikke slipeverktøy, som scrub pads eller stålull, fjerne klistremerker og lim det kan lage riper i glasset, permanent skade overflaten. Bør flere teknikk kreves for å fjerne en merket, rengjøre mellom behandlinger; blande forskjellige rengjøring forbindelser kan resultere i produksjonen av giftige gasser. Hvordan fjerne selvklebende etiketter fra Glass Hvordan fjerne silikon Caulk fra Glass Hvordan fjerne maling flekker fra Glass Hvordan fjerne dobbeltsidig Tape fra Glass Hvordan fjerne Krazy lim fra Glass Hvordan fjerne klissete lim fra Glass Hvordan fjerne klistremerket rester fra Glass Hvordan fjerne Hard flekker fra Glass dusj Hvordan å resirkulere lysrør i Arizona Hva er den beste måten å tørke friske urter? Hvordan å kutte innsats lommer i plast seng Rails Vegan Home produkter Hvordan å vokse mandarin trær i Arizona Bad Tub tut fjerning Hvordan å øke gratis klor i et basseng Om Sand plomme trær Hvordan jeg vokser en engel trompet anlegget fra frø? Hvordan å dekorere & male din leilighet med 3D


De Grønne vil ha eksosfritt sentrum – Bergen MDG De Grønne vil ha eksosfritt sentrum EU-kommisjonen legger opp til eksosfrie bykjerner innen 2050. Miljøpartiet De Grønne mener Bergen allerede nå må begynne utfasingen av fossilbilene. – Helse og miljø krever at vi faser ut bensin og diesel-drevne kjøretøyer. I første omgang må Norge begynne i sentrale byområder, og Bergen må gå i front! Eksos fra bensin og dieseldrevne kjøretøyer inneholder ikke bare klimagasser men også en lang rekke stoffer som reduserer helse og livskvalitet for mennesker, dyr og planter i byene. Norske kommuner har ansvaret for innbyggernes helse og for å redusere sine utslipp av klimagasser. Nå er det på tide at kommunen og fylket satser skikkelig på gassdrevne busser, trolleybusser, elektriske og gassdrevne biler samt skinnegående kollektivtransport. Bare da blir det mulig å fjerne de diesel- og bensindrevne kjøretøyene fra bysentrene, slik at vi blir kvitt den helse- og miljøfarlige eksosen. Bensindrevne biler kan også enkelt ombygges til å også kunne kjøre med trykkgass. EU-kommisjonen har nylig lagt fram en plan for utfasing av bensin- og dieseldrevne biler fra europeiske byer. Når planen blir vedtatt vil også Norge måtte innfri disse kravene. Det er ingen grunn til å vente med slike tiltak for bedre bymiljø til EU tvinger oss. Miljøpartiet De Grønne mener Norge må gå foran i stedet for å dilte etter. Miljøpartiet De Grønne går inn for å forby bensin- og dieseldrevne kjøretøyer i sentrum, og mener tiden er moden for å sette opp en plan for utfasing av de mest miljøfiendtlige kjøretøyene i alle landets storbyer. Vi mener norske offentlige institusjoner samt næringsliv og byboere må forberede seg på å skifte ut sine fossildrevne kjøretøyer innen år 2020. De Grønne mener tiden er inne til å arbeide målrettet for eksosfrie byer.


Aktuelle støtteordninger Covid-19 Om oss / informasjon Vi går inn i 2022 med en pandemi som fortsatt påvirker oss. For de selskapene som har økte kostnader eller opplever omsetningsnedgang, så finnes det nasjonale og kommunale ordninger som kan være aktuelle. Som følge av økt smittetrykk i desember gjeninnførte regjeringen flere støtteordninger som har vært under pandemien, samt en ny lønnsstøtteordning. Nedenfor følger kortfattet info om noen av ordningene som kan være aktuelle for nettopp deg og din bedrift. - Ny lønnsstøtteordning kan være aktuell for selskaper som direkte eller indirekte er berørt av nasjonale lovpålagte smittevernregler i perioden desember og januar. Lønnsstøtteordningen kan gi kompensasjon for lønnskostnad tilnærmet lik omsetningsnedgangen i perioden, maks 40 000 kr pr arbeidstaker. Ordningen åpner for søknader fra 15.februar 2021. - Nasjonal kompensasjonsordning for november og desember publiseres i løpet av januar. Ordningen tar sikte på å avhjelpe bedrifter med støtte til dekning av faste kostnader (lønnskostnader er ikke vurdert som fast kostnad). Alle kriteriene for ordningen er ikke bestemt, men kravet til omsetningsnedgang forventes å bli 30% nedgang sammenlignet mot samme periode i 2019. Det settes også begrensninger til at selskapet må ha underskudd. Oppdatering kommer løpende. - Refusjon av omsorgsdager for arbeidstakere og selvstendig næringsdrivende som er påvirket av Covid-19, enten som følge av sykdom eller karantene på seg selv eller barna, slik at utførelse av arbeid ikke er gjennomførbart. Refusjon er for desember og januar, og man kan få refusjon fra og med dag 6, til og med dag 16, det vil si arbeidsgiverperioden. Søknadsportalen er åpen på NAV, og vi kan bistå deg med å søke. Besøk evt NAV sine sider og les mer om ordningen https://www.nav.no/no/person/arbeid/sykmeldt-arbeidsavklaringspenger-og-yrkesskade/sykepenger - Kommunale kompensasjonsordninger kommer fortløpende. Vi følger med og oppdaterer de av dere som er kunder i aktuelle kommuner. Først ut er Gjøvik kommune som lyser ut midler til servering, overnatting og reiselivsbransjen som er påvirket av pandemien i desember. Kravet er enten omsetningsnedgang eller økte kostnader til smitteverntiltak. Søknadsfristen er allerede 16.januar i Gjøvik kommune Kontakt oss om du har spørsmål eller ønsker bistand til å kartlegge om overnevnte ordninger er aktuelt for ditt selskap, Kontakt oss på post@frisikt.no For sent for skattekortet 2022? Strømstøtteordningen for jordbruket er klar! Endringer i pensjonsloven fra 1.januar


Typisk deg | iTro Er du bedre enn alle andre? Dagens andakt er skrevet av Veronika Vegge (22) fra Konsmo. På TVNorge går det et program som heter «Typisk deg». Her hadde de samlet en liten gruppe mennesker som skulle sammenligne seg selv med de andre. Det viste seg at alle syntes de var bedre enn resten av gruppen. Er det typisk deg? Dere er alle Guds barn ved troen Hva vi tenker om oss selv påvirker hvordan vi oppfører oss. Ved å sette meg selv høyere enn andre, så kan jeg trykke andre ned. Jeg tror at det gjør at vi noen ganger ignorerer andre, gjør forskjell på folk, snakker nedlatende og at vi kan gjøre andre vondt. Hvis du hadde spurt Gud om han synes det er noen som er bedre enn andre, så tror jeg at svaret hadde vært nei. I Gal 3,26-28 står det: «For dere er alle Guds barn ved troen, i Kristus Jesus. Alle dere som er døpt til Kristus, har kledd dere i Kristus. Her er ikke jøde eller greker, her er ikke slave eller fri, her er ikke mann og kvinne. Dere er alle én i Kristus Jesus.» Vi er alle én i Kristus Jesus Overfor Gud står vi alle likt. Vi har alle syndet mot Gud, men det er også slik at alle som tror på det Jesus gjorde på korset blir tilgitt. I dåpen blir vi «kledd i Kristus» – det er Jesus Kristus som har kjøpt oss fri fra synden. Det er bare takket være han at vi alle kan få være Gud sine barn. takk for at alle som vil kan få være dine barn. Takk for at vi har blitt kledd i Kristus. Jeg ber om at du kan gi meg øyne som ser at vi alle er én i Jesus. Jeg ber om at jeg ikke må se ned på andre, men at jeg kan elske min neste. Vi er alle én i Kristus Jesus. Dette burde påvirke oss når vi er i fellesskap med andre kristne. Vi har ulik bakgrunn, kommer fra ulike steder, noen har mye penger og andre ingenting, vi ser forskjellige ut og liker forskjellige ting. Slike ting skal ikke ha noe å si fordi vi alle er én i Kristus Jesus. Gud gjør ikke forskjell på oss, og da skal vel ikke vi heller gjøre det? Hvordan leser jeg Bibelen?


Lokal innsats for global bærekraft preger Blå Konferanse 2020 - NT24 NÆRING OG UTDANNING SAMARBEIDER: Blå Konferanse er et resultat av samspillet mellom næringsaktører og utdanningsinstitusjoner i Nærøysund. Arbeidsgruppen for konferansen består av Sunniva Nicolaisen (Sparebank1 SMN, til venstre), Kjartan Åsebø (Val VGS), Halvor Mortensen (Val VGS), Ingeborg Johnsen (SinkabergHansen), Anita Frelsøy (Ytre Namdal VGS), Lars Fredrik Mørch (Namdalskysten Næringsforening), Andrea Nogva (InnovArena), Einar Overrein (Salmonor), Trond Lauritzen (Ytre Namdal Fagskole) og Tove Torstad (NTS ASA). Foto: Eystein Fiskum Hansvik Publisert: 22 juni 2020 15:19 Sist endret: 22 juni 2020 15:23 RØRVIK: Resultatene fra undersøkelsen skal presenteres under Blå Konferanse 2020. Næringskonferansen, den sjuende i rekken, arrangeres i år 11. og 12. november med undertittelen «Blått blikk på ei grønnere framtid». – I år ønsker vi å løfte fram hvordan lokale verdiskapere jobber konkret med å innfri bærekraftmålene. Det kan ligge mye nyttig kunnskap i resultatene fra denne undersøkelsen, sier Sunniva Nicolaisen, banksjef i Sparebank1 SMN og medlem av arbeidsgruppen for Blå Konferanse. Rundt 60 bedrifter fra Nærøysund deltar i undersøkelsen. GLOBALT OG LOKALT: FNs bærekraftsmål er verdens felles arbeidsplan for å utrydde fattigdom, bekjempe ulikhet og stoppe klimaendringene innen 2030. Foto: FN-sambandet Fiskeriministeren kommer til Rørvik Blå Konferanse arrangeres av Ytre Namdal Fagskole, Ytre Namdal videregående skole (YNVS) og Val videregående skole – i nært samarbeid med næringsaktører i regionen. I årenes løp har mer enn 100 foredragsholdere fra politikk, akademia og næringsliv entret talerstolen under den årvisse kraftsamlingen av aktører i kystnæringene. Før årets konferanse har arrangørene toppet programmet landets mektigste kyst-politiker. – Fiskeri- og sjømatminister Odd Emil Ingebrigtsen kommer. Det gjør Renate Larsen, administrerende direktør i Norges Sjømatråd, avslører prosjektleder Gretha Aarseth Nordbøe. Konferansen tar også opp taretråling, et mildt sagt betent tema på Namdalskysten. Her skal Havforskningsinstituttet bidra med kunnskap basert på egen forskning på virksomhetens effekt på økosystemet i havet. TIL RØRVIK: Fiskeriminister Odd Emil Ingebrigtsen. Videre jobber arrangøren utover sommeren med å spikre foredragsholdere og øvrig program. – Målet er å sette sammen et program som er relevant for alle innen kystnæringene, med bidrag fra både forskere, politikere og næringsaktører. Det å kunne invitere til dialog, erfaringsutveksling og nettverksbygging står sentralt for konferansen, understreker Nordbøe. – Vil koronakrisen og smittevernrestriksjoner føre til begrensninger i årets konferanse? – Vi har avventet myndighetenes råd for arrangementer før vi nå går ut med dato for alt som skal skje. Det er klart at det kan skje ting som fører til at vi må gjøre tilpasninger for å ta hensyn til reglene som til enhver tid gjelder. Vi har heldigvis gode digitale verktøy som kan hjelpe oss hvis det ikke er mulig å være fysisk til stede, sier Nordbøe. Det kan også bli aktuelt å dele opp konferansen i grupper med færre deltakere dersom smittesituasjonen i november fører til et strengere smittevern, opplyser prosjektlederen. Thomas og elevene står for maten I kulissene for konferansen vil som vanlig restaurant- og matfag-elevene ved YNVS stå for de kulinariske innslagene. Tidligere YNVS-elev Thomas Borgan gjør dessuten en ny gjestevisitt i heimbygda for å bidra med tips og inspirasjon til morgendagens matformidlere. – Vi er veldig glade for at Thomas stiller opp som kokke-mentor for elevene våre. Det er kjempeviktig å ha dyktige fagfolk som kan gå opp løypa og være et forbilde, sier YNVS-rektor og medarrangør Anita Frelsøy. EGEN MESTER Thomas Borgan fra Vikna har gjort det bra som kokk og har en lang merittliste. Her lærer han bort litt av sin kunnskap til YNVS-elevene i Rørvik under Skreifestivalen i 2019. I høst skal han inspirere til kreativitet under Blå Konferanse. Foto: Bastian Øien Alstad


Som en som har elsket å skape historier fra hun var ganske liten, har jeg blitt kjent med mange barn av min egen fantasi gjennom årene. Noe av det beste med å skrive, er å se unike personer vokse frem og å slå følge med dem på deres vei. Min vilje styrer deler av den veien, men langt ifra hele. Det er som om disse figurene kommer utenfra, som om de er gitt sin egen skjebne i et parallelt univers – som om jeg har fått en unik tillatelse til å fortelle deres historie. Denne måten å skrive på, hvor mye av handlingen er spontan og karakterene omtrent lever sitt eget liv, er veldig inspirerende og spennende. Det er nok en av hovedgrunnene til at jeg aldri blir lei; jeg er nesten like spent på hva som skal skje videre som jeg ville ha vært om jeg ikke hadde skrevet historien selv. De store linjene i en fortelling faller som oftest på plass ganske tidlig i skriveprosessen, men alle detaljene – de forskjellige scenene, de fleste karakterene, stedene de besøker, de mange små og store valgene hovedpersonen(e) tar underveis – blir til mens plottet skrives ut. Det er en utrolig givende og terapeutisk måte å jobbe på. Jeg må innrømme at det som skjer med personene jeg skriver om, til tider er sterkt preget av min egen sinnsstemning (hvis det går riktig ille et sted i fortellingen, er det mulig at jeg var litt mørk til sinns akkurat da jeg skrev det, for eksempel). Jeg er ganske sikker på at min underbevissthet spiller en stor rolle også; jeg kan være inspirert av andres skriverier, av et bilde noen har laget, av en film jeg har sett, ofte uten å være helt klar over det. Noen ganger tar jeg et bevisst valg om å forme karakterene etter folk jeg kjenner, personer jeg har møtt, figurer jeg har lest om i andres bøker. Det finnes noen skjulte hyllester i skriveriene mine også. Skriveprosessen er en blanding av planlegging, idémyldring, følelsesutløp, underbevisste strømninger, ymse inspirasjonskilder og mer til – men det er stedene der fortellingen lever sitt eget liv, som fasinerer meg mest: Karakterene som plutselig gjør noe helt annet enn det jeg trodde de skulle, ustadige naturkrefter som farger stemningen på finurlig vis, de gripende øyeblikkene jeg ikke så komme. Orian kom til meg en sommernatt for syv år siden, med all sin usikkerhet, frykt og forvirring, med sin nysgjerrighet, undring og lengsel, og hans historie tvang seg frem. Jeg kunne ikke overse ham, eller de mystiske kreftene som bor i ham. Mange karakterer har levd sine liv i mitt hjerte før ham, men han er den første som får slippe ut i verden og bli kjent med flere enn meg og en liten håndfull andre. Jeg håper jeg har gjort ære på fortellingen hans, og at du blir nesten like glad i ham som det jeg er. Sirkelen av lys er blendende. Han ser ned litt, inntil øynene venner seg bedre til lyset. Så gløtter han opp igjen. Sirkelen blir brutt av skygger, og lave stemmer mumler der oppe. Sakte, men sikkert innser Orian at stemmene tilhører skyggene, og at skyggene er folk som står og ser ned på ham. Ned? Hvor er jeg? Han kaster et raskt blikk rundt seg. Forbløffet oppdager han at han sitter i et hull, omtrent en mannslengde i diameter og enda litt dypere. Gustne jordvegger med avrevne smårøtter og mye stein tårner rundt ham. Lyset over ham er dagslys, og blant dem som ser ned på ham er flere kjente fjes – deriblant Varso. «Orian?» forsøker krigsmesteren. «Går det bra?» Orian ser ned på seg selv. Han har noen skrubbsår og blåmerker, men ellers er han uskadd. Det tar et øyeblikk før han innser at grunnen til at han kan se sårene og merkene, er at han er naken. (...) Regnet fra natten har fylt hullet med mørkt, sølete vann som når ham til livet der han sitter. Når jeg tenker på det, er det faktisk litt kaldt. Han ser opp på Varso og nikker nølende. «Ja ...» «Hvordan havnet du der?» Om jeg bare visste ... Orian forsøker å huske kvelden før. Han hoppet. Etter det er alt ganske mørkt.


Last ned spill Verden av gåter for Android Verden av gåter Retur hjem en dag, finner du en pogrom arrangert av din katt og grunnen til dette - en Brevdue. Stray fra krefter, fløy han til deg ved en feil, og nå som en anstendig person du kommer til å levere meldingen til mottakeren. Det viser seg at nylig mistet forskning ekspedisjon ledet av den eksentriske og geniale ingeniører. Søkene var mislykket, og det uventede brevet ga nytt håp til datteren til den reisende. Du ringer for å hjelpe henne i trøbbel og godta for utarbeidelse av en redningsaksjon. I tillegg til Arktis for å finne en savnet oppfinner du må besøke Washington i tillegg til sitt hjemland Alaska, Yucatan, og selv gå til England, Kambodsja og Egypt. Gåter, mysterier og funn har for alltid endret seg og gjøre deg til en ekte vitenskapsmann, som skulle bli en av de mest berømte oppdagere og arkeologer. apk46.76 MBversjon 1.3 puslespill, reise, hemmeligheter,


FRA KARAKTEREN "FRYKTLÆRING" - GEOFAGLIG - 2020 Stresshormon kontrollerer læringsprosesser fra tidlig barndom Rottebarn IMSI MAsterClips Nyfødte lærer i de første dagene av livet, å kombinere lukten av moren med noe hyggelig - selv om dette er vanskelig og sårer barna ved et uhell. Når denne pregningsfasen er over, slår imidlertid et stresshormon på "den normale" angst "-mekanismen: smerter under en viss lukt fører da til en dyp aversjon. Hvordan denne vekslingen fungerer, har amerikanske forskere nå funnet ut. For en hjelpeløs nyfødt er det viktig at den kjenner igjen moren sin og prøver å være i nærheten av for eksempel å bli ammet og beskyttet mot fiender. Rotter lærer å identifisere moren sin med lukten. Denne evnen er spesielt uttalt de første ti dagene etter fødselen. Forskere kaller denne perioden sensivite fasen. Kondisjoneringseksperimenter av professor Regina M. Sullivan fra Zoologisk institutt ved University of Oklahoma i Norman beviser at selv samtidig administrert smertefull stimuli i denne følsomme fasen ikke kan forhindre inntrykk av rotte babyer på en spesiell lukt. "Fryktlæring" først etter pregningsfasen Det er først på den tiende dagen at de små gnagere lærer å unngå lukt når de er sammenkoblet med en ubehagelig stimulus - en luktaversjon oppstår. Guttene tilegnet seg deretter evnen til såkalt fryktlæring, som er typisk for voksne dyr og mennesker. Sullivan-teamet kunne vise at i den følsomme fasen med luktfarging, er et bestemt hjerneområde, locus coeruleus, spesielt aktivt. I denne cellegruppen i mellomhinnen produseres en stor del av noradrenalinet i sentralnervesystemet. Dette messenger-stoffet frigjør Locus Coeruleus i luktpæren i store mengder hos det nyfødte i den tidlige fasen, nesten uhemmet. Først fra den tiende dagen kan aktiviteten til Locus Coeruleus dempes. Dette sikres av amygdalaen i hjernen, den såkalte amygdalaen, som behandler følelser. Amygdalaen er imidlertid fortsatt inaktiv i den følsomme fasen, og det er grunnen til at de helt unge rottene ikke kan utvikle luktaversjon. Det er først på den tiende dagen at amygdala griper inn i olfakteringen og deretter sørger for at lukt, som er assosiert med en ubehagelig stimulus, utløser en motvilje hos dyrene. utstilling Forskernes forskning viser også at den tidlige preferansen for en lukt - selv når den er parret med en smertestimulering - også forblir senere. Dyrenes evne til å utvikle en aversjon mot lukt endrer ikke det - minnene om hendelser i tidlig barndom er bevart. Stresshormon avslutter sensitiv fase Stresshormonet kortikosteron, et glukokortikoid fra binyrebarken, spiller en viktig rolle når du går fra en læringsprosess til en annen på den tiende dagen. Som Regina Sullivan rapporterer på Forum of European Brain Researchers i Wien, sikrer en kortikosteroninjeksjon i den følsomme fasen at den avsluttes for tidlig: Stresshormonet aktiverer amygdalaen og rotte babyene kan utvikle en luktaversjon bygge. På den annen side, da forskerne blokkerte produksjonen av stresshormonet ved å fjerne binyrene, forlenget dette den følsomme fasen. Sullivan: "Disse mekanismene gjør det mulig for rotte babyer å raskt binde seg til mødrene sine, selv om moren gjør vondt for dem, for eksempel ved å tråkke på avkomene sine - bare når stresssystemet blir aktivt og amygdalaen "slås på", denne følsomme fasen blir avsluttet og blir fryktlæring mulig. " (Association of Scientific Medical Sociations, 13.07.2006 - NPO) Overraskelse: Er heliosfæren rund? Melkeveien har fire armer Песенка Кота Базилио и Лисы лиуратино льуратино Roboten lærer å hoble Sub-vulkaner oppdaget i Antarktis Forskere lanserer verdens minste lasershowHot Следствие и суд на Емельяном Пугачевым and его сообщникамиHot Asbest hevder fortsatt omkomneHot Drap på planterHot Førstehjelp for stressede proteiner Turtle imiterer fisk Gadolinium som en hjelper i nøytrino oppgaver Overføring av tanker via Internett Flammehemmende fra havet Beregner med pannen hjernen Første DNA med sølv "wire"


Sakker akterut i forskningen - Innenriks Det forskes for lite på demens. FOTO: NTB SCANPIX Sakker akterut i forskningen DEMENS: Mens det hvert år satses store summer på kreftforskning, henger demensforskningen 30-40 år etter. Publisert: 19. oktober 2013 Sist oppdatert: 14:00, 11. nov 2014 Demens er ervervet kronisk nedsatt kognitivt funksjonsnivå (forstandsaktivitet) i tillegg til redusert daglig funksjonsnivå i jobbsammenheng og i private sammenhenger. Tilstanden er relatert til varig, ervervet hjerneorganisk dysfunksjon som kan skyldes en rekke ulike sykdommer så vel som traumatisk skade. Det foregår flere forandringer i hjernen, som leder til gradvis tap av mental kapasitet. Avhengig av hvilken sykdom som forårsaker demensen, eller hvilke hjerneområder som er rammet, vil etablering av nye minnespor, språk, oppmerksomhet og eksekutive funksjoner, motorikk, visuospatiale funksjoner osv. kunne rammes. En del personer utvikler personlighetsforandringer med for eksempel manglende innsikt, dårlig dømmekraft og aggressivitet. ‚Andre symptomer er angst, depresjon, hallusinasjoner, mistenksomhet, vrangforestillinger, tvangsmessig adferd, sviktende evne til å utføre praktiske handlinger samt manglende evne til gjenkjennelse. Fortsetter utviklingen, vil det om 25 år være dobbelt så mange som er rammet av demenssykdommer i Norge. Norsk demensforskning er for første gang analysert, og analysen viser at deler av forskningen er helt i verdensklasse. Samtidig viser den at norske myndigheter satser for lite på demensforskning. Investeringene står ikke i forhold til de store utfordringene som demenssykdommene vil utgjøre for samfunnet. I morgen går TV-aksjonen av stabelen, hvor det skal samles inn penger til demens. Mye av disse pengene skal gå til forskning. Innovasjonsnettverket Nansen Neuroscience Network har gjennomgått all medisinsk forskning og utvikling på demenssykdommer i Norge. Resultatene, som ble lagt fram på en nasjonal demenskonferanse, er overraskende positive: Norsk demensforskning er i verdenstoppen - Norsk demensforskning har høy anseelse internasjonalt. Vi er positivt overrasket over det internasjonale gjennomslaget vår demensforskning har hatt de siste årene. Innenfor grunnforskningen er de beste forskningsmiljøene i verdenstoppen, helt oppe på nobelprisnivå. Samtidig drives det klinisk forskning innenfor blant annet tidlig diagnostikk av demenssykdommer, noe som etterspørres internasjonalt, sier Leif Rune Skymoen, daglig leder i Nansen Neuroscience Network. De siste ti årene har Forskningsrådet gitt rundt 130 millioner kroner til kreftforskning i Norge - 15 ganger mer enn det som er brukt på demensforskning. - Jeg vil understreke at vi ikke ønsker mindre penger til kreftforskningen. Men vi mener at demensforskningen må få de samme rammevilkårene, sier Skymoen til Dagsavisen. Demens er et resultat av flere sykdommer, og er en av de store uløste medisinske gåtene. - Tror du noen gang at forskerne finner en løsning? - Ja, det tror jeg. Men det er ikke så enkelt som ett svar med to streker under, sier han. - Det vil ikke komme noen supermedisin. Det vil vokse fram over tid, og vi vil få en helt annen forståelse for sykdommen, og verktøy for å bremse utviklingen. I dag forskes det på medisiner som vil bremse utviklingen. Disse vil være tilgjengelige om en fem til sju år, om de viser seg å være effektive. De store gjennombruddene vil det ta tiår før vi får, sier han. I Norge får 30.000 personer en kreftdiagnose hvert år, mens 10.000 får demens. Vi blir stadig eldre og flere, og antallet pasienter med demens vil øke kraftig i årene framover. - Dette blir en stor utfordring for helsevesenet i framtida, det blir flere eldre, flere demenssyke med ressurskrevende lidelser. Norge sitter på mye kompetanse som kan være med på å løse demensgåten, sier Skymoen. - For at forskningen skal komme pasientene til gode kreves det et samspill mellom akademia, helsevesenet og næringslivet, avslutter Skymoen. forskning tv-aksjonen demens leif rune skymoen samfunn innenriks