text: De sa vi ikke kunne gjøre det UltraBirken 2011 De sa vi ikke kunne gjøre det – så vi gjorde det! Slik innleder Arne Nåtedal sitt reisebrev fra noen som ville løpe - uansett! Kondis.no har mottatt reisebrevet og bildene nedenfor fra noen som var mer enn middels skuffet over avlysningen av UltraBirken. Med bra vær de siste dagene viste forholdene seg å bli bedre i år enn de var i fjor. På bildet til høyre ser du Arne Nåtedal og Kjetil Schonhowd under prøving av startnummer fredag kveld. Om kort tid får vi vite hva som skjer med UltraBirken 2012 og senere. Det er av de tingene Birkenarrangørene skal ta opp i sin evaluering etter årets Birkebeinerløp. Blir det UltraBirken? - Blir det i tilfelle samme løype som hittil? - Blir det ny løype og fortsatt start på Rena? - Blir det ny løype og start på Sjusjøen? - Blir det noe helt annerledes? Svaret får vi i løpet av ganske kort tid. Mens du venter, kos deg med Arne's reisebrev og kommentarer - som i sin helhet gjengis uredigert. Trodde det var en dårlig spøk... ULTRABIRKEN 2011 av Arne Nåtedal, Våle De sa vi ikke kunne gjøre det – så vi gjorde det! Så stod vi der da, Kjetil Schonhowd og jeg, og småfrøs i halvmørket i skolegården på Rena Barneskole. Det var nok opptil flere kuldegrader og rim på bakken, og vi var klare for vår private utgave av Ultrabirken, etter at arrangøren feiga ut 1 uke tidligere. Da jeg fikk mailen om avlysning fredag 9. september var min umiddelbare reaksjon at dette var en dårlig spøk, og jeg hadde ingen tro på forklaringene om ”enorme mengder vann i terrenget”, ”ikke mulig å passere Djupa”, “svært vanskelig å passere myrer” etc og bestemte meg for å løpe uansett. Det bet godt om ørene i kulda Heldigvis bet Kjetil på ideen, og vi gleda oss begge to til turen over fjellet i nydelig vær. Etter gjensidig avfotografering gikk startskuddet presis klokka 06:00, dvs vi innbilte oss at vi hørte det, og vi lunta oppover langs veien som utgjør de to første kilometrene av Ultrabirken, før løypa svinger inn på skitraseen som følges til Rostadsetra. Det bet godt om ørene i kulda, og super og jakke var god å ha, i motsetning til de to foregående årene hvor teknisk t-skjorte gjorde nytten mesteparten av veien. Væsketapet var i år meget beskjedent, og det meste som ble sugd inn fra Camelbaken rant like fort ut igjen i motsatt ende. Imaginær matstasjon på Skramstadsetra ble nådd på 1:18, 2 minutter etter fjoråret. Mesteparten av dette utgjøres nok av lavere tempo ut fra start, det er lett å bli dratt litt med når det er mange rundt. Opp bakkene kjentes ikke kroppen akkurat lett og fin, men foreløpig avskrev jeg dette på kontoen for ”vekking kl 04:30” og regna med at kroppen ville kvikne til etterhvert. Oppladningen trodde jeg ihvertfall var av det riktige slaget, med kun begrensa med trening siste uka. Kl 06:53 åpenbarte ei kjempstor orange sol seg i øst, over tåka nede i dalen, et fantastisk syn som lovet en kjempeflott dag i fjellet. Det første som slo oss da vi entra terrenget etter Rostadsetra var hvor tørt og lite vann det var der, med litt tripping ville det vært mulig å komme seg nesten tørrrskodd til Skramstad. I 2010 var det bare plask fra første meter. Vi visste derimot hva som venta oss og gadd ikke bruke tid på å holde oss tørre. Nattefrosten hadde laget ei tynn isskorpe på myr og pytter, og det var faktisk så kaldt at tuten på Camelbaken frøs til et par ganger! Den upasserbare Djupa Svartåfloen ble forsert i bra flyt, før vi dukka ned mot den beryktede Djupa, som nå hadde status som ”ikke passerbar”... Som antatt var den bare en liten bekk vi spratt over i et par skritt. Det var heller ikke spor etter særlig stor vannstand, ikke noe grass som lå sleika langs bakken etter tidligere flom. Bildet viser Kjetil som forserer en mye snillere Djupa enn i fjor. Så entra vi Ultrabirkens tyngste strekning, terrengpartiet mellom Djupa og Bjønnåsberget. Løypa går her i småkupert terreng med stort innslag av myr, et underlag som favoriserer o-løpere og andre som er vant til å løpe på sugende underlag. Visst var myrene blaute og gjorde at marsjfarten ble meget begrensa, men det var nok enda blautere i fjor, da et skikkelig regnvær gjorde at terrenget var metta av vann. Kaldt i myra Noe vi merka mer til var temperaturen i myrene...temmelig nøyaktig null grader, noe som gjorde at ihvertfall mine bein var følelsesløse på den første biten opp til Tingstadbua. Blodsirkulasjonen kom fort tilbake, og så var det tid for å dra fram første matpakka og få i seg litt næring. Kroppen var fortsatt ikke særlig pigg etter 2 timers løping, og jeg spratt ikke akkurat mellom tuene, men tenkte at det kom seg sikkert...En liten feilløping kosta oss nok 5-10 minutter, vi fortsatte syd-vestover der løypa knakk 90 grader til høyre, men kompassløping og en sjekk av GPSen på telefonen fikk oss back on track. Opp av skogen – til en helt fantastisk utsikt! De slake myrene oppover mot Bjønnåsberget var i år lettere enn i fjor, og det var deilig å kvitte seg med granskogen og få utsyn mot bl.a. Snørvillen som venta i vest. Partiet over mot Stalsberghøgda og Nysetra er drøyere enn vi trodde, og etter en servicestopp på naturens vegne ankom vi Nysetra på 4.20, litt bak skjema. Bildet: Arne på vei fra Tingstadbua til Bjønnåsberget. Alternativ rute uten elvekryssing ved Åsta Nå var det tid for test av vår alternative rute om Øyungen – Kvarstaddammen -Kvarstadseterlia, en grusstrekning som i motsetning til det rotete terrengpartiet øst for Åkersetra tillater rimelig rask forflytning, forutsatt at kropp og bein er ship shape. Kjetil falt nok inn under denne kategorien, men det gjorde definitivt ikke jeg, beina var tunge og stive og jeg slet for å holde følge, selv om Kjetil som god kompis slakka av på tempoet i takt med mine gåpauser. Selv ikke et lite innhogg i reiseapoteket gjorde at det føltes nevneverdig bedre, og jeg begynte å tvile på at jeg ville orke hele løypa uten å gå fullstendig i kjelleren, og om det ville være verdt det. Tusen takk Erik! Ved brua på Kvarstaddammen stod som lovet en plastbakk med vann og sportsdrikk generøst utplassert av Erik Neby. Nok en liten feilløping kosta oss nye 5-10 minutter, jeg så for meg en skikkelig bilvei opp til venstre, ikke en kjerrevei, og dilta avgårde uten å følge med. Oppdaga det ikke før vi var noen hundre meter for langt, så var det å snu og løpe tilbake med 5-10 minutter til på tapskontoen. Bare tull og en smile pinlig for en o-løper, men ingen katastrofe. Det ble med maraton for meg i år..men Kjetil ga seg ikke Opp Kvarstadseterlia, der jeg så mang en gang har hatt en tung stund tredje lørdagen i mars, diskuterte jeg videre framdrift med Kjetil og kom til at det smarteste jeg kunne gjøre var å stå av der og da etter ca maratondistanse, og jeg ringte min vert på Sjusjøen Axel Damgaard som var så snill og kom og henta meg med bil. Heldigvis var Kjetil innstilt på å fortsette, og la avgårde sydover til Ljøsheim og sin private matstasjon der, før Snørvillen og resten av løypa venta ham. Bildet: Kjetil møtte barna ved Ljøsheim... derfra måtta han løpe alene. På vei til senga og 2-3 timers søvn fikk jeg gleden av å se min kone Bjørg Marit og Tove halse forbi i det vanlige Birkebeinerløpet rett ved hytta på vei ned mot matstasjonen på Nybu. Fullførte på 10:28 Slik endte altså Ultrabirken 2011 for meg. Kjedelig, men noen ganger må man bare akseptere at kroppen ikke fungerer. Hadde jeg hatt valget mellom å fullføre og bli skutt hadde jeg vel klart det på et vis, men fant der og da ut at å fortsette ytterligere 35 km ville kosta for mye. Kjetil derimot, fullførte med stil på tida 10.28 og redda reisefølgets ære. Han anslår total distanse til ihvertfall 80 km, noe som er mer enn en real treningstur. Tusen takk for følget Kjetil, og tusen takk til din frue Gina for sekketransport fra Rena til Lillehammer! En fantastisk tur – men for altfor få. De ytre rammene omkring denne turen var som sagt de aller beste, med et utrolig flott høstvær og så klar luft som man bare kan oppleve på høsten. Kjetil melder at man fra Snørvillen kunne se helt til Rondane. Slike syn kan man leve på ei stund! Samtidig er det mer enn beklagelig at de 78 andre påmeldte ikke fikk oppleve denne turen, på grunn av at arrangøren avlyste kun 1 uke på forhånd. Turen vår bekrefta det vi har antatt hele tida, nemlig at det ikke var noe ved forholdene i fjellet som ga grunn til avlysning. Det skal litt til for å overgå UB’ 2010 Djupa er som sagt bare en bekk, og ville selv ikke på maksimal vannføring volda noe problem ved passering i tau. Myrene var som sagt gode og blaute, men likevel tørrere enn i fjor. Dette varierer selvsagt med nedbøren, men det finnes likevel grenser for hvor mye vann det kan stå i terrenget, det renner jo unna etterhvert. Og det skulle litt til for å overgå UB’ 2010, da det regna like til natta før. Det var da ikke på noe punkt vanskelig å ta seg fram, det var bare tungt. Riktig ikke å krysse elva ved Åsta? Kryssinga av Åsta i tau ved Åkersetra kan være et problem ved veldig stor vannføring. I 2009 var vannføringen iflg NVE 5m3/s ved Kvarstad, da vassa vi til knes. I 2010 var den 13 m3/s, da nådde det til livet. I år var den 2 dager før løpsdagen 20 m3/s, noe som antakelig ville gjort kryssing i tau uforsvarlig på det tidspunktet, men utfra vi så i går, etter flere dager med pent vær, er det ikke grunn til å tro at den var større enn i fjor. Arrangøren visste heller ikke mer i fjor enn i år om hvordan vannføringen ville utvikle seg i dagene fram mot løpet. Enkel løsning Uansett ville det vært null problem å bruke omleggingen om Øyungen-Kvarstad som vi valgte i år. Dette alternativet tok det meg ca 2 minutter å finne på kartet på nettet, mens arrangøren skylder på at det ikke var tid til å finne alternative traseer så kort tid før løpet. Bortsett fra et korrigert kart kan jeg ikke skjønne annet enn at det ville vært minst like enkelt å arrangere med denne traseen. Matstasjonen skal uansett rigges opp og ned, og skilting/merking kunne vært foretatt fra bil. Grunn til å føle seg snytt! Det er vanskelig å ikke mistenke arrangøren for å ha en annen agenda for å avlyse. Da Ultrabirken kom som et friskt pust inn på den norske terrengultra-kalenderen som et prøveløp i 2009 – permanent fra 2010 – anslo arrangøren at de trodde på 300 deltakere på sikt. 1 uke før løpet i år var påmeldingen kun 80 deltakere, mot ca 140 i 2010. Det er klart dette gjør det økonomisk mindre interessant å arrangere, men for at et slikt løp skal få fotfeste er det viktig med tålmodighet og forutsigbarhet. Bildet: 80 var påmeldt, 2 startet og én fullførte UltraBirken selv om det var avlyst. Her en fornøyd Kjetil Schonhowd i målområdet. Avlysning på 1 ukers varsel med tvilsom begrunnelse gir et useriøst inntrykk og gjør at folk etter hvert ikke gidder å melde seg på, og istedet finner seg andre løp. Birkebeinersirkuset fremstår år for år som stadig mer kommersielt, det ser vi på utviklingen i hva det i sum koster å delta. Nå er det jo høyst frivillig å delta, og Birkebeinerrennet AS står selvfølgelig fritt til å avgjøre om Ultrabirken passer inn i deres portefølje. Men en eventuell beslutning om nedlegging må tas for kommende år etter avviklet arrangement, og ikke ved avlysning pga dårlig påmelding 1 uke før løpsdato, det er rett og slett å holde folk for narr! Vi snakker tross alt om 80 deltakere som har trent og forberedt seg i måneder, som har satt av helga og gleda seg til turen over fjellet. De har god grunn til å føle seg snytt. Det kan godt hende de kan selge inn forklaringen om vann i terrenget og fremkommelighet over myrer til "mannen i gata", men Kjetil og jeg gikk ikke på den. Og lørdag fikk vi bekrefta at vi hadde rett! Arne Nåtedal Red.anm.: Arne's reisebrev og kommentarer er i sin helhet gjengitt uredigert med unntak av uthevinger og titler. Andre kondis.no-artikler fra årets Birkebeinerløp: Roger Aa Djupvik første vinner av Motbakkebirken Høy stemning i målområdet - Halvbirken Myhre og Post trippelvinnere 750 løp og fightet i BarneBirken 676 løp fra 12 til 16 år løp UngdomsBirken Jon Almaas-show på Stampesletta Afrikansk duell i Birkebeinerløpet Mange løp og mange løpere i Birkebeinerløpet - forhåndsomtale Les om Birkebeinerløpet tidligere år


source: fineweb

text: Er du en Twittaholiker? Har du bare litt Twitter-dilla, eller er du helt hekta? Det er merkelig hvordan de samme diskusjonene gjentar seg hver gang et nytt sosialt medie virkelig tar av. Sist uke observerte jeg en Twitter – diskusjon mellom blant annet Per Edgar Kokkvold og Boa Hjellestad om hva som egentlig kjennetegner Twitteravhengighet. I den forbindelse tenkte jeg at det kanskje var på sin plass å børste støv av en gammel klassiker når det gjelder å identifisere et “dysfunksjonelt” forhold til sosiale medier: 10 tegn på Twitteravhengighet 10. Du sjekker antall Twitterfølgere OFTE. Av og til står du opp midt på natta for å ta en titt. 9. Kjæresten din mistenker at du har en affære med Twitter. Selv når du er alene med din utvalgte tar du deg selv i å tenke på hva som skjer på Twitter akkurat nå... 8. Du “mental-tvitrere” mens du kjører eller sitter på toget, og av og til når du er alene i dusjen. 7. Du filtrerer alt gjennom Twitterskriving. Du kan ikke se på en film, et teaterstykke, lese en artikkel eller dele et fint øyeblikk med barnet ditt uten å tenke på om det er tvitreverdig. 6. Du lider av “Twitter-misunnelse” når en annen tvitrer tvitrer om noe saftig før du gjør det. Du lider av ”retweet-misunnelse” når nevnte tvitrer blir retvitret et stort antall ganger – den dusten! 5. Du “massetvitrer” 10 eller flere meldinger på rappen — bare for å føle deg skyldig og tom etterpå. 4. Du droppet alle de virkelige vennene dine for Twittervenner, fordi, vel, “de forstår.” 3. Du tenker, “Jeg kan slutte når som helst.” 2. Lunsjtimen din har blir Twittertimen. Du har et par Twittermeldinger i bakhånda i tilfelle du trenger dem i løpet av dagen. 1. Fem minutter etter at du har møtt en interessant person, spør du, “Så – er du på Twitter?” Denne tipunktslista er en lettere omskrevet versjon a denne bloggposten fra den legendariske bloggen Bloggers Anonymous. Siden nevnte blogg ikke har blitt oppdatert siden 2006, må vi anta at bloggeren bak har lykkes i bryte med sin tidligere mare. For ordens skyld så er det selvsagt mer enn et snev av alvor i en slik liste. Jeg kan identifisere meg med opptil flere av punktene på lista både i forhold til Twitter og blogging, men jeg tror også at hvor hekta man er går litt i perioder og en følelse som grenser mot avhengighet er mest nærliggende i en periode like etter at man først har fått øynene opp for det hele. Hva tror du?


text: Grunnforskningen har betydning for alle samfunnsområder og er en forutsetning for høyere utdanning og rekruttering av forskere. I Norge har grunnforskningen også lagt grunnlaget for verdiskapingen som har skjedd innenfor f.eks. olje- og gassindustrien, aluminiumsindustrien og oppdrettsnæringen. Norges utgifter til grunnforskning utgjør ca. 18 % av de samlede driftsutgiftene til FoU. Dette er ikke spesielt høyt i internasjonal sammenheng, men skyldes at norsk næringsliv har relativt få store bedrifter med ressurser til å drive egen grunnforskning. Kun i underkant av 7 % av norsk grunnforskning skjer i næringslivet. Universitetene og høyskolene er de klart viktigste grunnforskningsinstitusjonene. Her foregår om lag tre fjerdedeler av all norsk grunnforskning. En av hovedprioriteringene i norsk forskningspolitikk er å ytterligere styrke den langsiktige, grunnleggende forskningen. Satsingen skal omfatte alle fagområder og retter seg mot landets universiteter, høyskoler og forskningsinstitutter. Disse institusjonene utgjør selve grunnstammen i det norske forskningssystemet. Her foregår forskningsbasert undervisning, her rekrutteres nye forskerkandidater og her skapes og formidles ny kunnskap til samfunns- og næringsliv. Å styrke og vedlikeholde disse forskningsmiljøene er det offentliges oppgave nummer én. - Universitetene og høyskolene skal få økte ressurser og mer forutsigbar finansiering av forskningen. Ny og mer resultatorientert finansiering ble introdusert fra budsjettåret 2002. - Bevilgningene til langsiktig, grunnleggende forskning gjennom Norges forskningsråd skal økes. - Den vitenskapelige utstyrsparken ved institusjonene skal oppdateres og utbygges. - Det skal rekrutteres flere forskere. - Arbeidet med å nå målet om likestilling i forskningssystemet skal intensiveres. - Kvinner skal særlig rekrutteres til matematiske og naturvitenskapelige fag og til vitenskapelige toppstillinger.


text: Ny mac må til asap! Sittet i en time og knotet med dette bildet. Hvorfor må tekniske duppedingser være så kompliserte? Visste dere forresten at jeg blogger med en pc som er komplett ødelagt, hvor du kun ser litt av skjermen? Også bruker jeg macen til hun jeg bor med.. Det er rett og slett ren døvskap, men nå har jeg faktisk fått bestilt meg en mac fra eplehuset, så det skal bli andre boller.. Og når det ikke brukes så mye tid og energi på et bilde, blir det fort litt morsommere for meg å blogge, og for dere å lese! De etterlyser meg sterkt på vorspiel her nå, så jeg får gi meg med kun dette bildet! Tar evigheter å laste ned.. Har hvertfall latt meg inspirere litt av en look jeg så i Costume(tar av meg hatten for det bladet der..). Og da ble det litt lag på lag. Kjole fra warehouse, jakke fra Gina Tricot og, ja tightsene er også fra Gina gitt, når jeg tenker meg om.. Da løper jeg! Sees kanskje ute?


text: En amerikansk forskergruppe har utviklet programvare som simulerer noen av prosessene i synssenteret til katter, melder New Scientist. Programvaren ble utviklet som en del av et forsøk på å forstå hvordan synssansen fungerer, og baserer seg på målinger som ble gjort i 49 hjerneceller fra en del av thalamus i kattehjernen. Når forskere sender signaler fra et “kattekamera” plassert oppå kattens hode gjennom programvaren, kan programvaren forutse hjernecellenes respons (som kommer via synsinntrykk fra øynene) med en nøyaktighet på opptil 80 %. Siden katten er et høystående pattedyr, er det godt håp om at kunnskapen har overføringsverdi til mennesker. Det kan i så fall komme til å bety mye for dem som er født blinde. De senere årene har utviklingen av erstatninger for ødelagte netthinner gått med stormskritt, og allerede i løpet av et par-tre år kan vi se kommersielle løsninger på markedet. Men de vil bare fungere for pasienter som en gang har vært seende, og som derfor har et synssenter som er trent opp til å håndtere synsintrykk. Om man klarer å “dekode” menneskets synssenter, blir det et visst håp om at man kan stimulere et synssenter som aldri har mottatt signaler fra en netthinne, med en variant av programvare som nå er utviklet. Dette åpner også for andre muligheter. Når vi først forstår synssenteret godt nok til å mate det med informasjon, kan vi også stimulere synssenteret hos seende. Slik kan vi skape simulerte virkeligheter som er like naturtro som den “virkelige” virkeligheten. Det kan gi oss et underholdningsmedium som vil “spise TV levende”, som Arthur C. Clarke sa. Det kan selvsagt også gi oss samfunnet som skildres i “The Matrix”, hvor mennesker ligger koblet til datamaskiner uten noensinne å vite at virkeligheten de opplever, er simulert.


text: Hotell med Tilgjengelig reiserute São Paulo - Hotels.com har en lang rekke hoteller med høy kvalitet og komfort i São Paulo. Søk etter og sammenlign hoteller i São Paulo med Tilgjengelig reiserute, og finn et rimelig hotell med akkurat de fasilitetene du er ute etter. "Hotell Mercure Jardins i Sao Paulo - bra bel.het" Anmeldt av Per H. av "Oslo" den apr 21, 2011 Sikkert og trygt område som hadde Av. Paulista 2 minutter unna. På vår side elegante shoppingområder med bl annet Oscar Freira- gaten.På andre siden av Paulista bl annet gaten Frei Caneca (også kalt Gay Caneca) Her har vi ikke problemer med å bo igjen, selv om vi ved utsjekking måtte minne om at vi både hadde forskuddsbetalt via hotels.com og ikke hadde spist den frokosten (28,50 R$) som sto på regningen. Det som kanskje overrasket mest var alt som var å se på i Sao Paulo. 1 uke var ikke nok som turist i denne fine byen.


text: Vi bodde 2 netter på dette hotellet i juli 2012. Rommene og maten var bra bortsett for problemet med den skitne rennende vann på badet :( som gjorde det verste i løpet av oppholdet vårt. Det var ingen rennende varmt vann som det var noe problem med rørene system. Svømmebassenget var veldig skittent og dårlig vedlikeholdt. Det var forstått at... Mer - Alternativer for reservasjon: - TripAdvisor er stolt av å være partner med Agoda, EasyToBook, Priceline, Hotels.com, Tingo og Expedia slik at du trygt kan bestille fra GRT Nature Trails Hotel. Vi hjelper millioner av reisende hver måned med å finne det perfekte hotellet for både ferie- og forretningsreiser, med de beste rabattene og spesialtilbudene.


text: Ankom tidlig om WinAir fly og spiste frokost her. Vis kunne ikke slås. Rett ved havet, med utsikt over kysten, fjellet og gamle ruiner av den tidligere lastehavnen. Maten var flott presentert. Full Amerikansk frokost inkludert ubegrenset juice og kaffe. - Også kjent som: - The Old Gin House Hotel - The Old Gin House Hotel St. Eustatius - The Old Gin Hotel - Alternativer for reservasjon: - TripAdvisor er stolt av å være partner med HotelsClick slik at du trygt kan bestille fra The Old Gin House. Vi hjelper millioner av reisende hver måned med å finne det perfekte hotellet for både ferie- og forretningsreiser, med de beste rabattene og spesialtilbudene.


text: |advokat| ERSTATNING VED PERSONSKADER Yrkesskader, trafikkskader, pasientskader, andre personskader VIKTIGE Å KJENNE TIL YRKESSKADER Frist for å melde skade - foreldelse Skaden må meldes til NAV innen 1 år etter at arbeidsulykken skjedde eller da du ble klar over årsaken til skaden/sykdommen. Arbeidstakerens krav mot forsikringsselskapet foreldesetter 3 år. Fristen løper fra utløpet av det kalenderår da arbeidstakeren fikk eller burde skaffe seg nødvendig kunnskap om skaden. Hvilke krav dekker forsikringen ? Lov om yrkesskadeforsikring fastsetter hva du kan få erstattet: 1. Lidt tap, tap i fremtidig erverv Valg av lege -spesialist Det er viktig å kontakte advokat som kan gi råd om hvilke leger som ikke bør benyttes. Valget kan være avgjørende for hvilken personskadeerstatning du får.Ikke la forsikringsselskapet velge spesialist uten at du har kontaktet advokat. Tidsmomentet i forhold til smerter etter skaden Smerte må foreligge ganske raskt etter at skaden inntreffer for at ulykken skal ha medført en varig personskade. Varigheten av smerter - brosymptomer Kravet om såkalte brosymptomer, dvs. sammenhengende smerter fra skaden inntraff til det konstateres at skaden blir varig er viktig. Forsikringsselskapene søker å finne andre årsaker til smertene enn den aktuelle ulykke, f.eks. tidligere skader eller problemer som har sammenheng med alder. TRAFIKKSKADER Hvilke krav har skadelidte ? For skader ved trafikkulykker kan du ha krav på erstatning fra bilens forsikringsselskap. Etter bilansvarsloven gjelder et objektivt ansvar.Loven gir rettigheter til erstatning uansett hvem som har skyld i skaden. Hvilke krav har skadelidte på økonomisk dekning 1. Utgifter til lege samt behandlinger 2. Andre påførte utgifter, herunder utgifter til advokat. 3. Inntektstap som har sammenheng med ulykken. 4. Fremtidige utgifter. 5. Varig fremtidig inntektstap. 6. Ved dødsfall - tap av forsørger. 7. Ménerstatning


text: Mikro-PC lar deg surfe i fred. Surfeglade nordmenn risikerer å bli svindlet. Norske rettighetshavere organiserer seg i et antipiratbyrå. Nye Ios 7 gir deg en lekker brukeropplevelse. Vi har prøvekjørt. Utvikler ny løsning for å eliminere fenomenet en gang for alle. Dette skiller de nye superkonsollene. Bransjen vil gå rettens vei. Telenor vil konkurrere med Netflix og HBO. Dette er Samsungs nye kameramonster. Verst går det ut over Ipad-2 eiere. Testvinneren låter imponerende stort. Galaxy Note 8.0 er det beste Note-nettbrettet til nå. Sjekk de nye funksjonene og det lekre grensesnittet. Lanserte kraftig oppgradert MacBook Air og egen strømmetjeneste for musikk. Dette er triksene storebror ikke vil at du skal kunne. I over ett år har nordmenn kunnet fildele piratkopiert materiale uten fare for å ha blitt avslørt. Men det blir det straks slutt på. Norske IT-eksperter har verken tro på selskapenes overvåkingsnekt, eller at USAs myndigheter sier at overvåkingen bare gjelder utlendinger utenfor USA. Sjekk tipsene som redder dagen. Det er flere enn Google som vil være med på leken. Nå kan også Netcom-kunder surfe med superhastighet på mobilen.


text: Nasjonalt museum og opplevelsessenter for populærmusikk, 24-timers øvingslokaler, riksscene for folkemusikk og folkedans, Jahn Teigens Platestudio, Musikk- og Kulturskolen og Bårdar Dansesenter. Dette er bare noen av de aktuelle innflytterne til Schaus-kvartalet i Oslo. - I Schous-kvartalet har Norge nå en helt unik mulighet til å utvikle et møtested og en plattform mellom en mengde ulike musikkgenre og kulturuttrykk, og mellom ungdom med forskjellige etnisk bakgrunn. Ved eventuelt å ta det nasjonale senteret for norsk populærmusikk ut av denne næringsklyngen vil man ta mye av motoren ut av hele kvartalet. Det vil i så fall være et strategisk feilgrep av nasjonale dimensjoner, skriver prosjektleder Svein Bjørge i dette åpne brevet til Oslo kommune. Av Svein Bjørge, Prosjekt- og styreleder I Schous-kvartalet har Norge nå en helt unik mulighet til å utvikle et møtested og en plattform mellom en mengde ulike musikkgenre og kulturuttrykk, og mellom ungdom med forskjellige etnisk bakgrunn. Et senter for den norske populærmusikken vil i kraft av sin størrelse og påvirkningskraft bli selve kjernen i kvartalet. I Vørterhuset vil det være ca. 50 moderne øvingslokaler for musikk fra alle genre. Den 24-timer modell som er tiltenkt i Vørterhuset vil kunne bety 1000 brukere. Nærheten til en senter for populærmusikk er åpenbar, både som historisk inspirator, men også som en arena for relevante kurs, foredrag, debatter, workshops, masterclasses osv. I tillegg nærheten til generell relevant informasjon og kompetanse. Minst like viktig for de 1000 brukerne er en fysisk møteplass der de møter andre brukere med sine egne erfaringer og nettverk. Vi ser derfor både behovet for og fordelene av å realisere store fellesarealer i form av cafe og restaurant, men også en utendørs scene som alle aktører i kvartalet kan bruke. Riksscene for folkemusikk og folkedans vil danne en optimal synergi med senteret for populærmusikk. Norsk folkemusikk ER i dag en godt integrert del av populærmusikkbegrepet, og begge aktører er svært entusiastiske til å bygge et meget tett samarbeid på flere nivå. Oslo Musikkråd er fylkesavdelingen av Norsk Musikkråd. Foruten å skulle representere sine medlemmer, representerer de i realiteten alle aktive musikkbrukere i Oslo-regionen. Senteret for populærmusikk ser klare fordeler av at Oslo Musikkråd bruker senteret både for å komme i en nær, direkte og naturlig dialog med brukerne og være en sterk bidragsyter til et organisert musikkliv. Hvilket er å effektivt utnytte det potensialet som ligger i selve miljøet. Det er selvsagt også i populærmusikksenterets interesse at Oslo Musikkråd tar bruk senterets lokaler til sine aktiviteter. Dansen har alltid vært direkte knyttet til musikken, og omvendt. Dans krever musikk, og musikk skaper dans. Både Bårdar Danseskole og det nasjonale senteret ser muligheten for mange samarbeidsformer som vil styrke begge aktørene. Både på konkrete enkeltprosjekter, men som med de andre aktørene, som en gjensidig inspirator for hverandre. Jahn Teigen ønsker å gå inn med sitt eget studio, og tilbyr å legge det administrativt inn under det nasjonale senteret for norsk populærmusikk. På den måten vil senteret og kvartalet få brukstilgang til et topp moderne musikkstudio som kan brukes av alt fra besøkende på opplevelsessenteret (som en del av opplevelsen), brukere som øver i Vørterhuset, brukere av Riksscenen for folkemusikk og brukere av Oslo musikk- og kulturskole som er under planlegging i kvartalet. I tillegg har en mengde aktører meldt sin interesse for å flytte til kvartalet, og det er flere allerede etablerte aktører i nærområdet som er entusiastiske til samarbeid. En slik aktør vi ser som spesielt interessant er X-Ray, som er en stor fritidsklubb med spesielt fokus på flerkulturelle brukere. Det er i det nasjonale senterets, men også i kulturkvartalets tanke å være sterkt inkluderende til det flerkulturelle. Populærmusikken har i særdeleshet hatt i sin historiske natur å ikke skille mellom rase og religion, og senteret kan i så måte bli en betydelig faktor i Oslo og Norge til å synliggjøre og inkludere de flerkulturelle miljøene. Dette er tanker vi allerede deler med alle de aktører som er nevnt i dette notatet. I de samtaler vi har hatt med alle de nevnte aktørene er det et hovedpoeng for alle å utnytte kryssynergiene mellom de forskjellige aktørene i hele kvartalet. Foruten å dra veksler på hverandres kompetanse og nettverk, så er vi også bevisst de økonomiske fordelene. Det kan være felles innkjøp, organisering av en delvis felles maskinpark, felles møterom, scener og foredragssaler og felles kantine. De partnere som allerede er tiltenkt en plass i kvartalet, som er nevnt ovenfor, er perfekte for å skape et kulturkvartal som i løpet av få år vil utgjøre et nasjonalt kraftsenter innen kultur. Samtidig vet vi at mange flere vil komme til. Et slikt kraftsenter vil være en kraft for hele Norge, som kulturnasjon. Foruten de direkte fordelene for de ulike brukerne, så vil et slikt kvartal bli en kulturgryte og en attraksjon som vil trekke til seg et interessert publikum. Hvilket igjen vil gjøre kvartalet økonomisk bærende for de enkelte aktørene. Dette har man mange eksempler på i flere andre land som har realisert liknende kulturkvartal. Bare med de aktører som er kjent i dag, så vil det i Schous-kvartalet kunne skapes et aktivt miljø innen kultur som vil være helt unikt i Norge. For en nasjon som i stadig større grad posisjonerer seg mot å utvikle kulturnæringene som en fremtidig nasjonal vekstnæring, så vil Schous-kvartalet kunne bli et høyst nødvendig kraftsenter i så måte. Ved eventuelt å ta det nasjonale senteret for norsk populærmusikk ut av denne næringsklyngen vil man ta mye av motoren ut av hele kvartalet. Det vil i så fall være et strategisk feilgrep av nasjonale dimensjoner. I Schous-kvartalet ligger nå de beste forutsetningene for å kunne skape et miljø i en kulturklynge som det vil være helt umulig å gjenskape andre steder i Norge. Siste fra forsiden


text: Kontakt Generelle spørsmål vedrørende BankAxess Person- og bedriftskunder bes kontakte egen bankforbindelse for spørsmål knyttet til BankAxess. Brukerstøtte BankAxess For å kunne betale med BankAxess i en nettbutikk må du på forhånd ha inngått avtale om bruk av BankAxess med banken din. Dersom du opplever problemer når du skal betale med BankAxess i en nettbutikk må du kontakte nettbutikken eller din egen bank.


text: Den såkalte Delta II-plattformen spiller en viktig rolle i GMs globale strategi. Opel bruker samme plattform til Astra og neste generasjon Zafira. Australske Holden har sin egen versjon av Cruze, mens Daewoo i Korea markedsfører bilen som Lacetti Premiere. Verano har merketypisk design og er mer luksuriøs enn de øvrige. Buick oppgir Lexus IS 250 og Audi A3 som bilens viktigste konkurrenter. Bilen er Buicks minste, men er blant de største i sitt segment. Verano er 4,67 meter lang, 1,82 meter bred og 1,48 meter høy. Akselavstanden er 2,69 meter. Inntil videre blir den kun levert som firedørs sedan. Bagasjerommets volum er 430 liter - uten reservehjul. Er bilen utstyrt med ekstrahjul og Bose Premium lydanlegg, krymper lastevolumet til 396 liter. Fire sylindre - seks gear Eneste motoralternativ fra start er en 2,4 liters bensindrevet rekkefirer. En 2-liters turbo vil bli introdusert senere. 2,4 literen er konstruert for å kunne kjøres på E85 etanolblanding. Den utvikler 180 HK og har et dreiemoment på 230 Nm. Bilen når fra 0 til 60 mph (96 km/t) på åtte sekunder blank. Toppfarten er ikke oppgitt. Motorkraften overføres til forhjulene via et sekstrinns automatgear. Apropos hjul: 17 tommers felger er standard. 18-tommers er tilgjengelig mot pristillegg. Lavt støynivå Bilene fra Buick har bestandig vært kjent for et lavt støynivå, og Verano hevdes å være den stilleste i klassen. Som hjelpemidler har konstruktørene brukt ekstratykke lyddempende matter, ekstra tykt vindusglass og dører med trelags fiberglass isolasjon. Et stort oppbud av informasjons- og underholdningsutstyr er tilgjengelig - som standard eller som ekstrautstyr. Blant annet leveres OnStar-basert fjernstyring av ulike funksjoner. Til bilens sikkerhetsutstyr hører ti kollisjonsputer og støtabsorberende gass- og bremsepedal. Verano debuterer på Detroit-utstillingen førstkommende mandag. Salget starter i USA i fjerde kvartal i år. Eksport til Europa er ikke planlagt. Flere bilder under reklamen


text: Også vi kan øke eterspørselen slik at arbeidsledigheten i Europa går ned. I avisen mandag 14.5 tar vår statsminister Stoltenberg til orda for hva EU-landa kan gjøre for å bekjempe den økonomiske krisen i Europa. Han forteller hvordan man må gjennomføre innstramminger i budsjetter og hvordan Tyskland bør øke sin etterspørsel. ”Hvis et land som Tyskland kan bidra til å øke etterspørselen i Europa, vill det være bra for nabolandene” sier Stoltenberg. Og det er selvsagt sant. Kjøper Tyskland mer av sine naboer får naboene mer å gjøre noe som også gir flere arbeidsplasser og lavere ledighet. Det som dog forbauser en leser er at Stoltenberg ikke tenker litt lengre. På at Norge kan gjøre det samme og på den måten hjelpe sine naboer i Europa. Norge kan for eksempel vedta å bygge ut veinettet radikalt med hjelp av utenlandske bedrifter. Vi kan bygge ferdig motorvei mellom Oslo og Trondheim på den måten. Eller hvorfor ikke, utbedre Rv 22 fra Skedsmo til Sarpsborg til motorvei. Da forsvinner en god del av trafikken gjennom Oslo til velsignelse for miljøet i hovedstaden. Samtidlig får grenseområdet øst for Glomma et løft inn i fremtiden. Hvis vi foretar en slik investering på den betingelsen at utbygger tar med seg egne materialer, egne lønnsavtaler og egne ansatte påvirkes ikke etterspørselen i Norge og utbyggingen er ikke inflasjonsdrivende. Johan Saers Bjørkelangen


text: Hangouten er over for denne gang. Vi er tilbake neste uke med ny link som blir lagt ut på vår twitter, facebook, og i en ny artikkel. Bli med i hangouten her, eller se den i livestreamen under. Spørsmål stilles via hangout, twitter, eller vår Facebook vegg. Vi ønsker flest mulig tar turen innom hangouten for en liten prat.


text: 17-06-2013 13:09 RoomSketcher Norge RoomSketcher fortsetter å jobbe med spennende løsninger på boligmarkedet med sin nye programvareoppdatering. Potensielle boligkjøpere kan tilpasse plantegningen sin i 2D og deretter umiddelbart gå virtuelt rundt i eiendommen i 3D. RoomSketcher tilbyr 2D og 3D plantegninger, samt lett tilgjengelig 3D-visualisering av bolig til salgs opprettet automatisk av systemet.


text: En serie med espressobaserte oppskrifter Denne blandingen av utmerkede, separat brente colombianske arabicabønner, utvikler en diskré syrlighet med karakteristiske undertoner av røde frukterog vin. Sortene som utgjør denne kaffen av "Pure Origin" er dyrket av små kaffeprodusenter i høytest liggende områdert i Colombia. Kaffen er håndplukket og behandlet med våtmetoden for å forsterke dens aromaer. Den er tørket i pergamenter og deretter transportert til området Paramo de Letras, hvor det kalde, tørre klimaet opprettholder dens kvaliteter. Separat brenning av de ulike sortene gjør at de fruktige og syrlige undertonene komme frem, samtidig som det tilføres fylde. Undertoner av røde frukter og anelse av vin: solbær, tranebær og rips.


text: Bakgrunn De to største bedriftene i NODE; National Oilwell Varco Norway AS og Aker MH AS er prekvalifiserte til å levere utstyret på det store antallet boreplattformer/FPSO (flytende produksjonsenhet for olje) som skal bygges i årene fremover. Med det store kravet til lokal tilknytning som den Brasilianske staten har bestemt, er det en stor utfordring for SMB bedriftene i NODE å kunne ta del i dette store fremtidige markedet. Oppstarten I november i 2009 inviterte NODE bedriftene til et temamøte om Brasil. Innovasjon Norge stilte med representanter fra Brasil, USA og Canada. INTSOK stilte med sin representant fra Brasil. I etterkant av dette møtet viste ca 25 bedrifter en interesse for å lære mer om mulighetene, men også truslene i dette store spennende markedet. Vi søkte og fikk innvilget midler fra Innovasjon Norges Bedriftsnettverksprogram. Hans Inge Bollingmo ble engasjert som prosjektleder. Han har tidligere jobbet i Innovasjon Norge, Norges Eksportråd, Eksportfinans og GE Bank før han etablerte eget selskap med formål å hjelpe norske bedrifter inn i Brasil. De elleve månedene som har gått siden oppstart, har blitt brukt til hyppige møter her hjemme for å bygge kunnskap om Brasil. Vi har sett på det å drive forretning, kulturforskjeller, regionaliseringen av landet, skatteproblematikk osv. Videre har vi hatt to turer til Brasil. Den første i april fikk deltagerne møte representanter for det statlige oljeselskapet Petrobras, verft, entreprenører etc. Den andre turen ble arrangert rundt Rio Oil & Gas i september. Der fikk deltagerne treffe og presentere seg for en rekke mulige kunder og samarbeidspartnere, samtidig som de fikk se messen og delta på det de rakk av Innovasjon Norges sosiale program. 21.10.2010 Aktiviteter fremover: NCE NODE - Norwegian Offshore Drilling Engineering Sørlandet Kunnskapspark Gimlemoen 19 4630 Kristiansand S E-Mail: post @ ncenode.no Ønsker du å motta nyhetsbrev fra NODE, fyll inn ditt navn og e-postadresse i skjemaet under.


text: Skolestart ved Sonans Kristiansand Sommerferien er snart over og et nytt skoleår er like rundt hjørnet. Her kommer litt informasjon om de kommende ukene: Timeplanen vil ikke være klar før den 17. august. Dersom den blir ferdig tidligere, vil dere få en sms om dette. I dagene før 17. august vil du se at «din» timeplan på intranettet kan endre seg fra time til time, dette er et tegn på at det jobbes med timeplanen. Fredag 17. august er det informasjonsmøter ved skolen. Alle som har etternavn fra og med A til og med K møter kl. 10.00. Alle dere andre, som da har etternavn fra og med L til og med Å, møter kl. 13.00 Boklista er nå snart komplett. Som dere legger merke til er det noen fag som mangler lærebøker. Dette på grunn av endringer hos forlag, og vi vil kvalitetssikre bøkene først. Før du kjøper bøker, nye eller brukt, sjekk ISBN-nummer med boklisten. Det er surt å kjøpe en eldre og utgått utgave av lærebøkene. Første undervisningsdag er mandag 20. august dersom din timeplan viser at du har timer på mandager. Unntaket er spansk som starter opp i uke 35. Mange av dere har meldt dere på forkurs/innføringskurs i matematikk 1P+2P, spansk eller matematikk R1. Tidspunkt for disse er: Matematikk 1P+2P: - Mandag 13. august kl. 10.30-12.50 - Tirsdag 14. august kl. 13.50-15.20 - Onsdag 15. august kl. 08.50-10.20 - Torsdag 16. august kl. 10.30-12.50 Innføring Spansk: - Mandag 20. august kl. 13.00-15.20 - Tirsdag 21. august kl.13.50-16.10 - Onsdag 22. august kl. 10.30-12.00 - Fredag 24. august kl. 14.40-16.10 Ordinær undervisning i spansk starter i uke 35. Matematikk R1: - Onsdag 15. august kl. 12.30-14.50 - Torsdag 16. august kl. 11.40-13.00 - Fredag 17. august kl. 10.00-12.20 Mandag 20. og tirsdag 21. august er det kurs i studieteknikk og gruppearbeid. Dere velger en av disse dagene. Påmeldingslister til disse legges ut i forbindelse med informasjonsmøtet. De av dere som enda ikke har søkt lån hos lånekassen bør gjøre dette umiddelbart. Gå inn på Lånekassen, klikk deg videre på stipend og lån til utdanning, velg høyere og annen utdanning. Denne tjenesten krever MinID. Behandlingstiden er på 6-8 uker. Fakturaer fra Sonans blir sendt til din e-post som pdf-fil. Dere som har hotmail-, live- eller msn-mailkontoer, sjekk boksen for søppelmail. Disse epostleverandørene har en tendens til å legge fakturaene våre i søpla... Vi ser frem til å bli bedre kjent med dere, vi skal legge alt til rette at dere skal få et topp år både faglig og sosialt. Nyt de siste fridagene, det er snart tid for jobbing igjen. Vennlig hilsen Terje Aas Rektor Sonans privatgymnas Kristiansand


text: Det blir en sekser her også! Leste Invisible i sommer, Moon Palace før det og The Invention of Solitude før det igjen. Fabelaktige bøker. Og som dere skjønner, er jeg helt hekta på Auster for tida. Nå gleder jeg meg bare til Winter Journal kommer ut (i neste måned). Allerede forhåndsbestilt for automatisk nedlasting på min kjære Kindle så snart den er klar. Har ikke lest Auster på norsk enda, men kan ikke fri meg fra hans fabelaktige fortellerstemme på originalspråket. Ikke hadde jeg trodd at jeg i så stor grad skulle fascineres av å lese om det danske monarkiet i årene 1768-1772, men dette er virkelig en interessant og velskrevet bok i skjæringspunktet mellom fakta og fiksjon. Det er en roman med flere dimensjoner synes jeg. Det er et trekantdrama mellom den unge, sinnsyke kong Christian den syvende, hans enda yngre dronning Caroline Mathilde og kongens tyske livlege Johann Friedrich Struensee. Fascinerende og interessante personligheter alle sammen. Det er videre beretningen om en dansk revolusjon, store reformer og forsøk på opplysning av samfunnet. Det er innblikk i maktkamp og spillet i kulissene rundt monarken og hoffet, og det er også et bilde av datidens danske samfunn. Og romanen rommer enda mer. En strålende historisk roman som varmt anbefales alle med sans for denslags. Dette var min første bok av Paul Auster, så for meg er han et helt nytt bekjentskap. Jeg likte godt vinklingen i denne boka, der tre forskjellige mennesker forteller hva som skjedde (... eller hva var det som skjedde, egentlig...?). Jeg liker bøker som ikke gir meg alle svarene på alt! Slik er jo livet; det er mye vi aldri får ordentlig svar på. Jeg må definitivt få med meg flere bøker av denne spennende forfatteren! Enig i det du sier om Auster! "Moon Palace" blir min evige favoritt - en fantastisk fortelling som også innehar ingrediensene av hvem Auster vil være som forfatter generelt. Jeg er enig med deg. Leser at noen Auster fans syntes at denne boken var litt skuffende. Jeg synes ikke det. Jeg synes at dette igjen var en solid, ettertenksom og god bok fra forfatteren. Far og sønn relasjonen er jo ikke ukjent fra tidligere bøker, og det samme med beskrivelser av New York og bydelen Brooklyn. Synes forfatteren lykkes godt med personskildringene sine, og bruker New York som en pulserende kulisse. det er jo de som tror at New York er en by i USA. Lenge siden jeg leste boka, men jeg er enig med deg - for meg er dette en av de beste Solstad-romanene. Jeg festet meg mer ved omgivelsenes opplevelse av T Singer enn hva boka egentlig legger opp til - og hva det betyr for folk å ha omgang med en slik karakter. Karakteren T Singer deltar ikke i noen situasjoner, men er bare tilstede. Jeg opplevde det som fascinerende hvordan hans omgivelser tror de oppfatter egenskaper hos han, kanskje de tolker han som snill, sjenert, lyttende, eller litt mystisk - mens det som finnes på innsiden egentlig bare er ikke-tilstedeværelse og skam. Personlig fikk jeg en sterk uhyggefølelse da T Singer overtok ansvaret for samboerens datter - uten å ha noen kjærlighet for henne, ingen interesse for å oppdra henne, for å overføre sin livsvisdom (litt svulstig her), ingen iver. Kun plikt og et inntrykk han ville formidle til verden - av at han var den naturlige omsorgspersonen. Jenta blir fanget i en følelsestom oppvekst - grøss og gru. Tilsynelatende kjedelig, men proppfull av lite stereotype observasjoner av sosiale relasjoner - som vekket mange følelser hos meg. Eg tenkjer over om det er noko anna eg skal på laurdagen,og kan ikkje for mitt berre liv komme på noko.Laurdagen ser heilt vidopen ut. Ein rein prærie. Underskrives! Ikke bare på grunn av bokas tema, men i like stor grad fordi den levendegjorde en legende/helgen fra skolelærdommen. Om Marie Curie visste jeg stort sett bare at hun samarbeidet med sin mann og ble tildelt Nobelprisen to ganger. Alt det stygge ved forskningen hennes (og livet ellers) sto jo ikke i lærebøkene. Jeg måtte ty til oppslagsverk flere ganger mens jeg leste, til og med for å finne ut om Blanche Wittman var en fiksjon. Det var hun altså ikke. Enquist er et fenomen! Særegen stil og særpreget språk, og her har han diktet seg sjøl inn i boka på en slik måte at man blir i tvil om hvorvidt det er Blanche eller forfatteren som stiller spørsmålene. Er det ikke dette som er meningen, at det ikke skal nøstes opp noe på slutten? Jeg har ikke fått lest den ennå selv, men ble veldig veldig fristet av en anbefaling jeg fikk fra en bibliotekar idag. Han mente at mye av boka dreide seg om gleden i å være underveis når man leste en bok. Når man fullfører en historie forsvinner også mye av gleden, det er morsommere å holde på med historien. Derfor er heller ingen av fortellingene i boka her fullført. Så slipper man å bli "ferdige" med dem, men du vil alltid ha dem med deg. Husker da jeg var seksten år og leste Anatomi. Monotoni. og ikke riktig skjønte om jeg likte den eller ikke, men som uansett satte seg så fast i mitt sinn, at jeg nesten hoppet i taket da jeg fikk vite at Edy Poppy skulle gi ut noe nytt! En novellesamling denne gangen. Og det er med Sammen.Brudd som med Anatomi. Monotoni, jeg vet ikke helt riktig. Jeg måtte tenke meg om etter Sammen.Brudd også, riktignok kortere denne gangen, og jeg kom fram til at jeg likte den. Kanskje klarte jeg å bestemme meg nå for om jeg likte den eller ikke siden jeg har blitt en god del mer voksen enn jeg var da jeg leste Anatomi.Monotoni, jeg vet ikke. Jeg synes i hvertfall hun skildrer ensomheten/toseomheten godt. Jeg tror på henne, selv om karakterene hennes er ganske spesielle. Ensomheten/tosomheten er kanskje noe universelt da? Denne boka var noe annet enn jeg hadde tenkt. Jeg kom litt ”baklengs” til den, som en slags forløper til ”Mordets praksis av Kerstin Ekman. Ofte liker jeg bøker med et nøkternt språk, da det som beskrives ikke alltid er så hyggelig - henfallen til krim-sjangeren, som jeg er. Men i denne boka er det en betydelig intensitet i språket, og jeg liker det også, det er det som gjør boka til den klassikeren den er. Hele boka er en monolog, i den forstand at det er doktorens dagboknotater, hvor han snakker til seg selv. Filosoferer, er muligens den beste beskrivelsen. Om ikke alle doktorens tanker er like rene og vakre, finnes det potensielle sitater på nesten hver eneste side, og det er det ikke mange bøker som kan matche. Da jeg registrerte denne boka dukket det opp en del anbefalinger av beslektede bøker. Dette er et litterært landskap som stort sett er ukjent for meg, men som virker interessant. Spennende – og jeg ser fram til å utforske det videre. Her kommer to av hans melankolske høstdikt, ett på svensk og ett på norsk: Plötsligt möter vandraren här den gamla jätteeken, lik en förstenad älg med milsvid krona framför septemberhavets svartgröna fästning. Nordlig storm. Det är i den tid när rönnbärs- klasar mognar. Vaken i mörkret hör man stjärnbilderna stampa i sina spiltor högt över träden. SKIPPERSKRØNE Det fins barfrostdager da havet er i slekt med fjelltrakter som huker seg i grå fjærdrakt, et kort minutt blått, lange timer med bølger lik bleke gauper, som forgjeves prøver å få feste i strandgrusen. En slik dag kommer vel vrakene opp fra havet og oppsøker sine redere, benket i byens larm, og druknede besetninger blåser mot land, tynnere enn piperøk. (I nord går de ekte gaupene, med hvessede klør og drømmende øyne. I nord der dagen bor i en gruve både dag og natt. Der den eneste overlevende må sitte ved nordlysets ovn og lytte til de ihjelfrosnes musikk.) Time confounds us, doesn`t it? The physicists know how to play with it, but the rest of us must make due with a speeding present that becomes an uncertain past and, however jumbled that past may be in our heads, we are always moving inexorably toward an end. In our minds, however, shile we are still alive and our brains can still make connections, we may leap from childhood to middle age and back again and loot from any time we choose, a savory tidbit here and a sour one there. It can never return as it was, only as a later incarnation." Må si jeg er nokså uenig her, selv om jeg skjønner innvendingene dine. Det fine med Kundera slik jeg ser det, er akkurat det at personen hans er vagt til stede gjennom det meste, gjerne gjennom dels syrlige og desillusjonerte betraktninger som det du siterer. Bakteppet Tsjekkoslovakia er veldig konkret tilstede i mange av bøkene, og jeg tror dette er grunnen til at mange har klistret magisk realisme-klisteret til denne boken og spesielt senere bøker han har skrevet. Jeg synes denne boken er beint frem forbilledlig, den er veldig kort og kompakt, men sier veldig mye - eneste innvendingen jeg har er at det kanskje blir litt mye stiløvelse noen steder. Altså at han bruker veldig mange virkemidler, måter å fortelle ting på, som kan forvirre. Men at alt er så godt forent likevel er det jeg synes er det fine med denne forfatteren, og jeg synes han lykkes best i denne. Jeg oppfattet partiet om grafomanien som du nevner - dagene som menneskeheten vil komme til å kjenne som "dager av universell døvhet" eller noe sånt - og den tilhørende hakkingen på forfatterne som komplett ubrukelige, som en ironisering over okkupasjonsmaktens syn på kulturen, og ikke forfatterens oppriktige mening. Kommunistiske regimer er ikke akkurat kjente for å være progressive på dette feltet, lik alle andre sekter. Det hører med til historien, og hjelper på forståelsen av boken tror jeg, at den sammen med alle andre bøkene hans var forbudt i hjemlandet frem til 89 (denne ble utgitt i 79). Jeg liker på mange måter språkføringen i denne bedre enn i "Tilværelsens(..)", det er mer behersket, og prøver ikke å gripe over like mye. En betagende fortelling om den aldrende pedagogen som brått forlater jobb, hjem og daglige rutiner for å gjøre seg kjent med livet til en helt ukjent portugisisk forfatter. Gjennom litteratur, nye bekjentskaper, og ikke minst gjennom å ferdes i Lisboa og omegn, avdekkes stadig flere sider av forfatterens liv, og samtidig får hovedpersonen større innsikt i seg selv og sitt eget liv. Dette er en perle av en bok. Antologien består av smakebiter fra utvalgte serier samt seks grundige intervjuer med tegneserieforfattere. Den er breddfull av modne betraktninger, gode spørsmål og tilspissede analyser. Tegneseriemediet tas på alvor fra første stund, og det er tydelig at Wivel og Thorhauge kan mye om emnet. Her trekkes fortellingsformens særpreg frem uten påtatthet, det legges vekt på serienes kunstneriske kvaliteter og skapernes egne refleksjoner tillegges stor vekt. Boken inneholder intervjuer og smakebiter av Jim Woodring, Dylan Horrocks, Anke Feuchtenberger, Ben Katchor, David B og Martin Tom Dieck. Som vi vart einige om her, bruker vi planen nedanfor som utgangspunkt, men i individuelt tempo og ut frå dei bøkene som kvar av oss kjem til å lese (og dermed er krava for å bli med oppfylt!). Plan for arrangement i Storbritannia ligg her. Peter Ackroyd: Dickens (35 kap. og etterskrift)Diskusjonstråd Diskusjonstråd for The Posthumous Papers of the Pickwick Club (1836–1837) (57 kap.) Ferdig 30.9.2011 Diskusjonstråd for Oliver Twist (1837–1838) (53 kap.) Ferdig 31.10.2011 Diskusjonstråd for Nicholas Nickleby (1838–1839) (65 kap.) Ferdig 30.11.2011 Diskusjonstråd for The Old Curiosity Shop (1840–1841) (73 kap.) Ferdig 1.2.2012 Diskusjonstråd for Barnaby Rudge (1840–1841) (81 kap.) Ferdig 20.3.2012 Diskusjonstråd for A Christmas Carol (1843) (5 kap.) Ferdig 2.1.2012 Diskusjonstråd for Martin Chuzzlewit (1843–1844) (54 kap.) Ferdig 1.5.2012 Diskusjonstråd for Dombey and Son (1847–1848) (62 kap.) Ferdig 30.9.2012 Diskusjonstråd for David Copperfield (1849–1850) (64 kap.) Ferdig 30.8.2012 Diskusjonstråd for Bleak House (1853) (65 kap.) Ferdig 10.12.2012 Diskusjonstråd for Hard Times (1854) (37 kap.) Ferdig 10.1.2013 Diskusjonstråd for Little Dorrit (1857) (70 kap.) Ferdig 20.3.2013 Diskusjonstråd for A Tale of Two Cities (1859) (45 kap.) Ferdig 30.4.2013 Diskusjonstråd for Great Expectations (1861) (57 kap.) Ferdig 5.6.2013 Diskusjonstråd for Our Mutual Friend (1865) (68 kap.) Ferdig 30.7.2013 Diskusjonstråd for The Mystery of Edwin Drood (1870, ufullført) (22 kap.) Ferdig 7.9.2013 Diskusjonstråd for "Selected Short Fiction" (33 enkelttekster) Ferdig 1.11.2013 The God of the Old Testament is arguably the most unpleasant character in all fiction: jealous and proud of it; a petty, unjust, unforgiving control-freak; a vindictive, bloodthirsty ethnic cleanser; a misogynistic, homophobic, racist, infanticidal, genocidal, filicidal, pestilential, megalomaniacal, sadomasochistic, capriciously malevolent bully. Nå er jeg straks i mål med Tilværelsens uutholdelige letthet av Milan Kundera og slutter meg til dem som roser boken. Du skriver at du oppfatter boken som kynisk, Anna Bella. Jeg lurer nesten på om du har lest hele :-) Jeg oppfatter at boken rommer flere temaer, hvorav utroskap bare er ett. Forfatteren reiser interessante, eksistensielle spørsmål. Den inneholder også en ram kritikk av kommunismen. Om man deler forfatterens oppfatninger eller ei, er underordnet. Saken er at tankene kommer i gang. Språket er glitrende - presist, bilderikt og overraskende. Svaret er et rungende Ja, jeg gjorde et kupp da jeg kjøpte "Tilværelsens uutholdelige letthet" på biblioteket for 10 kroner! En liten artighet: Kundera er opptatt av tilfeldighetenes rolle i våre liv. Rett før jeg begynte på boken, hadde jeg fullført Anna Karenina (Lev Tolstoj) - en bok Kundera referer til flere ganger (en advarsel - les bøkene i samme rekkefølge som meg; Kundera avslører et sentralt poeng i handlingen i "Anna Karenina"). Jeg så filmen for mange år siden. Har lyst til å se den igjen. Se hva jeg får ut av den etter å ha lest boken. Tilværelsens uutholdelige letthet er en av vår tids største filosofiske romaner. Det er leit du ikke klarte å lese gjennom den første dimensjonen. Det er ikke boken som er kynisk, og det er nettopp her boken beviser sin storslåtthet - den forteller oss nemlig ikke hva vi skal mene hovedpersonene, den tvinger oss til å gjøre oss opp en mening selv. Det er ikke en forherligelse av utroskap og kynisme. Og det er her den er provoserende, for vi blir så forvirret av hvorfor de handler som de gjør og tenker som de gjør - at vi egentlig ikke klarer å gi oss rett til å felle dom over dem. Det ligger kanskje noe der - det er uutholdelig lett å dømme andre. Lett fordi det er så enkelt å si hva som bør være rett og galt her i verden, uutholdelig fordi vi vet at dommen aldri blir rettferdig når vi dømmer ut i fra et moralsk ståsted.


text: Laurdag og sundag: Nordøstlig bris, opp i frisk bris på kysten. I kveld delvis skyet. Lokale regnbyger. Lokal torden. Søndag stort sett opphold og lange perioder med sol. Måndag: Bris mellom nord og øst. Etter hvert lokale regnbyger i østlige strøk, senere også i vest. Mulighet for torden. Tysdag: Kan hende nordlig kuling på kysten fra Stad til Jæren, ellers for det meste bris av skiftende retning. Regnbyger, særlig siste del av dagen. Lettere vær lengst sør om kvelden. Litt lavere temperatur.


text: Hotellet var veldig bra med en perfekt beliggenhet rett ved siden av sentralstasjonen. Rommet var romslig og rent med alle conforts som vi trengte. De ansatte var ok, men ikke veldig innbydende. Wifi var veldig svakt og virket ikke mesteparten av tiden. - Også kjent som: - l Hotel Dubost - l Hotel Lyon - Alternativer for reservasjon: - TripAdvisor er stolt av å være partner med Booking.com, Hotels.com, Priceline, Expedia, Venere og Orbitz slik at du trygt kan bestille fra L'Hotel Dubost. Vi hjelper millioner av reisende hver måned med å finne det perfekte hotellet for både ferie- og forretningsreiser, med de beste rabattene og spesialtilbudene.


text: Angus Og Angus Og (skotsk gælisk: Aonghas Óg), død ca. 1316 var en gælisk eller norrøn-gælisk føydal høvding fra MacDonald-klanen. Han hadde sete på øya Islay og er først og fremst kjent som Lord of Islay. Hans sønn John var den første som ble kjent under tittelen Lord of the Isles. Det er sannsynlig av også Angus Og hadde hadde herredømme over de vestlige skotske øyene, og med ‘øyene’ menes det nordmenn kaller Suderøyene, norrønt Suðreyjar (Sydøyene), dvs Hebridene i Skottland. Og er gælisk for ung, hans far ble kjent som Angus Mor (Angus den eldre). I skotsk historie huskes Angus Ogn spesielt for at han ga støtte til Robert Bruce på et kritisk tidspunkt i dennes kamp mot engelskmennene på begynnelsen av 1300-tallet, den kamp som kalles for Den skotske uavhengighetskrigen. Angus Og ga støtte i form av fotsoldater til Robert Bruce og var delaktig i seieren i det berømte slaget ved Bannockburn i 1314. Som gjenytelse fikk Angus Og beholde kontrollen av De ytre øyene med støtte fra skottenes konge og fikk dessuten tilbake kontrollen av de landområder som var blitt konfiskert av McDougall-klanen (som var fiender av Bruce). Bakgrunn [rediger] «Lord of the Isles» er nå en adelstittel, men refererte opprinnelig til de høvdinger av dels norrøn og dels gælisk slekt på vestkysten og øyene av Skottland på begynnelsen av middelalderen. Disse høvdingene var en mektig sjømakt med sin flåte av galeier, utviklet fra vikingenes klinkbygde knarrer og som på gælisk ble kalt for birlinn. I begynnelsen var Hebridene underlagt kongeriket Norge, stundom også kongen av Skottland, men i realiteten var området et selvstendig område i flere århundrer. Territoriet inkluderte Hebridene med øyene Skye og Ross fra 1438, Knoydart, Ardnamuchan og Kintyre-halvøya, foruten Arran og Antrim på Irland. Angus Ogs sønn Gode John MacDonald av Islay var den første som fikk formalisert tittelen «Lord of the Isles». Referanser [rediger] - John Macleod, Highlanders, A History of the Gaels, Sceptre, 1996 - John Prebble, The Lion in the North, Penguin Books, 1973 - Brian Lavery, Maritime Scotland, B. T. Batsford Ltd., 2001


text: Cybersquatting Cybersquatting på Internett vil si å registrere, omsette eller bruke et domenenavn i den hensikt å profittere på goodwill tilknyttet et varemerke som tilhører en annen. Cybersquatteren tilbyr deretter domenet til personen eller selskapet som eier varemerket til en oppblåst pris. Uttrykket stammer fra det engelske ordet «squatting», som betyr å okkupere uten tillatelse et forlatt eller ubrukt område eller bygning som eies av en annen, som for eksempel husokkupasjon. Cybersquatting er imidlertid litt forskjellig, i og med at de «okkuperte» domenenavnene (som regel, men ikke alltid) blir betalt for av cybersquatteren gjennom registreringsprosessen. Cybersquattere forlanger vanligvis priser som er betydelig høyere enn hva de selv betalte for domenenavnet. Noen cybersquattere legger ut nedsettende kommentarer om personen eller selskapet domenet er ment å representere, i et forsøk på å «oppmuntre» vedkommende person eller selskap til å kjøpe domenenavnet fra dem. Andre legger ut betalte lenker via Google og andre annonseringsnettverk til det (legitime) nettstedet brukeren mest sannsynlig ønsker, for på den måten å få avkastning på squattingen. Som tilfellet er med mange andre kontroversielle emner, så er det de som hevder at grenselinjen mot cybersquatting er vanskelig å trekke, og at praksisen er i samsvar med en kapitalistisk etikk og et fritt marked. Cybersquatting er et av de mest løselig anvendte begrepene innen immaterialretten vedrørende domenenavn, og det blir ofte feilaktig brukt om kjøp og salg av generiske domenenavn, så som eksempel.com.


text: Hei HUnden min har fått en lett hudbetennelse... Har en liten hårdløs flekk med rød hud... Fikk en salve jeg skulle kline på i 14 dager... Fant enda en flekk i går, ser helt lik ut... Burde gå bra å ta på salven der også? Dyrlegen sa at salven var betennelsesdrepende og roet ned huden........ (Besvart 07.11.2006) Hei! Du bør ringe veterinæren din og drøfte dette fordi det er utvikler seg og blir mer omfattende! Hilsen fra veterinær Cecilie Strømstad AlternatiVet as Dyreklinikken for hund og katt www.alternativetdyreklinikk.no


text: Dimplex varmepumper brukes året rundt til oppvarming og varmtvannsberedning i stadig flere bygninger. Grunnen til dette er at miljøvennlige oppvarmingssystem med moderne varmepumpeteknikk tilhører fremtiden. Varmepumper er mye billigere i drift enn alle andre alternativer siden størsteparten av den energien de trenger utvinnes fra omgivelsene. I tillegg behøver de hverken olje eller gass for å holdes i drift. Som varmepumpeprodusent og systemleverandør fører vi et komplett sortiment av luft-til-vann-varmepumper, grunnvarmepumper og grunnvannsvarmepumper til oppvarming og varmtvannsberedning. Vi fører også varmepumper som kan brukes til kjøling om sommeren. Hvor mye du kan spare med en varmepumpe kan du finne ut ved å klikke her. Varmepumpen fungerer egentlig som et kjøleskap som trekker ut varmen fra det som lagres i det, for så å gi denne varmen tilbake til rommet på kjøleskapets bakside. Mer informasjon om hvordan varmepumper fungerer finner du her.


text: Av og til skjer det ting i livet som skyver alt annet til side. Møter, avtaler, jobb, dødlinjer, frister, fester, teaterforestillinger. Alt blir avbestilt, ombooket eller rett og slett glemt, fordi det er maktpåliggende å kaste seg rundt for å ta et fly nordover. - Slik begynte jeg en spalte for fem og et halvt år siden som het ”Døden er en del av livet” og som handlet om min egen fars død. Nå har det samme skjedd, bare at det er livet det står om. Det lille livet til den lille dattera vår. Vi har tilbrakt de to siste ukene på sykehus med henne. Vi har skjøvet alt annet til side og vært der omgitt av leger, sykepleiere og eksperter som forsøker å finne ut hva som er galt. I Norge blir man godt ivaretatt i slike situasjoner. Uten tanke på om man har helseforsikring eller noe blir man kalt inn umiddelbart til barneavdelingen og får plass. Det skal ikke koste oss noe, vi får mat på sykehuset og til og med parkeringen blir dekket. Velferdspermisjon får man også, er man vanlig arbeidstaker skal man ikke tape penger på å ha et sykt barn. Det er et fantastisk samfunn vi er en del av. De fremste eksperter og beste overleger vil se på henne. Alt vi skal gjøre er å gi henne mat, være tilstede, holde humøret oppe og ikke bekymre oss unødig. Noe som ikke alltid er så lett, situasjonen tatt i betraktning. Andre dagen på sykehuset ringer redaktøren min meg og forteller om en kjent forfatters død. Det går inn på meg selv om jeg ikke kjente ham godt. Kjente han bare litt, men visste godt om ham. En markant, ruvende skikkelse i det litterære feltet. Et liv som tok slutt altfor tidlig. Hvorfor? Når vi er en del av dette fantastiske samfunnet? Dette rike landet. Velferdsstaten. Jeg vet også noe om angst, om å tenke tanken på å gjøre det slutt, ikke orke mer. Se svart på alt. Selv om jeg er en del av dette fantastiske samfunnet. Selv om jeg og vi har det så godt her. Og jeg vet at det lille livet jeg nå kjemper for, hjelper meg å leve mitt eget liv. En forankring sterkere enn meg selv. Da pappa døde ble en klippe i livet mitt borte. Nå har jeg lagd et nytt slektsledd, lenken fortsetter. Jeg skal være hennes klippe. Døden, døden, hviskes det rundt oss. Mens vi kjemper for livet, livet. (Baksida av Klassekampen i dag 8. februar 2012)


text: Tippeligastart på FotballmuseetTirsdag 15.mars kl.19:00. Sportssjef i FFK Joacim Jonsson oppdaterer oss på det siste bare dager før seriestart i Ålesund.Alexander Ruud Tveter forteller om hvordan han har opplevd overgang fra Follo. Mange spår at Alexander kan bli en hit i årets Tippeliga. Vi Tipper utfallet av Tippeligasesong. Tabell og toppscorertips. Tippeligaquiz. Alle er hjertlig velkommen,ta gjerne med en venn eller to. Vennlig hilsen Dag Solheim Ansvarlig Fotballmuseet. Fotballmuseet | Ullevaal Stadion | Sognsveien 75J, 0855 Oslo | Tlf 23 00 83 07 | firstname.lastname@example.org


text: Han er god på nye løsninger. Hun innreder med farger og gamle møbler. Nina Velsand og Jon Haugsbakken har pusset opp lenge – og flere oppussingsår gjenstår for den gamle gardsbygningen. – Jeg har egentlig ikke tenkt over det før, men vi er nok begge to over gjennomsnittet glade i å pusse opp. Vi er nøye – det skal være bra, forteller Velsand. For et år siden flyttet hun og familien inn i barndomshjemmet hennes på garden Grini i Gran. På den tida har mye skjedd – de har langt fra flyttet rett inn. I den hvitmalte gangen har Pippi fått et sitat på tømmerveggen: «Det har jeg ikke gjort før ... så det kan jeg helt sikkert». Den delen av huset som er pusset opp, vitner om huseiere som er tilhengere av den rødhårede jentas innstilling. – Jon er så flink. For ham er ingenting umulig, så da jeg fant dette sitatet måtte jeg bare skrive det på veggen. Velsand forteller at hun og mannen har gjort det aller meste sjøl. Haugsbakken er elektriker av yrke, men kompetansen stopper ikke ved ledninger og kontakthull. Vegger er flyttet, panel revet av, vinduer byttet ut og skjevheter rettet opp i. Den gamle gardsbygningen fra 1750 hadde skjevheter på opptil 25 centimeter. – Vi har valgt å prioritere å få det rett i første etasje, så får det heller være litt skakt oppe, sier huseierfruen. Steinbenk og Ikea-kjøkken Huset avslører mange gamle tømmervegger, sjøl i ny drakt. Både gangen, stua og badet har kombinasjoner av gammel og ny vegg. En varm gråfarge går igjen i mange rom – ifølge interiørsjefen fordi de «fikk litt nok av hvitt». Før de tok fatt på barndomshjemmet hennes var de nemlig gjennom samme prosess med huset sitt Moen. Da de flyttet derfra til Grini, fikk livøret, som foreldrene hennes nå bor i, et løft. – Det har blitt noen hvite vegger, vedgår Velsand. Denne gangen har valget derfor falt på grått i kjøkken og spisestue. Det lar seg lett kombinere med hvitt, som spisestuemøblene, og svart som benkeplatene på kjøkkenet. Benkeplatene er for øvrig et kapittel for seg selv. Familien ønsket seg kjøkkenbenk i stein. Det endte med spesialimport fra Polen. Eller Litauen. De to huseierne blir ikke enige om opprinnelsen. Uansett: – Det kom noen karer derfra og tok mål. Ei uke seinere kom sju mann og la på plass noen hundre kilo med benkeplate. Da sparte vi masse penger, som vi kunne bruke på noe annet, forteller Velsand. De sparte pengene hindret dem likevel ikke i å velge et forholdsvis billig kjøkken fra Ikea. – Det femte ikeakjøkkenet vi tegner, sier Velsand, og mener de begynner å bli ganske gode på nettopp det. Med noen særegne finesser fra lokale håndverkere, som sukkerbitlister og søyler til kjøkkenøya, framstår det imidlertid ikke som noe typisk ikeakjøkken. Ikeahjem er nemlig ikke hva paret ønsket seg. – Jeg har vært inne i noen sånne, sier Velsand, og ansiktsuttrykket røper hva hun synes om akkurat dem. Gamle ting med historie Den delen av huset som har fått en oppstramming, framstår som nokså trendy. Interiørsjefen nekter imidlertid for å være spesielt opptatt av trender. – Jeg synes det er fint med en rød tråd, men vil ikke si at det er noen spesiell trend eller stil her. Jeg leser interiørblader, og synes det er morsomt å pusle rundt og flytte på ting. I spisestua står en gammel rokk i hjørnet. To gulfalmede fløyelsbamser har pensjonert seg fra leketøytilværelsen, og fått plass i den brede vindusposten. I den andre enden av rommet står en disk med ei lang historie. – Denne fikk vi av svigerfar, som er baker. Den er fra 1890, og fungerte som disk i Ringdahls bakeri i Gran. Tingene betyr mer for oss når de har en historie, sier Velsand. Huset har plass til store, gamle ting. Huseierne er opptatt av at tingene skal passe inn. Det å ta vare på det gamle er krevende. Soveromsdøra ble kjøpt på Finn, den var helt perfekt. Bortsett fra de fem lagene med maling, som tok motet fra dørkjøperen. Hun så ikke enden på skrapinga. Far Velsand tok over, og den brede døra setter nå sitt sjarmerende preg på andreetasjen. Kombinasjonen nytt og gammelt kan være utfordrende. Nina Velsand er ikke redd for å prøve noe nytt. – Det er viktig å ha noen gode ideer, og ikke minst å tørre å prøve. Jeg snapper opp tips her og der, og blander sammen det jeg synes er fint. Men det skal være et brukshjem, ikke et pyntehus. Snaaart ferdig... Neste prosjekt for familien foregår ute. De skal isolere og kle opp igjen ytterveggene. I tillegg gjenstår oppussing av kvadratmeter tilsvarende en stor toroms. Stuer og saler på rad og rekke venter på et løft. Hun regner med at de har tre år til foran seg før det står ferdig. Lettvinte løsninger slipper ikke engang inn på gardstunet. – Både Jon og jeg sier til hverandre at «detta er mer enn bra nok». Men så veit vi begge to at vi ikke er fornøyde. Det handler om egen sjølfølelse. Vi har lyst til å kunne sette oss ned, se oss rundt og si «dette har vi gjort sjøl, og det ble bra».


text: Av Einar Sørensen ||Kunstneren og hustru på Solevannet | Hans foreldre var lektor Søren Holm og Gudrun Western. Etter studier på Statens Håndverks- og Kunstindustriskole i årene 1935-38 gikk han på Kunstakademiet fra 1937 under Per Krohg, Jean Heiberg og Georg Jacobsen. Han rakk så vidt å avslutte studiene før Kunstakademiet ble mindre stuerent å søke seg til. I 1940 giftet han seg med Turid Foss. Inspirert av læreren Georg Jacobsens strikte geometriske komposisjonsprinsipper arbeidet han fra begynnelsen av med å bygge komposisjoner etter utmålte hjelpekonstruksjoner og med skarpe fargefigurer. Etter hvert som denne lærdom tapte seg, gikk han mer i retning av lyriske naturskildringer. Holm debuterte med malerier i Bergen, Kristiansand og Skiens kunstforeninger i 1943 og stilte samme år ut i Kunstnerforbundet. I Drammens Kunstforening stilte han ut i 1945. Året etter deltok han for første gang på Høstutstillingen hvor han senere stilte ut nesten hvert år helt til siste gang i 1974, året han døde. Med Lorch Schives legat i 1959 og 1964 fortok han studiereiser til Nederland, Frankrike og Italia. ||Fra Sicilia 1963 | ||Høst, Sigdal 1941| ||Smien, fra Sigdal 1945| Gjennom hele etterkrigstiden utstilte han hyppig i kunstforeninger over hele landet, fra Haugesund i 1956, 1972, Bergen og Trondheim 1947, Hønefoss og Halden 1959 og Drammen igjen i 1964, for å nevne et lite utvalg. I Permanenten, Kunstnernes Hus i Oslo stilte han ut i 1961 og 1970, siste gang med 25 oljemalerier, tegninger, pasteller og akvareller. Det er ikke kjent eksakt når Kjell Lodberg Holm flyttet til Sigdal/ Eggedal, men han malte motiv derfra i 1941 og må ha flyttet dit rett etterpå. Maleren Robert Wik (s.d.) var også bosatt i Sigdal. Som bosatt maler med motiver fra naturen omkring videreførte han tradisjonene fra Christian Skredsvigs og Theodor Kittelsens dager, ikke bare i posisjonen som skildrer av bygda, men også ved i sin natur-lyriske gjengivelse av naturen i skiftende årstider, i vare vårstemninger og mer dramatisk høstlys. Familien bodde den siste tiden ved Solevannet. Lodberg Holms malerier er i en forenklet, ekspressiv naturalisme. Han går nær innpå motivene som rommer få, men vel avstemte detaljer. Utvilsomt solgte han bra gjennom kunstforeningene. Lodberg Holm døde i Eggedal i 1974. En minneutstilling over hans kunst ble avholdt i Kunstnernes Hus i 1979, i Sandefjord Kunstforening i 1980 og sist ved Sigdals Museum (Kunstnerdalen museum) i 1995. Litteratur: Norsk kunstnerleksikon, Oslo 1983, bd. 2, s. 248-249. Alsvik, Henning, Drammens Kunstforening 1867-1967, Drammen 1967, s. 249, 266.


text: Venstre Kristiansand foreslår at de regionale kompetansentrene skal støttes direkte over statsbudsjettet. Under Venstres landsmøte 13. til 15. april kommer lederen for Kristiansand Venstre til å foreslå at regionale kompetansesentre som SØRF, Tempo og Star får faste, statlige tilskudd til drift. - Utgangspunktet vårt er SØRF her på Sørlandet. Kompetansesenteret har betydd veldig mye for bransjen her: Det har knyttet folk sammen, bygget nettverk og gitt tydelige og positive effekter for artister fra regionen. Vi ønsker at de andre kompetansesentrene skal likebehandles med BRAK i Bergen, som per i dag er det eneste senteret som får støtte fra statsbudsjettet, sier forslagsstiller Jan Kenneth Stavenes, leder i Kristiansand Venstre. Han presiserer at forslaget gjelder for alle landets kompetansesentre for rytmisk musikk. Følg musikkdebatten: Ballade på Twitter "Effektiv investering" I forslaget fra Stavenes heter det at kompetansesentrene er "et viktig bindeledd mellom aktører i musikkbransjen, samt mellom musikkbransjen og andre instanser. En hovedmålsetting er en profesjonalisering av bransjen, slik at flere skal kunne skape seg et levebrød av å drive med musikk. Samtidig arbeider sentrene også mot den store bredden, for å sikre rekruttering, nyskaping og mangfold. (...) Venstre mener at statlig driftstilskudd til nevnte type kompetansesentre for rytmisk musikk er en god og effektiv investering for å utvikle næringspotensialet, kompetansen, nettverkene, infrastrukturen, nyskapingen og det musikalske mangfoldet på det rytmiske musikkfeltet i regionene. For å styrke og sikre videreføring av kompetansesentrenes viktige arbeid i hele landet, mener Venstre at sentrene må gis tilfredsstillende, forutsigbare og likedriftsvilkår". - Hvordan er stemningen for dette i Venstre sentralt? - Vi har loddet stemningen, og har stor tro på at vi skal få gjennomslag for dette på landsmøtet til helgen. Deretter begynner jobben for å få det inn i statsbudsjettet, sier Stavenes. Ingen grunn til forskjellsbehandling Daglig leder i SØRF, Kjetil Nordhus, er begeistret for forslaget. - Vi har jobbet for denne saken i flere år, uten egentlig å komme noen vei. Dette er første gang et politisk parti snakker konkret om driftssituasjonen til kompetansesentrene, og det synes vi er kjempepositivt. Det er en veldig viktig sak for mange rundt om i de norske byene, og det ville ført til et kjempeløft om det kom igjennom. BRAK i Bergen er kroneksempelet på hvor mye de relativt små midlene kan bety for en bransje og en næring - det er opplest og vedtatt at BRAK er en suksess, og det er ingen grunn til at regionene skal bli forskjellsbehandlet. Lokalpartiene som går inn for dette, vil jobbe for å få mer overføringer fra sentralt hold til sin region. Jeg ville likt å se det regionale partiet som ikke er for noe slikt. Les også: BRAK-suksessen Sliter veldig Leiv Aspén, daglig leder i Tempo i Trondheim, mener forslaget kan få mye å si. - BRAK brukte mye tid og krefter på å få plass på statsbudsjettet, og det har vært svært vanskelig for kompetansesenter nummer to å få støtte. Per i dag får vi prosjektstøtte. Det sliter veldig å hele tiden skulle jobbe halvår for halvår og aldri vite hva slags stilling eller driftsmidler man har i nærmeste fremtid. Samme mål BRAK i Bergen ble inkludert i statsbudsjettet i 2007. Nåværende leder for BRAK, Jørgen Skauge, sier fordelene var åpenbare med en gang. - Da BRAK først ble inkludert i statsbudsjettet betydde ikke det at budsjettrammene våre ble veldig endret, sånn med en gang. Forskjellen var at vi slapp å jakte på prosjektmidler hele tiden, og kunne bruke tiden vår direkte på dem vi jobber for, og vi kunne også tenke mer langsiktig. Skauge ser ingen grunner til at de andre kompetansentrene ikke skulle få samme støtten som BRAK gjør. - Vi jobber mot samme mål. I dag når vi møtes ser vi ofte at fellesprosjekter begrenses av at vi har så ulike rammevilkår. Om de andre kompetansesentrene også får samme støtte som oss, vil det gavne alle. Siste fra forsiden


text: Ragnhild S 26.09.02 - 19:36 Hei! En sjeldent ydmyk frk. Silkebækken spør med dette om litt hjelp til å fullføre spalten: Hvis vi var kjærestepar... Jeg har til hensikt å finne representanter for hele alfabetet, vi startet med Are Kalvø, deretter Bare Egil (B,) Christine Hauge og nå på søndag førstkommende Dennis Storhøi. Jeg trenger flere forslag til kjente fjes, jenter og gutter, slemme og snille som du synes burde dukke opp i programmet. Jeg sliter spesielt med bokstavene Z, Q og Æ, men det er forbausende lite kjente folk i landet vårt når du ikke har fått med deg realitysåper på en stund. Med unntak av Ungkaren selvfølgelig. Har du også synspunkter eller forslag på gjester til programmet ville jeg satt veldig pris på det også. En gjest bør holde på med noe interessant eller ha spennende og gjennomførbare planer, hun/han trenger ikke å være et kjent fjes. Ellers setter jeg fortsatt pris på oppfinnsomme ord på det kvinnelige kjønnsorgan, vi har funnet tretti til nå. Kom igjen og tusen takk! Ragnhild PoisonRatt 05.10.02 - 12:46 morsomt på blue garden på torsdag eller hva? :) kvinnelig kjønnsorgan: spilledåse / dåse er vel allerede nevnt? Espen echbo, erik thorstdvedt (hehe), euroboy, fredrik hauge, finn bjelke, fff.. eh.. hmm.. gordon (dj-kompis av tommy Tee) (forsåvidt også et tog) harald are lund, harald eia, håkon magnus, howard sylte, hank VH idar lind, janne sarinen, jermund (i Gåte) knut nærum, karl petter løken, kim jung lasse ottesen, lalala.. magne furu, morten hark, mini jackob, skal prøve å husk å høre på i morra Totland OJ 06.10.02 - 20:15 Cato Zahl-Pedersen er mogleg, dersom du kann bruka etternamn. Eg trur han skriv namnet med Z. Ragnhild S 21.10.02 - 15:44 Jeg har, som vanlig drøyd med å svare slik at det ikke skal skinne igjennom at det er jeg som er oftest på sida mi. Tusen takk for fine forslag. Espen Echbo var veldig sjenert og glad for å slippe. Egil Olsen fra Uncles Institution var utrolig bra og akkurat nå forsøker jeg å ringe Fredrik Wilbourne, noe sånn. Ragnhild Dette er en enkel versjon av vårt hovedinnhold. For å se fullversjon med mer informasjon, formatering og bilder, vennligst klikk her .


text: Klar for å søke? Oslo by steinerskole er åpen for alle som fyller opptakskravene. Du trenger slett ikke bo i Oslo, vi tar imot elever fra hele landet. Alle elever i 10. klasse kan søke inntak til Vg 1. Du kan også søke overflytting fra den videregående skolen du går på nå. Da skjer inntaket på grunnlag av vitnemålet ditt fra 10. klasse. For inntak til musikklinjen gjelder både vitnemål og opptaksprøve. Søknadsfristen er 1. mars Vi har informasjons- og intervjuhelg 5. og 6. april. Første inntak er 13. mai, andre 26. juni, og det tredje er i august. Søknadsskjema finner du her


text: Annonseres «Half-Life 3» i dag? Alle veier leder mot Black Mesa akkurat nå. (PressFire.no): «Half-Life 3» kan meget vel være den mest etterlengtede spillutgivelsen av dem alle. Begge forgjengerne er legendariske i sin rett, og står igjen som noen av de mest hyllede skytespillene i historien. Derfor er det også grunn til å sperre opp øynene når den sagnomsuste avsløringen av det tredje spillet i serien kan finne sted på spillmessa Gamescom i dag. Ifølge en oversikt på messas offisielle hjemmeside skal Valve nemlig ha med «Half-Life 3» i bagasjen over til Tyskland. Og ledetrådene slutter ikke der. Høyt hemmelighold Forrige tirsdag annonserte den australske avdelingen av Game Informer, verdens største spillblad, at de for første gang må droppe å gi leserne en forhåndstitt på neste omslag. Grunnen skulle være at det deler motiv med et topphemmelig produkt som avsløres klokken fire den 14. august - som er når EAs Gamescom-pressekonferanse braker løs i dag. I dag begynte Valve samtidig informasjonsdryppene om en kommende gigantoppdatering av spillsentralen Steam, som blant annet skal gi hvert spill en egen minisentral. Er dette oppvarming til lanseringen av det svært omtalte skytespillet? Mange spor Sporene etter «Half-Life 3» har lenge vært tydelige. Tidligere denne måneden ble det blant annet funnet spor etter en ny versjon av Valves Source-motor. Enda litt tidligere i sommer ble det også lekket en rekke konseptskisser som kunne settes i sammenheng med storutgivelsen. Om man virkelig skal se mellom fingrene, kan det kanskje hentes noe ut av bildene av tskjorta med en angivelig «Half-Life 3»-logo også. Da vi møtte Valve-stifteren Gabe Newell på E3-messa i sommer, benyttet vi blant annet anledningen til å spørre ham om «Half-Life 3». Det bittelille videointervjuet ser du under. PS. Det er selvsagt fullstendig mulig at det beryktede spillet ikke avdukes i kveld. Vi tar forbehold om at både Gamescom-siden og Game Informer-uttalelsen kan inneholde ubekreftet eller feilaktig informasjon.


text: Vi gjøre oppmerksom på at siste.no regelmessig blir innsamlet og lagret av Nasjonalbiblioteket (pliktavleveringsloven). Siste.no vil bli gjort tilgjengelig som kildemateriale for forskning og dokumentasjon. Innholdet i utskriften er vernet etter åndsverklovens regler. Utskriften er kun til privat bruk og kan ikke benyttes på annen måte. Kopiering eller spredning av innholdet krever avtale med rettighetshaver eller Kopinor.


text: torsdag 2. august 2012 Sommergleder! Brachyscome iberidifolia (Blåstråle) En eller annen gang, på en passende dag, - i løpet av mars eller april, finner man frem en pose med ørsmå frø. Frøene sås i lett og finsiktet jord. Siden følger man spent med, - i løpet av den følgende uken. Man blir glad over synet av de første spirene! Ganske kort etter dette, prikler man. Deler spirene og planter dem over i større potter, - og i god jord eller torv. Én etter én... Og med det starter vokseprosessen for fullt. Man vanner og gjødsler, - med stor omtanke og forventning. Man kan se hvordan plantene strekker seg etter lyset. Dag for dag. Likevel må man skynde seg langsomt... Man kikker innom drivhuset, både titt og ofte. Etter noen måneder, rundt tre vanligvis, er plantene store nok til at man kan plante dem ut. Mange frodige småplanter, - i knopp. Enda en måned senere, bugner det av blomster. Man kan glede seg over synet av blomster i hopetall. Som her. I ulike lilla fargetoner. Alle fargene kompletterer hverandre... I et nydelig samspill! Og da kan man være rundhåndet. Virkelig! Ved å plukke inn frodige buketter, og å glede seg over det vakre synet, - og den søte og sarte duften, ikke minst. ♥


text: Om du velger å ta vedkommende med på en biltur så må du først finne ut om hun blir bil-syk, om du kjøper to billetter til New York så er det greit å vite om hun tør å fly. Uansett hva du finner på så er det selve overraskelsen som er helt avgjørende. - Kvinner elsker nemlig å få spontane gaver, eller bli hentet på jobb fordi du har funnet på noe som du ønsker å ta henne med på. Her er det selvsagt opp til hver enkel beiler å være kreativ. - En kvinne kan være krevende å glede, men å overraske henne kan være veien å gå for å finne hennes hjerte. Da er det viktig at du kjenner henne litt først. Det blir kleint om du ber familien hennes på middag, da hun kanskje ikke kan fordra noen av dem. Diamanter, gull og glitter kan være i dyreste laget for enhver som ønsker å glede en potensiell partner. En gave må ikke koste skjorta, du kan si det med blomster, med selvkomponerte ord eller en reise for to der begge blir forelsket. Foto: Copyright fotograf Morten Pettersen Da er det lite smart å velge en sjøreise om hun blir grønn i tryne så snart hun ser en båt. Velg heller da en biltur på fjellet til et bedre hotell med spa og rolig omgivelser for bare dere to. Kjærligheten kommer ikke av seg selv, man må prøve hardt og være villig til å fire krav for å lykkes. Ingen kommer å ringer på døra de og spør om du trenger en kjæreste. Du må selv oppsøke de miljøer og de plassene det er muligheter for å finne en livsledsager. Lykkes du kan livet ditt bli totalt forandret over natten, og det er verdt det. Selv fant jeg min elskede på Internett, og livet fikk med et en helt ny mening og en ny tidsregning fra den dagen. Du trenger ikke å være alene, det er en der ute for deg også. Helt sikkert. Du må bare ikke gi opp. Det er best å være to. Lykke til! Vargas


text: Dette er eit serum for Kombinert/uren hud. Du får den i normal og i sensitiv formula – Jeg har den i sensitiv formula, som jeg kjøpte ved en feil, men den funker den også ! I starten da jeg brukte denne ble huden verre, jeg fikk masse urenheter. Men dette er normalt når man bruker denne. Fordi alle urenheter kommer opp fra underflaten og vil ut/vekk! Men etter en periode med bruk av denne var alt av urenheter vekke. Huden har nå en fantastisk glød og gamle kvisearr begynner å lysne/forsvinne. Jeg er strålende fornøyd med dette serumet og kan med handen på hjerte anbefale denne til alle som sliter med uren hud. Huden min har blitt fri fra urenheter, den ser ikke så ujevn ut (arr /discoloration). Continuous Renewal Serum inneholder Glykolsyre, derfor er dette eit serum du bør droppe dersom du skal sole deg. Når det blir sommer og du er den personen som soler seg eller er mye ute i solen så dropp dette de ukene du er mye ute. Glykolsyre har en blekende effekt, så har du arr eller discoloration kan dette serumet bleke det, altså redusere synligheten. Påføring: Man tar 3 dråper på fingertuppene og klapper det inn i huden i ansiktet. Jeg kjente litt stikking de første gangene jeg brukte dette produktet, men det forsvinner med tiden. Etter du har påført serumet påfører du dag-/nattkremen din. Noe annet jeg har merket etter jeg begynta å bruke dette serumet er at når jeg har flytende foundation har den ofte flasset eller sitt litt kakete ut mellom brynene og på nasetippen, selv om jeg scrubber (med MD Formulations Face & Body Scrub) så ser det kakete ut. Men etter jeg begynta med dette serumet så har dette problemet forsvunnet! Enten er det dette serumet eller fuktighetskremen fra Matis som jeg bruker sammen med dette serumet. Dei 2 produktene sammen har funket som bare det på min hud. Så jeg er veldig fornøyd med dette serumet og anbefaler det virkelig med folk som har samme problemene/hudtype! Karakter: 6 av 6


text: ... skrive det ned før jeg glemmer det! Jeg har notatbøker overalt i huset, der jeg rabler ned alle mine "gode" ideer. Derfor ble jeg ekstra glad da jeg så at Franz hadde bestilt flere notatbøker fra Tine K. Jeg elsker både den med stjerner og den med harlekinmønster, og heldigvis trenger jeg ikke å velge hvilken, for jeg trenger jo virkelig begge... ikke sant?


text: ME-syke, og andre som ikke orker så mye støy og inntrykk, har også behov for å gå ut av og til. Det å kunne møte gode venner på en kafé, kan gi en humørstigning som sitter i kropp og sinn lenge etterpå. I hvert fall er det det man håper på. Problemet med å gå på kafeer (og andre utesteder), er at det svært ofte er mye støy på slike steder. Det som skulle være en hyggelig opplevelse, kan ende opp med å bli det som tipper formkurven over og gjør deg sengeliggende i dagevis etterpå. Det er et par vesentlige punkter som avgjør om et utested er egnet for ‘sarte sjeler’. Støy og skarpt lys står høyt på lista over det vi helst ikke vil ha så mye av. Det er flere av oss som har et ønske om å finne fram til de rolige oasene som forhåpentligvis finnes. En kafé der det er rolig og behagelig stemning, mykt lys og helst litt oppdelt så man ikke sitter i et stort rom der alle lyder høres overalt. Et slikt eksempel er Clodion Art Café på Frogner. Velger man å stavre seg ned trappen, finner man et rolig kjellerlokale med peis, der det nesten aldri sitter noen på formiddagene. Men, det må da finnes flere slike “myke kafeer” i Oslo? Jeg håper på mange tips fra dere som leser. Kjenner du til en perle av et sted, så blir jeg veldig glad for tips. Håpet er å kunne samle en liste over rolige steder, som forhåpentligvis også kan være til hjelp for flere. Når vi først er i gang er det jo greit å lage oversikt over slike steder ellers i landet også, så jeg tar gjerne imot tips om oaser i alle byer.


text: Bra beliggenhet, men du trenger å gå inne i de små gatene for å få tak i, jeg kan ikke føle seg trygt gå om natten for der er noen fulle folk rundt, men dette hotellet er svært nær myeongdong handlegater og det finnes også en rekke fine restauranter rundt. - Også kjent som: - Biz Myeong Dong Seoul - Biz Myeong Dong Hotel - Alternativer for reservasjon: - TripAdvisor er stolt av å være partner med Agoda, Expedia, Olotels, Priceline, Venere, Hotels.com, Tingo og HotelsClick slik at du trygt kan bestille fra Hotel Biz Myeong-dong. Vi hjelper millioner av reisende hver måned med å finne det perfekte hotellet for både ferie- og forretningsreiser, med de beste rabattene og spesialtilbudene.


text: Eazy-E Eric Lynn Wright (født 7. september 1963 i Compton, Los Angeles, død, 26. mars 1995), bedre kjent som Eazy-E , var en amerikansk rapper. Han var med i rap-gruppen N.W.A. og ga samtidig ut en rekke solo-album. Eaze-E døde i 1995 av HIV. Eazy var grunnlegger av rap-gruppen N.W.A. Tidligere solgte han dop,[trenger referanse] og startet å vise interesse for musikk. Han fikk med seg Dr.Dre, Ice Cube, Mc Ren, Dj Yella og Arabian Prince, og sammen startet de N.W.A. Hans debut var singelen Boyz'n The Hood.


text: CC er en flopp, gå tilbake til handlelisten din. Det er ingenting å se her. — Creative Commons er etter min vurdering en flopp, i den forstand at den i veldig liten grad er etterspurt av våre medlemmer. Det er ikke der deres hovedfokus er nå. Fokus ligger på å få betalt for bruk, blant annet for fildeling, ikke ytterligere å legge til rette for muligheter for gratis bruk Det du leser her er ordene til Irina Eidsvold Tøien, juridisk sjef i TONO, i følge Martin Bekkelund. At en dinosaur i TONO anser CC som en flopp er ingen overraskelse. Men jeg synes spørsmålet som følger er rettmessig: hvorfor er CC IKKE en flopp? Som blogger og hobbyfotograf kan jeg lisensiere greiene min i CC på bloggen og på flickr. Flickr er et av få nettsteder som har CC-lisenser bygget inn i systemet. Og hvorfor? Caterina Fake (misstenkelig etternavn), som var med å stifte flickr sitter i CC-styret. Dette resulterer i at jeg med ujevne mellomrom blir kontaktet av folk som vil bruke bildene mine, ut over lisensen. De fleste som låner bilder slik spør sannsynligvis aldri. Jeg liker CC, for det lar meg selv bestemme hva andre kan (lovlig) gjøre med mine greier, men det har ingen imperativ makt og styrke slik som (c). Ikke mentalt i mitt hode i alle fall. Jeg er klar over at det har vært rettsaker der CC-lisensiert materiale har vært missbrukt, og CC-lisensen sådan har bevist sin styrke. CC forblir svakt før de får «kritisk masse». Har de det? Hvorfor har ikke flere store nettverk for deling av materiale under CC som valg? Dette er mer en ideologisk kampanje for å spre kunnskap om mulighetene til alternativer til (c), og i alt for liten grad en faktisk tilretteleggelse for å CC-lisensiere. CC er utarbeidet av jurister, som gjør ting litt vanskeligere enn strengt talt nødvendig. Det er, i motsetning til mange andre frie lisensieringsordninger, initiert av byråkrater, ikke «den skapende part», altså de som lager opphavsverk. Dette missliker jeg sterkt. Det er et plaster på såret at de har klart å bygge opp organisasjonen sin på en bedre måte enn hva nerdene eller musikerne eller fotografene eller filmskaperne osv muligens ville ha gjort. Det er lettere å akseptere GNU-manifestet, enn historien til CC. Og CC-historien er er vakker, men ikke like bedårende eventyr som GNU. Jeg får litt vondt i hodet av jurister. Finne materiale og lisensiere materiale, det er det det handler om.. Når jeg skal finne CC-lisensiert materiale (jeg bruker det når jeg lager presentasjoner), så er ikke det veldig enkelt. Da er det enten rett på flickr, eller via search.creativecommons.org. Her sliter CC med samme problem som «public domain» materiale. Når opphavsretten går ut på dato, hvordan finner vi da igjen materiale? librivox.org er et forbilledlig eksempel, men hvorfor har f.eks. ikke bibliotekene (bibliotekarer kan være kule folk) et tilsvarende prosjekt på landsbasis her i Norge? Det finnes mye kule greier det ute, men det er slett ikke enkelt å finne. Du kan få mange flere gratis bøker og lydbøker enn du tror, Librivox har jeg snakket om før. Vi mangler et fungerende system distribusjons-organisering for denne typen materiale. Det er ikke lett nok å finne materiale. Det krever kunnskap å lisensiere eget materiale. Det krever oppmerksomhet og overtalelse for å få med de store aktørene. CC er kanskje ingen flopp, men så langt heller ingen braksuksess. Det står på deg, DU må CC-lisensiere materialet ditt. Uten gode forbilder skjer det ingenting. Hvis CC ikke oppnår et eller annet mål for «kritisk masse», så har det liten hensikt, og dinosaurene i TONO får rett. Nå kan du gå å redigere om noen lisenser på noen av tingene dine. Du finner ut hvordan her. For å svare på spørsmålet: - trenger jeg din hjelp. Hvorfor er CC ikke en flopp? Det er vanskelig å komme unna en slik post uten å lisensiere den under CC, so here goes:


text: Nå som hysteriet rundt svineinfluensaen i Mexico har gitt seg: Fikk du ikke veldig lyst på meksikansk svinemat? Det er sølete, men godt – og helt ufarlig. Les mer Dette innlegget ble publisert og er arkivert under Det Beste - saker. Du kan følge med på responsen til innlegget med RSS 2.0-strømmen. Du kan legge igjen en tilbakemelding eller en tilbakesporing fra din egen side. Navn (required) Epost (vil ikke bli publisert) (obligatorisk) Nettside Det Beste Jeg Vet drives med kraft fra WordPress Innlegg (RSS) og kommentarer (RSS).


text: England i det 14. århundre. Pest og banditter herjer. Kirke og føydalherrer undertrykker folket. Den unge presten Nicholas er på flukt etter at en rasende ektemann som avslører kona og han i utukt, dør i det påfølgende slagsmålet. Fattig og nødt til å skjule sin identitet, får han slå seg sammen med noen omreisende artister. I en landsby der de skal opptre er en gutt nettopp myrdet, og politiet legger lettvint skylden på en døvstum jente som er ute av stand til å forsvare seg. Artistene, som får vite at dette morder ikke er det første engasjerer seg, og avslører at her finnes en seriemorder.


text: I løpet av dette kurset går vi igjennom prinsippene i Roede-metoden. Kurset går over tre uker med til sammen fire kursbrev fra kursleder. Du får på forhånd tilsendt vårt kursmateriell med matvaretabell, oppskrifter og annen nyttig informasjon. Du får også din egen side på nettet hvor du kan registrere hva du spiser og hvor mye du trener. Dessuten kan du følge din egen vektutvikling i kurver og tabeller. All kontakt til og fra kurslederen din kan leses fra denne siden. Hver uke, på en fast ukedag, rapporterer du siste ukes resultater til din kursleder. Har du spørsmål underveis, kan du når som helst sende en melding til din kursleder som vil gi deg et raskt svar. Gjennom rapportene får kursleder kunnskap om ditt kosthold og dine trimaktiviteter i uken som har gått. På denne måten får kurslederen en god oversikt over hvordan du jobber med kurset, og hva du trenger å arbeide med videre. I kursbrevet fra kursleder får du individuell oppfølging og veiledning i forhold til dine problemstillinger i tillegg til ukens tema – et motivasjonsbrev med nyttig informasjon. All korrespondanse behandles konfidensielt! Kvinner går i gjennomsnitt ned i underkant av en kilo per uke. Menn går ned noe mer. Totalt forventet vekttap på et Roede Ekspresskurs vil gjerne ligge rundt to til fire kilo. Egeninnsatsen er avgjørende, og aktivitetsnivå og hvor nøyaktig du følger kursopplegget vil virke inn på det resultatet du kan vente deg.