text: 30. desember er den 364. dagen i året og den 365. i skuddår. Det er én dag igjen av året. Navnedag David, Diana Historie 1880 – Transvaal blir republikk, og Paul Kruger blir president. 1897 – Natal annekterer Zululand. 1903 – 600 mennesker omkommer under brann på et teater i Chicago i USA. 1922 – Sovjetunionen blir dannet. 1944 – Kong Georg II av Hellas sier fra seg den greske tronen. 1947 – Kong Michael av Romania abdiserer. 1965 – Ferdinand Marcos blir filippinsk president. 1996 – Separatister i delstaten Assam i India i sprenger et passasjertog, 26 mennesker omkommer. 2000 – Det ubemannede romfartøyet Cassini-Huygens passerer Jupiter på vei mot Saturn. 2006 – Saddam Hussein blir hengt i militærfengslet Camp Cropper. Norsk historie 1977 – Reketråler «Emly» er på vei inn til Åkrehamn i tung sjø etter endt fiske ved Ferkingstadøyene da den grunnstøter og synker, trolig like utenfor innseilingen til Åkrehamn. Hele besetningen på fire omkommer. 1980 – Linebåten «Smenes» går ned utenfor Gjesvær i Finnmark. To omkommer. 2020 – Ti mennesker omkom i leirskredet i Gjerdrum som var et stort kvikkleireskred ved Ask i Gjerdrum. Over tusen mennesker ble evakuert. Fødsler Se flere som er født 30. desember i :Kategori:Fødsler 30. desember. 39 – Titus, romersk keiser (d. 81) 1782 – Jonas Anton Hielm, norsk jurist og politiker (d. 1848) 1819 – Theodor Fontane, tysk forfatter (d. 1898) 1831 – Edvard Schønberg, norsk lege og professor (d. 1905) 1846 – Henri Lachambre, fransk luftballongprodusent (d. 1904) 1865 – Rudyard Kipling, britisk forfatter (d. 1936) 1884 – Hideki Tojo, japansk statsminister (d. 1948) 1899 – Helge Ingstad, norsk oppdager (d. 2001) 1915 – Valter Nyström, svensk friidrettsutøver (d. 2011) 1923 – Sara Lidman, svensk forfatter (d. 2004) 1928 – Bo Diddley, amerikansk musiker (d. 2008) 1931 – Skeeter Davis, amerikansk musiker (d. 2004) 1934 – Del Shannon, amerikansk musiker (d. 1990) 1935 – Omar Bongo, gabonsk president (d. 2009) 1936 – Fredrik Skagen, norsk forfatter (d. 2017) 1937 – Gordon Banks, engelsk fotballspiller (d. 2019) 1942 – Michael Nesmith, amerikansk musiker (The Monkees) (d. 2021) 1943 – Jahn-Arill Skogholt, norsk forfatter (d. 2007) 1945 – Davy Jones, britisk musiker og skuespiller (d. 2012) 1946 – Marc Forné Molné, andorransk statsminister 1946 – Berti Vogts, tysk fotballspiller og trener 1946 – Patti Smith, amerikansk musiker 1947 – Jeff Lynne, britisk musiker 1950 – Bjarne Stroustrup, dansk dataprogrammerer 1953 – Diego Della Valle, italiensk forretningsmann 1954 – Solveig Torsvik, norsk politiker 1961 – Ben Johnson, canadisk idrettsutøver 1962 – Alessandra Mussolini, italiensk politiker og skuespiller 1965 – Essam Abd El Fatah, egyptisk fotballdommer 1968 – Fabrice Guy, fransk kombinertløper 1971 – Paras Shah, nepalsk kronprins 1973 – Jason Behr, amerikansk skuespiller 1974 – Khalilou Fadiga, senegalesisk fotballspiller 1974 – Johanna Sällström, svensk skuespiller (d. 2007) 1975 – Tiger Woods, amerikansk golfspiller 1979 – Boubacar Barry, ivoriansk fotballspiller 1981 – Ali al-Habsi, omansk fotballspiller 1981 – Aristide Zogbo, ivoriansk fotballspiller 1982 – Kristin Kreuk, kanadisk modell og skuespiller 1982 – Razak Pimpong, ghanesisk fotballspiller 1984 – LeBron James, amerikansk basketballspiller 1986 – Domenico Criscito, italiensk fotballspiller 1990 – Nathan Eccleston, engelsk fotballspiller 1995 – Kim Taehyung, koreansk sanger og danser, medlem av gruppen BTS Dødsfall Se flere som døde 30. desember i :Kategori:Dødsfall 30. desember. 1591 – Pave Innocent IX (f. 1519) 1828 – Waldemar Thrane, norsk komponist og fiolinist (f. 1790) 1896 – José Rizal, filippinsk frihetskjemper (f. 1861) 1897 – Marcus Jacob Monrad, norsk teolog og filosof (f. 1816) 1898 – Benjamin Bent, britisk-amerikansk kornettist (f. 1847) 1899 – Axel Danielsson, svensk politiker (f. 1863) 1906 – Josephine Butler, britisk feminist og forfatter (f. 1828) 1913 – Sofie av Nassau, norsk og svensk dronning (f. 1836) 1916 – Grigorij Rasputin, russisk munk (f. 1869) 1968 – Trygve Lie, FNs første generalsekretær (f. 1896) 1970 – Sonny Liston, amerikansk bokser (f. ca. 1932) 1988 – Jan Baalsrud, motstandsmann Ni liv)) 1989 – Gunn Vigdis Olsen-Hagen, norsk politiker (f. 1946) 2000 – Gunnar Alme, norsk scenograf og maler (f. 1924) 2006 – Saddam Hussein, irakisk president (f. 1937) 2007 – Laila Kaland, norsk politiker (f. 1939) 2007 – Bert Bolin, svensk meteorolog (f. 1925) 2009 – Peter Seiichi Shirayanagi, japansk katolsk kardinal (f. 1928) 2009 – Abdurrahman Wahid, indonesisk politiker og president (f. 1940) 2010 – Bobby Farrell, musiker fra Aruba (f. 1949) 2010 – Hans Kristian Hogsnes, norsk politiker (f. 1954) 2010 – Per Oscarsson, svensk skuespiller (f. 1927) 2011 – Kim Geun-tae, sørkoreansk politiker (f. 1947) Referanser Dager i desember


source: wikipedia

text: 31. desember er den 365. dagen i året og den 366. i skuddår. Dette er den siste dagen i året. Navnedag Sylfest, Sylvi, Sylvia Navnedagen er etter pave Sylvester I som døde denne dagen i år 335 Historie 1695 – En vindusskatt blir innført i England, noe som fører til at mange butikkeiere murer igjen vinduene sine for å slippe å betale. 1775 – Amerikanerne forsøker å erobre Québec by i slaget ved Québec, men blir beseiret av britene og må oppgi håpet om å få med seg Canada i den amerikanske uavhengighetskrigen. 1857 – Dronning Victoria velger Ottawa som hovedstad i Canada. 1868 – Kraftigste registrerte høytrykk: 1084 hPa i det nordlige Sentral-Sibir 1944 – Andre verdenskrig: Ungarn gikk til krig mot sin tidligere allierte, Tyskland. 1946 – Den amerikanske presidenten Harry Truman annonserer at den 2. verdenskrig offisielt er over. 1961 – Marshallplanen avsluttes etter at Europa har blitt tilført 12 milliarder USD. 1981 – Jerry Rawlings ledet for andre gang et militærkupp i Ghana, og ble innsatt som president. 1986 – Under en brann på et hotell i San Juan, Puerto Rico omkommer 97 mennesker. 1990 – Den russiske sjakkspilleren Garri Kasparov beholder tittelen etter at han slår landsmannen Anatolij Karpov i verdensmesterskapet i sjakk. 1991 – Oppløsningen av Sovjetunionen. Virksomheten ved alle offisielle sovjetiske institusjoner opphørte denne dagen ettersom individuelle republikker overtok den sentrale regjeringens rolle. 1999 – Boris Jeltsin går av som Russlands president. Vladimir Putin blir utnevnt til ny president. 1999 – Panama overtar formelt Panamakanalen fra amerikanske myndigheter. 2004 – Den 508 meter høye skyskraperen Taipei 101 blir offisielt åpnet i Taiwans hovedstad Taipei. 2004 – Oransjerevolusjonen: Ukrainas president Viktor Janukovytsj går av 2006 – Den irakiske presidenten Saddam Hussein ble gravlagt i sin fødeby Al-Awja. Norsk historie 1944 – Bombingen av Victoria terrasse: Victoria terrasse, Gestapos hovedkvarter i Oslo, bombes. 79 sivile omkommer 1991 – Nyttårsorkanen begynner sin herjing av nordvestlandet. Ingen blir drept. Men mange hus ble totalskadd. 2008 – Ekstremværet Yngve rammet Nordland. Fødsler Se flere som er født 31. desember i :Kategori:Fødsler 31. desember. 1378 – Pave Callixtus III (d. 1458) 1514 – Andreas Vesalius, belgisk lege (d. 1564) 1738 – Charles Cornwallis, britisk general (d. 1805) 1830 – Ismail Pasja, egyptisk khediv (d. 1895) 1869 – Henri Matisse, fransk maler (d. 1954) 1880 – George Marshall, amerikansk nobelprisvinner og utenriksminister (d. 1959) 1908 – Simon Wiesenthal, østerriksk anti-nazist og overlevende etter konsentrasjonsleirene under andre verdenskrig (d. 2005) 1915 – Olaf Knudson, norsk politiker (d. 1996) 1918 – Gunder Hägg, svensk friidrettsutøver (d. 2004) 1921 – Simon Brehm, svensk musiker (d. 1967) 1928 – Veijo Meri, finsk forfatter (d. 2015) 1928 – Amarillo Slim, amerikansk pokerspiller (d. 2012) 1930 – Frédéric Etsou-Nzabi-Bamungwabi, kongolesisk kardinal (d. 2007) 1930 – Odetta, amerikansk musiker (d. 2008) 1932 – Mildred Scheel, tysk fysiker og grunnlegger av Deutsche Krebshilfe (d. 1985) 1936 – Ivar Simastuen, norsk musiker (d. 2023) 1936 – Siw Malmkvist, svensk musiker 1936 – Odd Haakensveen, norsk grafiker (d. 2007) 1937 – Anthony Hopkins, britisk skuespiller 1937 – Avram Hershko, israelsk biolog og nobelprisvinner (kjemi) 1937 – Paul Spiegel, tysk journalist (d. 2006) 1938 – Atje Keulen-Deelstra, nederlandsk skøyteløper (d. 2013) 1941 – Alex Ferguson, skotsk fotballspiller og -manager 1943 – Ben Kingsley, britisk skuespiller 1943 – John Denver, amerikansk musiker (d. 1997) 1947 – Rita Lee, brasiliansk musiker (d. 2023) 1948 – Donna Summer, amerikansk sanger (d. 2012) 1956 – Pius Ncube, zimbabwisk katolsk erkebiskop 1956 – Ahmed Salah, djiboutisk friidrettsutøver 1956 – Paramanga Ernest Yonli, burkinsk statsminister og ambassadør 1960 – Steve Bruce, engelsk fotballspiller og trener 1966 – Bjørn Lynne, norsk komponist og musiker 1969 – Are Kalvø, norsk forfatter og satiriker 1970 – Vadim Sajutin, kasakhstansk/russisk skøyteløper 1972 – Grégory Coupet, fransk fotballspiller 1977 – Nelson Cruz, kappverdisk friidrettsutøver 1977 – Psy, Koreansk musiker 1979 – Bob Bryar, trommeslager i My Chemical Romance 1986 – Bakari Koné, ivoriansk fotballspiller 1987 – Seydou Doumbia, ivoriansk fotballspiller 1988 – Alfred Enoch, britisk skuespiller 1988 – Serge Konan Kouadio, ivoriansk fotballspiller 1988 – Tijan Jaiteh, gambisk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 31. desember i :Kategori:Dødsfall 31. desember. 192 – Commodus, romersk keiser (f. 161) 1384 – John Wyclif, engelsk teolog (f. ca. 1328) 1775 – Richard Montgomery, amerikansk general (f. 1736) 1877 – Gustave Courbet, fransk maler (f. 1819) 1891 – Domenico Agostini, italiensk katolsk kardinal (f. 1825) 1892 – Peter Reichensperger, tysk politiker (f. 1810) 1902 – Cándido López, argentinsk maler og soldat (f. 1840) 1907 – Torstein Reinholdtsen, norsk fisker (f. 1827) 1985 – Rick Nelson, amerikansk sanger (f. 1940) 1985 – Bjarne Sundfær, norsk ordfører (f. 1915) 1998 – Erling Norvik, norsk politiker (f. 1928) 2001 – Eileen Heckart, amerikansk skuespiller (f. 1919) 2009 – Cahal Brendan Daly, britisk katolsk kardinal (f. 1917) 2009 – Rashidi Kawawa, tanzaniansk statsminister (f. 1926) 2010 – Tove Maës, dansk skuespiller (f. 1921) 2022 – Benedikt XVI, pave 2005–2013 (f. 1927) Helligdager Nyttårsaften, sylvesteraften Dager i desember


text: 8. desember er den 342. dagen i året og den 343. i skuddår. Det er 23 dager igjen av året. Navnedag Marion, Morgan, Marlene Historie 1941 – Andre verdenskrig – USA erklærer krig mot Japan som følge av angrepet på Pearl Harbor dagen i forveien. 1965 – Det 2. Vatikankonsil avsluttes. 1976 – Den amerikanske gruppa The Eagles gir ut et av de mest solgte album noensinne, Hotel California. 1980 – Den britiske musikeren John Lennon (The Beatles) blir skutt og drept av Mark David Chapman, utenfor sitt hjem i New York. 1987 – INF-avtalen underskrives av USA og Sovjetunionen. 2021 – Angela Merkel gikk av etter 16 år som Tysklands forbundskansler. Olaf Scholz overtok med Olaf Scholz’ regjering. Norsk historie 1904 – Den første grammofoninnspillingen blir foretatt i Norge, idet Adolf Østbye og Carl Mathiesen spiller inn "Bal i Hallingdal" i musikkværelset på Grand Hotel i Kristiania på oppdrag av et britisk grammofonselskap. 1952 – Fraktefartøyet «Eira» med sildelast driver på land ved Skjervøy i Troms etter motorhavari. Besetningen reddes. 1970 – Regjeringen innfører prisstopp med øyeblikkelig virkning. Fødsler Se flere som er født 8. desember i :Kategori:Fødsler 8. desember. 65 f.Kr. – Horats, dikter (d. 8 f.Kr.) 1815 – Adolph von Menzel, tysk kunstner (d. 1905) 1817 – Christian Emil Krag-Juel-Vind-Frijs, dansk statsminister (d. 1896) 1831 – John Brett, britisk maler (d. 1902) 1832 – Bjørnstjerne Bjørnson, norsk forfatter og vinner av nobelprisen (d. 1910) 1865 – Jean Sibelius, finsk komponist (d. 1957) 1918 – Hans Børli, norsk lyriker og forfatter (d. 1989) 1918 – Carsten Byhring, norsk skuespiller (d. 1990) 1920 – Ivar Martinsen, norsk skøyteløper (d. 2018) 1922 – Lucian Freud, tysk maler (d. 2011) 1922 – Marius Eriksen, norsk alpinist og jagerflyger (d. 2009) 1924 – Lucio Colletti, australsk politiker og filosof (d. 2001) 1924 – Hans Haga, norsk bondelagsleder (d. 2008) 1925 – Sammy Davis jr., amerikansk skuespiller og sanger (d. 1990) 1926 – Joachim Fest, tysk historiker (d. 2006) 1930 – Maximilian Schell, østerriksk–sveitsisk skuespiller og regissør (d. 2014) 1932 – Eusébio Oscar Scheid, brasiliansk kardinal (d. 2021) 1937 – Arne Næss jr., norsk fjellklatrer og forretningsmann (d. 2004) 1938 – John Kufuor, president i Ghana 1943 – Jim Morrison, amerikansk sanger (The Doors) (d. 1971) 1950 – Ulf Ekman, svensk pastor 1951 – Knut Hjeltnes, norsk diskoskaster og kulestøter 1951 – Jan Eggum, norsk sanger og gitarist 1951 – Mick Lyons, engelsk fotballspiller 1953 – Kim Basinger, amerikansk skuespiller 1953 – Sam Kinison, amerikansk standupkomiker (d. 1992) 1956 – Andrius Kubilius, litauisk statsminister 1957 – Randi Hobøl, norsk billedkunstner og illustratør 1958 – Robert Mood, norsk offiser 1958 – Bird Thongchai McIntyre, thailandsk musiker 1960 – Inger Helene Nybråten, norsk langrennsløper 1961 – Ann Coulter, amerikansk forfatter 1962 – Steve Elkington, australsk golfspiller 1962 – Marty Friedman, amerikansk musiker 1963 – Éric Poulat, fransk fotballdommer 1963 – Brian McClair, skotsk fotballspiller og trener 1964 – Teri Hatcher, amerikansk skuespiller 1966 – Sinéad O'Connor, irsk sanger og låtskriver (d. 2023) 1976 – Dominic Monaghan, britisk skuespiller 1979 – Christian Wilhelmsson, svensk fotballspiller 1982 – Hamit Altıntop, tysk-tyrkisk fotballspiller (tvillingbror til Halil) 1982 – Halil Altıntop, tysk-tyrkisk fotballspiller (tvillingbror til Hamit) 1994 – Raheem Sterling, engelsk fotballspiller 1995 – Jordon Ibe, engelsk fotballspiller 1996 – Scott McTominay, engelsk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 8. desember i :Kategori:Dødsfall 8. desember. 1894 – Pafnutij Tsjebysjov, russisk matematiker (f. 1821) 1899 – Johan Christian Tandberg Castberg, norsk politiker (f. 1827) 1900 – Max Abraham, tysk forlegger (f. 1831) 1903 – Edvard Skari, norsk maler (f. 1837) 1903 – Herbert Spencer, britisk filosof (f. 1820) 1904 – Bolette Christine Pavels Larsen, norsk forfatter (f. 1847) 1907 – Kong Oscar II av Sverige og Norge (f. 1829) 1978 – Golda Meir, israelsk statsminister (f. 1898) 1980 – John Lennon, britisk musiker (The Beatles) (f. 1940) 1980 – Sverre Arvid Bergh, norsk musiker og komponist (f. 1915) 1994 – Antônio Carlos Jobim, brasiliansk musiker (f. 1927) 1997 – Laurean Rugambwa, tanzaniansk katolsk kardinal (f. 1912) 2004 – Dimebag Darrell, amerikansk musiker (f. 1966) 2005 – Leo Scheffczyk, tysk kardinal (f. 1920) 2008 – Hillary Waugh, amerikansk forfatter (f. 1920) 2019 – Jarad «Juice Wrld» Higgins, amerikansk rapper (f. 1998) Helligdager Den ubesmittede unnfangelse av jomfru Maria markeres i flere katolske land, helligdag i Spania, Portugal, Italia og Østerrike. 08. desember


text: 7. desember er den 341. dagen i året og den 342. i skuddår. Det er 24 dager igjen av året. Navnedag Hallfrid, Hallstein, Hallgeir. Historie 1936 – Det norske dampskipet DS «Gulnes» bombes i Sevilla i Spania. 1941 – Japanske fly angriper Pearl Harbor og bringer USA inn i 2. verdenskrig. 1949 – Den kinesiske borgerkrig: Kuomintang forlot Fastlands-Kina og flyttet Republikken Kina til Taiwan med hovedstad i Taipei. 1972 – Apollo 17, den siste bemannede ekspedisjonen til Månen, blir skutt opp. 1975 – Indonesia invaderer Øst-Timor. 1982 – I USA blir den første dødsstraffen vha. giftsprøyte utført. 1988 – Et jordskjelv i Armenia som måler 6,9 på Richters skala etterlater seg nesten 25 000 døde, 15 000 skadde og 400 000 hjemløse. 2001 – Taliban overgir den afghanske byen Kandahar, der bl.a. Talibans leder Mullah Muhammad Omar oppholdt seg. 2004 – Hamid Karzai tas i ed som den første demokratisk valgte president i Afghanistan. Norsk historie 1983 – Kystfiskebåten «Austhavet» grunnstøter utenfor Berlevåg i Finnmark. Tre omkommer. 2002 – En bybrann i Trondheim legger nesten et helt kvartal i Nordre gate i ruiner. Fødsler Se flere som er født 7. desember i :Kategori:Fødsler 7. desember. 1701 – Anders Celsius, svensk oppfinner, astronom (d. 1744) 1778 – Wilhelm Frimann Koren Christie, norsk eidsvollsmann (d. 1849) 1808 – Hugh McCulloch, amerikansk advokat og politiker (d. 1895) 1809 – Vilhelm Birkedal, dansk prest og salmedikter (d. 1892) 1813 – Christian Tønsberg, norsk forlegger (d. 1897) 1823 – Benjamin Feddersen, dansk forfatter (d. 1902) 1823 – Leopold Kronecker, tysk matematiker (d. 1891) 1839 – Redvers Henry Buller, britisk general (d. 1908) 1839 – Zeng Jize, kinesisk embetsmann og diplomat (d. 1890) 1843 – Peter Theodor Holst, norsk offiser, embetsmann og politiker (d. 1908) 1910 – Louis Prima, amerikansk sanger, skuespiller og trompetist (d. 1978) 1913 – Paul Gruda Koht, norsk diplomat (d. 2002) 1915 – Eli Wallach, amerikansk skuespiller (d. 2014) 1917 – Trolle Rhodin, svensk sirkusdirektør (d. 1997) 1921 – Arne Dørumsgaard, norsk komponist og gjendikter (d. 2006) 1927 – José Ivo Lorscheiter, brasiliansk katolsk biskop (d. 2007) 1928 – Noam Chomsky, amerikansk lingvist og politisk debattant 1931 – Nicolas Cheong Jin-suk, sørkoreansk kardinal (d. 2021) 1931 – Bjørg Lødøen, norsk maler og komponist (d. 2009) 1932 – Ellen Burstyn, amerikansk skuespiller 1934 – Frank Pais, cubansk politiker (d. 1957) 1945 – Marianne Heiberg, norsk forsker (d. 2004) 1946 – Kirsti Sparboe, norsk sanger og skuespiller 1947 – Mykola Azarov, ukrainsk statsminister 1947 – Arto Koivisto, finsk langrennsløper 1948 – Mads Vinding, dansk jazzmusiker 1949 – Tom Waits, amerikansk skuespiller, musiker og komponist 1956 – Larry Bird, amerikansk basketballspiller 1968 – Tom A. Haug, norsk skuespiller 1971 – Stine Varvin, norsk skuespiller 1972 – Hermann Maier, østerriksk alpinist 1973 – Karen Jo Fields, norsk–amerikansk musiker 1974 – Nicole Appleton, kanadisk musiker 1977 – Espen Baardsen, norsk–amerikansk fotballspiller 1977 – Dominic Howard, trommeslager i rock-bandet Muse 1977 – Luke Donald, britisk golfspiller 1978 – Shiri Appleby, amerikansk skuespiller 1979 – Mitja Brulc, slovensk fotballspiller 1980 – John Terry, engelsk fotballspiller 1980 – Clemens Fritz, tysk fotballspiller 1983 – Vida Anim, ghanesisk friidrettsutøver 1984 – Robert Kubica, polsk Formel 1-fører 1987 – Chris Crocker, amerikansk nettkjendis 1987 – Aaron Carter, amerikansk popmusiker (d. 2022) 1990 – Marte Olsbu Røiseland, norsk skiskytter 2003 – Prinsesse Catharina-Amalia av Nederland Dødsfall Se flere som døde 7. desember i :Kategori:Dødsfall 7. desember. 1254 – Pave Innocent IV (f. ca. 1180 / 90) 1894 – Ferdinand de Lesseps, fransk ingeniør (f. 1805) 1896 – Antonio Maceo, kubansk offiser (f. 1848) 1906 – Élie Ducommun, sveitsisk journalist, fredsaktivist og nobelprisvinner (f. 1833) 1943 – Per Imerslund, norsk forfatter, nasjonalsosialist og frontkjemper (f. 1912) 1815 – Michel Ney, fransk marskalk (f. 1769) 1986 – Per Amdam, norsk litteraturhistoriker (f. 1921) 1993 – Félix Houphouët-Boigny, ivoriansk president (f. 1905) 1996 – Rolf Hovden, norsk sportsjournalist (f. 1947) 1997 – Billy Bremner, skotsk fotballspiller (f. 1942) 1997 – Carlos Oviedo Cavada, chilensk kardinal (f. 1927) 2010 – Elizabeth Edwards, amerikansk advokat (f. 1949) 2011 – Harry Morgan, amerikansk skuespiller (f. 1915) 2019 – Grete Roede, norsk forretningsdrivende (f. 1939) Merkedager FNs internasjonale dag for sivil luftfart Referanser 07. desember


text: 4. desember er den 338. dagen i året og den 339. i skuddår. Det er 27 dager igjen av året. Navnedag Barbara, Barbro Navnedagen er etter den gamle barbromesse, minnedag for Barbara fra Nikomedia død ca. år 300. Hun ble stengt inne i et tårn av faren, og ble martyr, samme dag ble faren drept av lyn, hun er blitt skytshelgen for gruvefolk og artilleri, og mot feber. På de gamle primstaver avmerket med et tårn. Historie 1676 – Slaget ved Lund under Gyldenløvefeiden. 1964 – The Beatles gir ut albumet Beatles for Sale. 1872 – Det amerikanske skipet «Mary Celeste» blir funnet forlatt av det britiske skipet «Dei Gratia». 1945 – Det amerikanske senatet godkjenner USAs medlemskap i FN (som ble opprettet 24. oktober 1945). 1971 – En bombe går av i en pub i Belfast, 15 mennesker blir drept og minst 17 såret. 1992 – President George H.W. Bush sender 28 000 soldater til Somalia. Norsk historie 1948 – 15 omkommer i gruveulykken i Kongsfjorden på Svalbard som senere fører til Kings Bay-saken. 1955 – En hummerbåt går ned ved Håsteinene utenfor Stavanger. En omkommer. 1974 – Isbjørn totalfredes. Fødsler Se flere som er født 4. desember i :Kategori:Fødsler 4. desember. 34 – Aulus Persius Flaccus, romersk poet og satiriker (d. 62) 1795 – Thomas Carlyle, britisk forfatter og historiker (d. 1881) 1809 – Rasmus Rolfsen Arnet, norsk prest og politiker (d. 1894) 1838 – Hanna Mathilda Winge, svensk kunstner (d. 1896) 1875 – Rainer Maria Rilke, tysk dikter (d. 1926) 1892 – Francisco Franco, spansk offiser og politiker (d. 1975) 1904 – Albert Norden, østtysk kommunist, (d. 1982) 1914 – George Swindin, engelsk fotballspiller og trener (d. 2005) 1917 – Anne Bowes-Lyon, dansk prinsesse (d. 1980) 1922 – Gérard Philipe, fransk skuespiller (d. 1959) 1935 – Reidar Bakke, norsk redaktør 1939 – Oskar Stein Bjørlykke, norsk forfatter 1940 – Freddy Cannon, amerikansk musiker 1941 – Giovanni Tonucci, italiensk katolsk erkebiskop 1944 – Ernst Wroldsen, norsk politiker (d. 2023) 1950 – Bjørn Kjellemyr, norsk jazzmusiker 1958 – Maria Thommessen, norsk TV-personlighet (d. 2006) 1959 – Christa Luding-Rothenburger, tysk skøyteløper 1960 – Tania Kjeldset, norsk forfatter og illustratør 1963 – Serhij Bubka, ukrainsk idrettsutøver (stavsprang) 1964 – Lars Bremnes, norsk musiker og låtskriver 1964 – Marisa Tomei, amerikansk skuespiller 1969 – JAY Z (Shawn Carter), amerikansk rapper 1971 – Christian Greger Strøm, norsk skuespiller 1973 – Tyra Banks, amerikansk modell 1974 – Manuela Henkel, tysk langrennsløper 1976 – Kristina Groves, canadisk skøyteløper 1978 – Lars Bystøl, norsk skihopper 1985 – Linni Meister, norsk glamourmodell Dødsfall Se flere som døde 4. desember i :Kategori:Dødsfall 4. desember. 771 – Karloman, frankernes konge (f. 751) 1334 – Pave Johannes XXII (f. 1249) 1576 – Rheticus, matematiker (f. 1514) 1890 – Kong Willem III av Nederland (f. 1817) 1893 – Heinrich Göbel, tysk oppfinner (f. 1818) 1899 – Leopold Ullstein, tysk industrimann og forlegger (f. 1826) 1935 – Johan Halvorsen, norsk komponist (f. 1864) 1975 – Hannah Arendt, tysk filosof (f. 1906) 1976 – Tommy Bolin, britisk gitarist (Deep Purple) (f. 1951) 1976 – Benjamin Britten, britisk komponist og dirigent (f. 1913) 1980 – Francisco de Sá Carneiro, Portugals statsminister (f. 1934) 1993 – Frank Zappa, amerikansk musiker og komponist (f. 1940) 1998 – Egil Johansen, svensk–norsk jazzmusiker (f. 1934) 2004 – Øystein Rottem, norsk forfatter og litteraturkritiker (f. 1946) 2009 – Matthew Luo Duxi, kinesisk katolsk biskop (f. 1919) 2009 – Eddie Fatu, samoansk fribryter (f. 1973) 2009 – Vjatsjeslav Tikhonov, sovjetisk/russisk skuespiller (f. 1928) 2011 – Matti Yrjänä Joensuu, finsk forfatter (f. 1948) 2011 – Sócrates, brasiliansk fotballspiller (f. 1954) Helligdager 4. desember feires barbromesse. Det var på denne dagen at spinningen til jul skulle starte. 04. desember


text: 3. desember er den 337. dagen i året og den 338. i skuddår. Det er 28 dager igjen av året. Navnedag Svein, Sveinung Historie 1890 – Sandnes Turnforening blir grunnlagt. 1967 – En gruppe leger ledet av Christiaan Barnard foretar den første hjertetransplantasjonen på et menneske. 1971 – Pakistanske fly angriper minst 4 indiske flyplasser. 1973 – Pioneer 10 overfører de første bildene av Jupiter til jorda. 1984 – Bhopal-katastrofen: Gassutslipp fra en amerikanskeid fabrikk i Bhopal i India dreper 7000 mennesker. 1989 – Det første toppmøte på Malta mellom Sovjetunionens president Mikhail Gorbatsjov og den amerikanske presidenten George Bush ender med enighet om troppereduksjoner i Europa. 1992 – To bomber går av i sentrum av Manchester og sårer 65 mennesker. 1997 – Ottawa-avtalen mot produksjon og bruk av landminer. 2011 – Sarah Hendrickson fra USA vinner det første verdenscuprennet for kvinner i skihopping i Lysgårdsbakkene på Lillehammer. 2015 – Folkeavstemningen om rettsforbeholdet overfor Den europeiske union (EU) ble avholdt i Danmark. Norsk historie 1904 – Avisa Gula Tidend kommer ut med sin første utgave. 1943 – Den svenske regjeringen gir tillatelse til at norske militære kan trene og utruste 8000 reservepoliti-soldater og 1500 rikspoliti på svensk jord. Fødsler Se flere som er født 3. desember i :Kategori:Fødsler 3. desember. 1684 – Ludvig Holberg, norsk-dansk historiker og forfatter født 3. desember i henhold til den julianske kalenderen (d. 1754) 1821 – Francisco Javier de Jesús, kubansk president (d. 1903) 1825 – Jónatan Þorláksson, islandsk bonde og forfatter (d. 1906) 1830 – Frederic Leighton, britisk maler og billedhugger (d. 1896) 1830 – Francisco Menéndez, salvadoransk general og president (d. 1890) 1845 – Per Ollén, svensk avisredaktør (d. 1904) 1857 – Joseph Conrad, polsk-britisk forfatter (d. 1924) 1919 – George Curtis, engelsk fotballspiller og trener (d. 2004) 1922 – Sven Nykvist, svensk filmfotograf (d. 2006) 1923 – Paul Shan Kuo-hsi, kinesisk kardinal (d. 2012) 1924 – John Backus, amerikansk informatiker (d. 2007) 1927 – Hermund Eian, norsk politiker (d. 1983) 1928 – Karin Bang, norsk forfatter (d. 2017) 1930 – Jean-Luc Godard, fransk–sveitsisk regissør (d. 2022) 1937 – Bobby Allison, amerikansk NASCAR–fører 1937 – Magne Myhren, norsk folkemusiker (d. 2015) 1942 – Alice Schwarzer, tysk forfatter 1943 – Ingmar Ljones, norsk politiker 1945 – Katja Medbøe, norsk skuespiller (d. 1996) 1946 – Joop Zoetemelk, nederlandsk syklist 1946 – Erik Schia, norsk arkeolog (d. 1993) 1947 – Olga Pall, østerriksk alpinist 1948 – Ozzy Osbourne, britisk musiker 1951 – Egil Rafto, norsk journalist (d. 1997) 1953 – Franz Klammer, østerriksk alpinist 1954 – Ola Snortheim, norsk musiker 1956 – Morten Søgård, norsk curlingspiller 1957 – Anne Birkefeldt Ragde, norsk forfatter 1960 – Kurt Allan Hansen, norsk illustratør 1960 – Julianne Moore, amerikansk skuespiller 1963 – Aasne Linnestå, norsk forfatter 1963 – Terri Schiavo, amerikansk, gjenstand for politisk debatt (d. 2005) 1968 – Brendan Fraser, amerikansk skuespiller 1969 – Halvard Hanevold, norsk skiskytter (d. 2019) 1977 – Jennie Johnsen, norsk politiker 1977 – Adam Małysz, polsk skihopper 1981 – David Villa, spansk fotballspiller 1982 – Michael Essien, ghanesisk fotballspiller 1988 – Keirrison, brasiliansk fotballspiller 1992 – Ayanleh Souleiman, djiboutisk friidrettsutøver 2005 – Prins Sverre Magnus, norsk prins Dødsfall Se flere som døde 3. desember i :Kategori:Dødsfall 3. desember. 1892 – Afanasij Fet, russisk poet (f. 1820) 1893 – Ingvald Undset, norsk arkeolog (f. 1853) 1894 – Robert Louis Stevenson, britisk forfatter (f. 1850) 1899 – Georg Ratzinger, bayersk politiker og katolsk prest (f. 1844) 1902 – Prudente José de Morais e Barros, brasiliansk president (f. 1841) 1904 – David Bratton, amerikansk vannpolospiller (f. 1869) 1941 – Christian Sinding, norsk komponist (f. 1856) 1996 – Babrak Karmal, afghansk president (f. 1929) 1999 – Scatman John, amerikansk musiker (f. 1942) 2000 – Jun Fukuda, japansk regissør (f. 1923) 2003 – Kristine Rusten, norsk politiker (f. 1940) 2005 – Kåre Kristiansen, norsk politiker (f. 1920) 2007 – Petter Løvik, norsk politiker (f. 1949) 2009 – Regine Stokke, norsk blogger (f. 1991) Merkedager FNs dag for funksjonshemmede 03. desember


text: 2. desember er den 336. dagen i året og den 337. i skuddår. Det er 29 dager igjen av året. Navnedag Borgny, Borghild, Bård Historie 1804 – Napoléon Bonaparte ble i Paris kronet som Frankrikes keiser. 1823 – USAs president James Monroe presenterte det som senere ble kjent som Monroedoktrinen. 1851 – Frankrikes president Charles Louis Bonaparte styrtet den andre franske republikk. 1852 – Charles Louis Bonaparte ble kronet som Frankrikes keiser under navnet Napoleon III. 1899 – I den filippinsk-amerikanske krig ble slaget ved Tiradpasset utkjempet. 1915 – Albert Einstein publiserte den generelle relativitetsteorien. 1961 – Fidel Castro erklærte seg som marxist-leninist, og erklærte at Cuba ville bli et kommunistisk land. 1988 – Benazir Bhutto ble tatt i ed som Pakistans statsminister, og ble dermed første kvinnelige statsleder i et islamsk land. 1993 – Narkobaronen Pablo Escobar ble skutt ned og drept i Medellín i Colombia. Norsk historie 1811 – Rasulykken i Arnafjorden i Sogn og Fjordane 45 omkomne. 1858 – Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane blir grunnlagt, under navnet Nordre Bergenhus Amts Dampskibe. 1905 – Norsk Hydro blir grunnlagt. 2007 – Skøyteløperen Håvard Bøkko tar sin første verdenscupseier da han vinner 10000-meteren i Kolomna. Fødsler Se flere som er født 2. desember i :Kategori:Fødsler 2. desember. 1736 – Richard Montgomery, amerikansk general (d. 1775) 1818 – Eugenius Sophus Ernst Heltzen, dansk politiker (d. 1898) 1823 – Oscar Dickson, svensk friherre og forretningsmann (d. 1897) 1825 – Keiser Pedro II av Brasil (d. 1891) 1842 – Charles Alcock, britisk idrettsmann og administrator (d. 1907) 1843 – Numa Morikazu, japansk journalist og politiker (d. 1890) 1859 – Georges Seurat, fransk maler (d. 1891) 1874 – Johannes Hanssen, norsk komponist og militærmusiker (d. 1967) 1875 – Emanuel Vigeland, norsk billedkunster (d. 1948) 1905 – Åse Gruda Skard, norsk barnepsykolog og kvinnesakskvinne (d. 1985) 1909 – Marion Dönhoff, tysk journalist (d. 2002) 1915 – Marais Viljoen, sørafrikansk president (d. 2007) 1916 – Howard Finster, amerikansk maler (d. 2001) 1918 – Jackie Stamps, engelsk fotballspiller (d. 1991) 1921 – Carlo Furno, italiensk kardinal (d. 2015) 1932 – Finn Arnesen, norsk forlegger (d. 2019) 1934 – Tarcisio Bertone, italiensk kardinal 1936 – Aagot Vinterbo-Hohr, norsk forfatter 1944 – Ibrahim Rugova, president i Kosovo (d. 2006) 1946 – Steinar Mediaas, norsk journalist (d. 2017) 1946 – Gianni Versace, italiensk moteskaper (d. 1997) 1947 – Rudolf Scharping, tysk politiker 1950 – Erik Fosse, norsk musiker, lege og professor i medisin 1951 – Anne Berit Andersen, norsk politiker 1953 – Jay Haas, amerikansk golfspiller 1957 – Dagfinn Høybråten, norsk politiker (KrF) 1960 – Ulf Risnes, norsk musiker, produsent, komponist og tekstforfatter 1968 – Nate Mendel, amerikansk musiker 1968 – Lucy Liu, amerikansk skuespiller 1972 – Unni Boksasp, norsk folkemusiker 1973 – Monica Seles, jugoslavisk tennisspiller 1973 – Jan Ullrich, tysk syklist 1976 – Kim Deinoff, norsk fotballspiller 1978 – Nelly Furtado, canadisk sanger 1979 – Michael McIndoe, skotsk fotballspiller 1981 – Britney Spears, amerikansk popartist 1981 – Danijel Pranjić, kroatisk fotballspiller 1982 – Siren Sundby, norsk seiler 1987 – Thomas Essomba, kamerunsk bokser 1990 – Emmanuel Agyemang-Badu, ghanesisk fotballspiller 1998 - Juice Wrld, amerikansk rapper Dødsfall Se flere som døde 2. desember i :Kategori:Dødsfall 2. desember. 1302 – Audun Hugleiksson (Hestakorn), norsk baron, ble hengt i Bergen (f. ca. 1240) 1547 – Hernán Cortés, spansk conquistador som erobret Mexico for Spania (f. 1485) 1892 – Jay Gould, aksjespekulant og jernbanebaron fra USA (f. 1836) 1907 – Klara Hitler, Adolf Hitlers mor (f. 1860) 1908 – Franz von Sales Maria Doppelbauer, østerriksk katolsk biskop (f. 1845) 1908 – John Taylor, amerikansk friidrettsutøver (f. 1882) 1943 – Nordahl Grieg, norsk forfatter (f. 1902) 1986 – Desi Arnaz, cubansk–amerikansk skuespiller (f. 1917) 1987 – Trygve Hoff, norsk musiker (f. 1938) 1990 – Per Erik Wallum, norsk musiker (f. 1950) 1990 – Aaron Copland, amerikansk komponist og dirigent (f. 1900) 1993 – Pablo Escobar, colombiansk narkobaron (f. 1949) 1993 – Paal Brekke, norsk forfatter (f. 1923) 1996 – Jean Jérôme Hamer, belgisk kardinal (f. 1916) 2004 – Bertil Perrolf, svensk journalist (f. 1917) 2005 – Kenneth Lee Boyd, amerikansk drapsmann (f. 1948) 2008 – Odetta, amerikansk sanger (f. 1930) 2010 – Lee Huan, taiwansk politiker (f. 1916) Merkedager Nasjonaldag for De forente arabiske emirater og for Laos FNs internasjonale dag for avskaffelse av slaveri 02. desember


text: Innen finans beskriver valutakursen (også kjent som vekslingskursen) mellom to valutaer hvor mye en valuta er verdt målt i en annen. For eksempel betyr valutakursen 8 norske kroner (NOK) per euro (EUR, €), at 8 norske kroner er like mye verdt som én euro. Valutamarkedet er et av de største markedene i verden. Ifølge enkelte anslag skifter valuta til en verdi av rundt 1,9 billioner amerikanske dollar eier hver dag. Spotprisen er den nåværende vekslingskursen. Forward vekslingskursen viser til en vekslingskurs som oppgis og handles i dag for levering og betaling på en spesifisert framtidig dato. Valutakurs En valutakurs uttrykkes ved å oppgi antallet enheter av en «prisvaluta» som kan kjøpes med en «basisvaluta» (også kalt enhetsvaluta). Når man for eksempel oppgir valutakursen på NOK/USD (amerikansk dollar, $) til å være 6,0000 (NOK per USD), så er prisvalutaen NOK og basisvalutaen USD. Valutakursen som benytter et lands hjemmevaluta som «prisvaluta» (for eksempel 6,0000 = 1 amerikansk dollar i Norge) kalles «direkte valutakurs» sett fra norsk perspektiv. Denne formen benyttes i de fleste land. Valutakurser som benytter et lands hjemmevaluta som «enhetsvaluta» (for eksempel $ 2,00000 = £ 1 i Storbritannia) kalles «indirekte valutakurs». Denne formen benyttes i britiske aviser. Formen er også vanlig i Australia, New Zealand og Canada. Direkte valutakurs: x enheter av hjemmevalutaen = 1 fremmed valutaenhet Indirekte valutakurs: x enheter av den fremmede valutaen = 1 enhet av hjemmevalutaen. I tilfellet med direkte valutakurs går vekslingskurstallet ned når hjemmevalutaen styrker seg (appresierer). For eksempel ved at kursen går fra 8.0000 til 7.9900 NOK/EUR. Omvendt øker tallet når fremmedvalutaen styrker seg og hjemmevalutaen svekker seg (depresierer). Flytende valuta og fastkursregime Hvis en valuta flyter fritt, så får den lov til å svinge mot andre valutaer basert på tilbud og etterspørsel. Valutakursene til slike valutaer varierer nesten hele tiden på listene i verdens finansmarkeder, hovedsakelig banker. Et bevegelig eller foranderlig fastkursregime er et system med fastkurser, men med en forholdsregel som gjør det mulig å endre verdien til en valuta. For eksempel var den kinesiske yuanen (CNY, ¥) låst til å være ¥8.2768 per amerikanske dollar fra 1994 til 2005. Kineserne er ikke de eneste som har gjort dette. Fra slutten av annen verdenskrig til 1971 hadde alle vesteuropeiske land fast valutakurs mot amerikanske dollar basert på Bretton Woods-systemet. Nominelle og reelle valutakurser Den nominelle valutakursen er den kursen som en organisasjon kan kjøpe valutaen til et land for når den betaler med valutaen til et annet land. Den reelle valutakursen (R) er et viktig begrep innen økonomifaget, selv om det er ganske vanskelig å forstå det. Begrepet kan forstås ut fra modellen R =e(P*/P) der e er vekslingskursen målt som antall enheter av hjemmevalutaen per enhet fremmed valuta. P er prisnivået i hjemlandet, og P* er det utenlandske prisnivået. Uheldigvis er denne kompakte og enkle modellen for utregning av reell valutakurs bare et teoretisk ideal. I praksis er det mange utenlandske valutaer og prisnivåer å ta hensyn til. Følgelig blir modellutregningene kompliserte. Videre er modellen basert på kjøpekraftsparitet, som innebærer en konstant reell valutakurs. Den reelle praktiske bestemmelsen av en konstant reell valutakurs ville aldri kunne gjøres på grunn av begrensninger i datainnsamlingen. Kjøpekraftsparitet ville innebære at den reelle valutakursen var den valutakursen som en organisasjon kunne handle varer og tjenester for i en økonomi (et land) med valutaen i en annen økonomi. Hvis for eksempel prisen på en vare øker med 10 % i Norge, og japanske yen (JPY, , ¥) samtidig appresierer med 10 % mot norske kroner, så forblir prisen på varen konstant for japanske konsumenter. Folk i Norge vil imidlertid likevel måtte forholde seg til økningen på 10 % i innenlandske priser. Det er også verdt å nevne at myndighetsbestemte tollsatser kan påvirke den faktiske valutakursen og dempe prispress. Kjøpekraftsparitet kan kun anses for å gjelde på lang sikt (3-5 år) når priser etter hvert korrigerer mot paritet. I nyere modellering benytter reell valutakurs et sett av makroøkonomiske variabler som relativ produktivitet og den reelle renteforskjellen. Renteparitet Teorien om renteparitet forsøker å forklare utviklingen i valutakurser med hensyn til det relative rentenivået mellom land. Teorien omfatter både dekket og udekket renteparitet, og sier at rentenivået i to land og valutakursen mellom de to landenes valuta på sikt vil justeres slik at effekten endringer i det relative rentenivået motvirkes av endringer i valutakursen. Det vil da ikke være mulig å gjøre risikofrie plasseringer i utenlandsk valuta (arbitrasje). En endring i det relative rentenivået i forhold til utlandet vil føre til appresiering eller depresiering av hjemlandets valuta. Eksempel: Dersom den risikofrie renten i Norge reduseres relativt til rentenivået i euro-området, så vil (hvis alt annet er likt) den norske valutaen ifølge ideen om renteparitet svekke seg (depresiere) slik at det ikke skal lønne seg å ta opp lån i Norge, som kan plassere risikofritt til en høyere rente i euro-området. Udekket renteparitet beskriver forholdet mellom spotkurs og terminkurs på utenlandsk valuta. Spotkursen er prisen på umiddelbar levering av utenlandsk valuta (og er den man vanligvis refererer til. Terminkursen for valuta er prisen på fremtidig levering av utenlandsk valuta (fra tre dager og oppover). Formelen for udekket renteparitet kan settes opp som TP=ih-iu=(F-S)/S, der TP er terminpremie (differansen mellom spotkurs og terminkurs), F er terminkurs og S er spotkurs. Det har ikke blitt vist at renteparitet har vært gjeldende etter 1990-årene. I motsetning til hva teorien om renteparitet sier, har valutaer med høye renter typisk appresiert snarere enn depresiert, muligens som følge av dempet inflasjon og som følge av at en valuta som gir høyere rente framstår som mer attraktiv. Betalingsbalansemodeller Disse modellene hevder at en valutakurs må være i likevekt – på det nivået som gir en stabil driftsbalanse. Et land som har et handelsunderskudd vil oppleve en nedgang i valutareservene som etter hvert reduserer (depresierer) verdien av landets valuta. Fallet i valutaens verdi gjør landets eksportprodukter rimeligere på verdensmarkedet mens det gjør importprodukter dyrere. Etter hvert reduseres derfor importen mens eksporten øker. Dermed stabiliseres handelsbalansen og valutaen mot likevekt. Som kjøpekraftsparitetsteorien fokuserer betalingsbalansemodeller på varer og tjenester som kan handles og ignorerer den økende betydningen av globale kapitalstrømmer. Penger jager kun varer og tjenester, men i større grad finansielle verdipapirer som aksjer og obligasjoner. Flyten av finansielle verdipapirer inngår i utenriksregnskapsdelen av betalingsbalansen og balanserer dermed underskuddet i driftsbalansen. Økningen i kapitalstrømmer har gitt opphav til Kapitalverdimodellen (CAPM). Kapitalverdimodellen (CAPM) Handelsveksten finansielle verdier (aksjer og obligasjoner) har endret måten analytikere og markedsaktører ser på valuta. Økonomiske variabler som økonomisk vekst, inflasjon og produktivitet er ikke lenger de eneste drivkreftene i valutakursutviklingen. Andelen transaksjoner som kommer fra grensekryssende handel med finansielle verdipapirer dominerer over de valutatransaksjoner som er forbundet med vare- og tjenestehandel. Kapitalverditilnærmingen anser valutaer for å være verdipapirpriser handlet i et effisient finansmarked. Følgelig er valutakursene mer og mer korrelert med andre markeder, spesielt aksjer. Man kan tjene eller tape penger i valutamarkedet akkurat som på børsen. Valutaer kan handles i spottmarkedet og i form av derivater i valutamarkedet. Fluktuasjoner i valutakursene En markedsbestemt valutakurs vil endre seg når verdien på en av de to valutaene endres. En valuta vil styrke seg når etterspørselen er større enn tilbudet. Den svekker seg når etterspørselen er mindre enn tilbudet. Folk vil fremdeles ha penger, men de foretrekker å ha formuen i en annen form, for eksempel en annen valuta. Økt etterspørsel etter en valuta kommer enten av en økt transaksjonsetterspørsel etter penger, eller en økt spekulativ etterspørsel etter penger. Transaksjonsetterspørselen etter penger har høy korrelasjon med næringsaktiviteten i landet, bruttonasjonalprodukt (BNP), og sysselsettingsnivå. Jo flere folk som ikke har arbeid, jo mindre vil befolkningen som helhet bruke på varer og tjenester. Sentralbanker har typisk små vanskeligheter med å tilpasse det tilgjengelige pengetilbudet til etterspørselen etter penger i forretningstransaksjoner. Det er vanskeligere for en sentralbank å tilpasse pengemengden til den spekulative etterspørselen etter penger. De forsøker imidlertid å gjøre dette ved å endre rentene. En investor kan velge å kjøpe valuta hvis avkastningen (det vil si renta) er høy nok. Jo høyere rentene forventes å bli i et land, jo større er etterspørselen etter landets valuta. Det har blitt hevdet at valutaspekulasjon kan hindre reell økonomisk vekst, spesielt fordi store valutaspekulanter med vilje kan presse verdien på en valuta ned ved å selge den i markedet for å tvinge sentralbanken til å kjøpe valutaen for å holde den stabil. Dette gjelder først og fremst i fastkursregimer der sentralbanken har sagt at den vil holde valutaen på et bestemt nivå, men det kan også forekomme når markedet venter at sentralbanken vil intervenere i markedet for å hindre fallet i valutaens verdi. Hvis sentralbanken intervenerer, så kan spekulanten kjøpe tilbake valutaen fra banken til en lavere pris, stenge posisjonen og ta gevinst. Når folk velger hvilken valuta de skal sitte på, er de også opptatt av at den skal holde på verdien i fremtiden. En valuta vil ha en tendens til å falle i verdi hvis landets inflasjon er høyere, hvis landets produksjon er ventet å falle eller hvis et land er preget av politisk usikkerhet. Da president Vladimir Putin avskjediget regjeringen 24. februar 2004, falt verdien på russiske rubler. Da Kina annonserte planer om den første romferden, steg syntetiske futures for kinesiske yuan. Siden Kinas valuta offisielt er knyttet til dollar, har syntetiske markeder oppstått som kan simulere en flytende yuan. Valutamarkeder Valutamarkedene er vanligvis veldig likvide, ettersom verdens største banker tilbyr valutahandel døgnet rundt. Banken for internasjonale oppgjør (Bank for International Settlements – BIS) anslo i april 2010 at omsetningen i det globale valutamarkedet i gjennomsnitt var på 4 billioner US dollar per dag, opp 20 prosent fra 2007. De største markedene for valutahandel er London, fulgt av New York og Tokyo. Se også Finansielle instrumenter Valutamarkeder Gullstandard Referanser Eksterne lenker Valutakurser hos Norges Bank US Federal Reserve, daglig oppdatering US Federal Reserve, kurser siden 2000 Fremmedvaluta per amerikansk dollar, 1948 – 2004 Valutakurser - de off. valutakurser, oppdateres daglig Valutakalkulator Offentlig finans


text: En valuta er primært en enhet for eller benevning på et betalingsmiddel for ett eller flere land. En sekundær betydning er pengeverdi, da som regel i ordsammensetninger. Ordet kommer opprinnelig fra det latinske ordet valeo, som betyr «gjelder» eller «er verdt». I de tidlige tider vet man at mynter fra fremmede land ble akseptert som gangbar «valuta», mest sannsynlig fordi de bestod av edelt metall. Før andre verdenskrig var det fremdeles landets gullreserve som stod som garanti for et lands valutareserve. De fleste land bruker sin egen valuta, noen land bruker felles valuta (f.eks. euro), mens mange land ikke har egen valuta og bruker fremmed valuta (f.eks. amerikansk dollar). Eksempler på valutaer er norsk krone (NOK), britisk pund (GBP), australsk dollar (AUD) og russisk rubel (RUR). Tegn og koder ISO 4217 er en standard bestemt av den internasjonale standardiseringsorganisasjonen ISO som beskriver trebokstavskodene, valutakodene, som betegner valutaer. For eksempel skrives norsk krone NOK, euro EUR og britisk pund GBP. I tillegg til trebokstavskodene har en rekke valutaer egne symboler for sin valuta, det mest kjente av disse er kanskje dollartegnet ($) som kan betegne både pengeenhetene dollar og peso. På norsk kan disse spesialtegnene benyttes både før og etter beløpet, men det vanligste er i dag å skrive det før. Forkortelser, som for eksempel kr for kroner, skrives som regel bak beløpet. Valutakurser Valutakursen (også kjent som vekslingskursen) mellom to valutaer hvor mye en valuta er verdt målt i en annen. For eksempel betyr valutakursen 8 norske kroner (NOK) per euro (EUR, €) at 8 norske kroner er like mye verdt som én euro. En valutakurs uttrykkes ved å oppgi antallet enheter av en «prisvaluta» som kan kjøpes med en «basisvaluta» (også kalt enhetsvaluta). Når man for eksempel oppgir valutakursen på NOK/USD (amerikansk dollar, $) til å være 6,0000 (NOK per USD), så er prisvalutaen NOK og basisvalutaen USD. Valutakursene er i de fleste tilfeller flytende og bestemt av markedet. En markedsbestemt valutakurs vil endre seg når verdien på en av de to valutaene endres. En valuta vil styrke seg når etterspørselen er større enn tilbudet og svekke seg når etterspørselen er mindre enn tilbudet. Folk vil fremdeles ha penger, men de foretrekker å ha formuen i en annen form, for eksempel en annen valuta. Et lands myndigheter kan også påvirke valutakursene som et finanspolitisk virkemiddel. Valutaen kan devalueres eller revalueres av landets sentralbank for å påvirke faktorer som har med handelen med andre land. Valutainnførsel De fleste av verdens valutaer kan kjøpes på vekslingskontorer i store deler av verden. I noen land, særlig i Midtøsten og Nord-Afrika, er det forbudt å ta med landets valuta ut av landet, men kan kun kjøpes på stedet på grensen. Marokkansk dirham er et eksempel på en valuta som ikke er å få tak i utenfor Marokko, og det er forbudt å ta med disse pengene ut av landet. Det er i de fleste land begrensninger på hvor store beløp man kan ta med seg i kontanter eller verdipapirer over grensen uten å måtte oppgi det i tollen. I Norge ligger denne grensen på kroner, eventuelt valuta omregnet til tilsvarende beløp i norske kroner. Dette gjelder både reiser inn og ut av landet. Når du reiser mellom land innenfor EU kan du normalt ha med et kontantbeløp som tilsvarer euro uten å måtte fortolle det. I dag overføres valuta som oftest elektronisk via Internett. Dette kan gjøres på flere måter, bankene benytter for eksempel det internasjonale SWIFT-systemet. Kredittkortselskapene har sine egne systemer, og i tillegg kommer systemer som PayPal. Internett har gjort handel mellom ulike valutaer betydelig lettere. Valutahandel, såkalt forex trading, er også utsatt for spekulasjon. Handel skjer som regel via meglere på internett. Se også Liste over lands valuta Valutakurs Vekslingskurs Betalingssystem Verdensvaluta Kryptovaluta Norske mynter Norske pengesedler Hawala Referanser 1000 artikler enhver Wikipedia bør ha


text: En verdensvaluta er en valuta som brukes i internasjonal handel. Per 2020 er amerikansk dollar verdensvaluta. På 1800-tallet var britisk pund verdensvaluta. Amerikansk dollar vokste fram som verdensvaluta etter De forente nasjoners monetære og finansielle konferanse (Bretton Woods-konferansen) i 1944. Referanser Valuta Elektronisk handel


text: Et betalingssystem er et system for overføring av midler med formelle og standardiserte ordninger og felles regler for behandling, avregning eller oppgjør av betalingstransaksjoner, jf. betalingssystemloven § 1-1 første ledd. Et betalingssystem kan bestå av et interbanksystem og/eller et system for betalingstjenester. Interbanksystem Et interbanksystem er et system for avregning, oppgjør eller overføring av penger mellom banker og andre kredittinstitusjoner. I løpet av en dag overføres veldig mange små beløp fra en bank til en annen. Dette skjer nesten hver gang en kunde bruker kortet sitt, betaler en regning, eller overføre penger til betalingsmottaker i en annen bank. Istedenfor å gjøre opp hver enkelt transaksjon hver for seg, blir alle slike betalinger sendt til en avregningssentral som avregninger alle betalingene mot hverandre, slik at hver bank får en samlet gjelds- eller fordringsposisjon mot de andre deltakerbankene. Avregningene blir utført av NICS (Norwegian Interbank Clearing System). Transaksjonene som NICS tar imot blir sendt videre til NBO (se nedenfor). I NBO blir penger overført mellom kontiene til deltakerbankene slik at bankenes posisjoner blir gjort opp. Dette kalles «nettooppgjør». Betalinger mellom banker som er større enn 25 millioner kroner, og særskilt merkede transaksjoner blir gjort opp i NBO én for én. Dette kalles «bruttooppgjør». To store fordeler ved å bruke nettooppgjør er at det ikke krever like mye likviditet (innestående på konto), og at det minsker belastningen på det tekniske systemet, ettersom det blir færre transaksjoner å håndtere. Norges Bank er den viktigste oppgjørsbanken i Norge. Norges Bank overvåker også viktige interbanksystem og fører tilsyn med interbankssystem som har konsesjon etter lov om betalingssystemer kapittel 3. Det største og viktigste interbankssystemet i Norge er Norges Banks Oppgjørssystem (NBO). Noen av de største bankene i Norge deltar direkte i NBO, men de fleste banker deltar gjennom en privat oppgjørsbank. DNB er den største private oppgjørsbanken i Norge, og 106 av 148 banker gjør opp massebetalingene sine i DNB. Betaling på internett Ordet blir i økende grad brukt om systemer for betaling over internett. Spesielt gjelder dette for betaling på nettbutikker, men også når det gjelder kjøp og salg av varer mellom privatpersoner på nettauksjoner og lignende tjenester. Et betalingssystem for bruk over internett krever god sikkerhet, og følgende hensyn må tas: Både kjøper og selger må kunne være sikre på at motparten er den han/hun utgir seg for å være. Data som sendes mellom de to partene må kunne sikres å være korrekte, og må ikke kunne ha blitt endret under sending fra den ene parten til den andre. Informasjon om kjøper og selger og om transaksjonen må ikke komme på avveie. Referanser Betalingssystemer


text: 30. november er den 334. dagen i året og den 335. i skuddår. Det er 31 dager igjen av året. Navnedag Andreas, Anders Navnedagen er til minne om apostelen Andreas, skytshelgen for Skottland (Andrew) og Russland (Andrej) Historie 1700 – Den store nordiske krig: Slaget ved Narva – Kong Karl XII av Sverige bekjemper Peter I av Russlands armé. 1872 – Den første landskampen i fotball i historien blir spilt mellom og på Hamilton Crescent. Kampen ender 0–0. 1939 – Den finske vinterkrigen begynner med at sovjetiske tropper invaderer Finland langs Mannerheimlinjen. 1943 – Andre verdenskrig – Teherankonferansen. Lederne for de allierte (Franklin D. Roosevelt, Winston Churchill og Josef Stalin møtes i Teheran. 1961 – FNs generalforsamling velger U Thant fra Burma til ny generalsekretær. 1966 – Barbados blir selvstendig. 1967 – Sør-Jemen blir selvstendig. 1977 – Tuveraset som er Sveriges største naturkatastrofe i moderne tid. Ni mennesker omkom, og 430 ble husløse da 67 hus ble ødelagt. 2021 – Barbados gikk over fra å være samvelderike til å bli republikk med Sandra Mason som første president. 2021 – Magdalena Andersson overtok etter Stefan Löfven som Sveriges statsminister og ble dermed Sveriges første kvinnelige statsminister. Norsk historie 1943 – studenter arresteres i Oslo. Universitetet i Oslo stenges. 1968 – Norske Samers Riksforbund stiftes. Fødsler Se flere som er født 30. november i :Kategori:Fødsler 30. november. 1667 – Jonathan Swift, forfatter (d. 1745) 1746 – Werner Hosewinckel Christie, norsk lagmann og industrigründer (d. 1822) 1817 – Theodor Mommsen, tysk historiker, epigraf og nobelprisvinner (d. 1903) 1825 – William Bouguereau, fransk maler (d. 1905) 1833 – Artur Hazelius, svensk filolog og etnolog (d. 1901) 1835 – Mark Twain, amerikansk forfatter (d. 1910) 1861 – Ludwig Thuille, tysk musiker (d. 1907) 1863 – Andrés Bonifacio, filippinsk frihetskjemper (d. 1897) 1874 – Winston Churchill, britisk statsminister og forfatter (d. 1965) 1900 – Geoffrey Household, britisk forfatter (d. 1988) 1916 – John Franklin Bardin, amerikansk forfatter (d. 1981) 1926 – Andrzej W. Schally, polsk lege og nobelprisvinner (medisin) 1927 – Ivar Eskeland, norsk forfatter (d. 2005) 1927 – Kjell Venås, norsk lingvist (d. 2018) 1929 – Leif Haraldseth, norsk politiker og leder for Landsorganisasjonen (d. 2019) 1934 – Björn Gustafson, svensk skuespiller 1937 – Trond Botnen, norsk forfatter og billedkunstner (d. 2019) 1937 – Ridley Scott, britisk regissør 1939 – Jon Eikemo, norsk skuespiller 1943 – Terrence Malick, amerikansk filmskaper 1945 – Roger Glover, britisk musiker 1947 – Sergio Badilla Castillo, chilensk forfatter 1948 – Hans Moravec, amerikansk professor 1949 – Petter Henriksen, norsk musiker og leksikonredaktør 1950 – Jan-Kåre Øien, norsk illustratør, tegner og grafiker 1951 – Torild Wardenær, norsk lyriker og dramatiker 1951 – Rønnaug Kleiva, norsk forfatter 1953 – June Pointer, amerikansk sanger (d. 2006) 1955 – Billy Idol, amerikansk musiker 1955 – Andy Gray, skotsk fotballspiller og kommentator 1957 – Christian Thommessen, norsk forretningsmann 1957 – Colin Mochrie, canadisk komiker og skuespiller 1960 – Gary Lineker, engelsk fotballspiller 1963 – Einar Gausel, norsk sjakkspiller 1965 – Ben Stiller, amerikansk komiker, skuespiller og filmregissør 1966 – Kipkemboi Kimeli, kenyansk friidrettsutøver (d. 2010) 1967 – Bent Ånund Ramsfjell, norsk curlingspiller 1968 – Laurent Jalabert, fransk syklist 1969 – Mike Stone, amerikansk musiker 1973 – Kai Røberg, norsk fotballspiller 1982 – Elisha Cuthbert, kanadisk skuespiller 1983 – Asgeir Årdal, norsk skiløper 1983 – David Carney, australsk fotballspiller 1984 – Nigel de Jong, nederlandsk fotballspiller 1985 – Fedor Sapegin, russisk illustratør og tegneserieskaper 1987 – Max Gradel, ivoriansk fotballspiller 1989 – Vladimir Weiss, slovakisk fotballspiller 1990 – Magnus Carlsen, norsk sjakkspiller Dødsfall Se flere som døde 30. november i :Kategori:Dødsfall 30. november. 1016 – Edmund II av England (f. ca. 989) 1786 – Bernardo de Gálvez, spansk general, guvernør og visekonge (f. 1746) 1892 – Herman Hansen, norsk forretningsmann (f. 1819) 1893 – Carl Wilhelm Tölcke, tysk politiker (f. 1817) 1894 – Cajetan Freiherr von Felder, østerriksk entomolog og advokat (f. 1814) 1894 – Svend Foyn, norsk skipsreder og hvalfanger (f. 1809) 1897 – Carl Richard Unger, norsk filolog og professor (f. 1817) 1900 – Oscar Wilde, britisk forfatter (f. 1854) 1901 – Edward Eyre, britisk utforsker og koloniadministrator (f. 1815) 1905 – Rasmus Flo, norsk lærer og filolog (f. 1851) 1980 – Ingrid Bjerkås, første kvinnelige prest i Den norske kirke (f. 1901) 1989 – Ahmadou Ahidjo, kamerunsk president (f. 1924) 1989 – Alfred Herrhausen, tysk banksjef (f. 1930) 1994 – Tupac Amaru Shakur, amerikansk rapper skuespiller og poet (f. 1971) 1994 – Guy Debord, fransk filosof (f. 1931) 1999 – Charlie Byrd, amerikansk komponist og jazzmusiker (f. 1925) 2000 – Fritz Nilsen, norsk journalist og utenrikskorrespondent (f. 1939) 2002 – Oddrunn Pettersen, norsk politiker og statsråd (f. 1937) 2007 – Ian Crawford, skotsk fotballspiller og trener (f. 1934) 2007 – Evel Knievel, amerikansk stuntmann (f. 1938) 2011 – Zdeněk Miler, tsjekkisk animatør, illustratør og regissør (f. 1921) 2013 – Paul Walker, amerikansk skuespiller og modell (f. 1973) 2019 – Mariss Jansons, latvisk dirigent, sjefdirigent for Oslo-Filharmonien 1979–1982 Helligdager Nasjonaldag for Barbados, og på Filippinene feires Bonifacio-dagen. Katolsk kristendom – St. Andrew's Day – Festen for apostelen Andreas. Referanser Dager i november


text: Mars er den tredje måneden i året i den gregorianske kalender og en av syv gregorianske måneder med en lengde på 31 dager. I antikkens Roma ble mars kalt Martius etter den romerske krigsguden Mars. Opprinnelig var mars den første måneden i romernes 10-månederskalender. I britisk folketro ble det regnet som lykkebringende å hilse den første dagen i mars med utropet Rabbits! (= Kaniner!) Da kom man kanskje til å få en gave. Noen steder ble det sagt at utropet virket på den første dagen i alle måneder - særlig om det ropes opp i skorsteinen. Astrologisk begynner mars med solen i fiskene og ender i væren. Mars på den nordlige halvkule er tradisjonelt den første vårmåneden. Referanser


text: For kvinnenavnet, se April (navn) April er årets fjerde måned etter den gregorianske kalenderen. Den har 30 dager. Navnet kan være basert på «Apru», et etruskisk låneord for greske Afrodite, eller ap(e)rilis, «den følgende, eller neste» som den andre måneden i den romerske kalenderen. En alternativ forklaring er at navnet henger sammen med det latinske verbet aperire, «åpne»; april skulle dermed være måneden som «åpner» for sommeren. I den tidlige romerske timånederskalenderen var april den andre måneden. Før 713 f.Kr. ble januar og februar lagt til slik at april ble den fjerde måneden. Julius Caesar la til en ekstra dag slik at den julianske kalenderen hadde april med 30 dager. Referanser


text: En diode er en topolet elektrisk/elektronisk komponent hvor de to polene kalles anode og katode. Dioden kan i all hovedsak kun lede elektrisk strøm fra anoden til katoden (se strømretning). Denne retningen kalles diodens lederetning og følger pilen i diodesymbolet. Den andre retningen kalles diodens sperreretning. En spenning i sperreretningen fører praktisk sett ikke til elektrisk strøm gjennom dioden; dioden sies å sperre. Diodene er ikke perfekte. Artikkelen tar utgangspunkt i halvlederdioder, elektronrør er nevnt noen steder. Lederetningen Når dioden leder strøm i lederetningen ligger en liten spenning over den. Denne spenningen kalles diodespenningen. Den stiger ulineært med strømmen gjennom dioden. For silisium diodetyper er diodespenningen 0,6-0,7 volt. For elektronrør kan denne spenningen være flere volt og for germanium er den 0.3-0,5 V. Sperreretningen Når dioden er forspent i sperreretningen vil det flyte en liten elektrisk strøm, men kun for halvledere. Opp til en viss grense er denne strømmen i noe grad uavhengig av spenningen over dioden, men den er temperaturavhengig og stiger med stigende temperatur. Økes spenningen i sperreretningen tilstrekkelig, vil dioden begynne å lede godt. Videre spenningsøkning fører til store strømmer. Spenning/strøm-diagrammet Dette diagrammet viser halvlederdiodens oppførsel for begge strømretningene. Horisontalt ligger spenningsaksen. Til høyre for origo, i lederetningen, er skalaen fra 0 til rundt 1 V. Til venstre, i sperreretningen, går skalaen fra 0 til rundt -100 V. Skalaforskjellen er da 1:100. Den vertikale aksen viser strømmen gjennom dioden. I lederetningen, øvre del, er skalaen fra 0 til rundt 1 A. Nedenfor origo, i sperreretningen, er aksen fra 0 til noen uA. Dette gir en skalaforskjell på rundt 1:1 000 000 i diagrammet. Til venstre ses strømøkningen ved høye reversspenninger. Dette området kalles breakdown-området. Den noenlunde horisontale delen ved lavere reversspenninger viser reversstrømmen, også kalt lekkstrømmen. Denne er ganske temperaturavhengig og flytter seg nedover ved økende temperaturer. Spenninger ødelegger ikke dioder. Når spenningen i sperreretningen blir stor, skal det ikke mye revers strøm til før dioden får tilført mye effekt. Dioden kan derigjennom bli svært varm og kan smelte. Dioder som er spesielt lages for drift i sperreretningen kalles Zener- og avalanche-dioder. Dioden inneholder også en kapasitet mellom elektrodene, som til vanlig gjøres så liten som praktisk mulig. Dioden har også en liten resistans som opptrer som en serieresistans. Ledningsevnen i lederetningen er ikke-lineær, det vil si at den ikke er ohmsk, eller også at spenning og strøm ikke er proporsjonale med hverandre. Dioder kan lages som elektronrør, men idag er det vanligst at dioden er bygd opp av halvledermateriale. De vanligste halvledermateriale for dioder er selen (gått omtrent helt ut av bruk), germanium og silisium, der silisium er det materialet som brukes mest idag. En halvlederdiode består av to halvledere i ett krystall, som er dopet forskjellig, en såkalt P-N-overgang. Se Transistor for nærmere forklaring. Dioder kan også kalles likerettere og omvendt, men begrepene brukes likevel ikke fritt. Med en likeretter menes konsekvent en komponent for kraft- og energiformål. "Diode" kan brukes for små likerettere, men hovedsakelig brukes begrepet for signalbehandling og i finere elektronikk generelt. Diodens ledningsegenskaper Dioden i lederetningen leder en strøm som stiger eksponensielt med spenningen som legges over den. For strømmer i mA- til A- området ligger spenningen rundt 0,5 til ca. 1 Volt for en silisiumdiode. Schockley-ligningen kommer nært en diodes virkelige statiske oppførsel: Ideell diode / Shockley-ligningen Shockley-ligningen (oppkalt etter William Bradford Shockley) beskriver diodens oppførsel i lederetningen. Strømmen gjennom dioden blir metningsstrømmen: Diodespenningen er Emisjonskoeffisienten: Temperaturspennungen: med k: Boltzmanns konstant, T: absolutt temperatur, e: Elementærladningen; ved romtemperatur. Dioden har også en tidskonstant som stammer fra kapasiteten mellom elektrodene. Denne sier noe om hvor lang tid det tar etter et spenningspåtrykk, til dioden begynner å lede strøm, og hvor lenge dioden vil lede strøm etter spenningsavslag. Denne tiden måles i området ns (nanosekunder). Bruksområder Det vanligste området for bruk av dioder er i generell elektronikk som komponenter med bare én lederetning. Store dioder brukes til kraftformål og kalles da helst likerettere. Den eksponensielle karakteristikken kan utnyttes til å styre dioden som en variabel motstand for små signaler (langt mindre enn diodespenningen). Karakteristikken kan også brukes til logaritmeering eller eksponensiering av et DC-signal. Dioder brukes hyppig for å holde signaler innenfor spenningsforsyningens grenser. For silisiumdioder synker spenningen med ca. 1.85 mV per grad C ved konstant strøm, noe som kan utnyttes for å måle temperatur. Typer Zenerdioder utnytter den effekten at reversspenningen ikke kan stige mye over grensespenningen uten at strømmen blir stor. Her lages ofte den reverse grensespenningen lav og diodene selges i serier med like egenskaper, men med forskjellige reversspenninger. Ekte Zenerdioder har reversspenninger fra ca. 5,6 V og nedover. Dioder med større reversspenninger er egentlig avalanchedioder, men kalles populært likevel Zenerdioder. Det engelske ordet avalanche betyr skred på norsk, effekten kan kalles en skredeffekt. Feltet fra reversspenningen fører til at enkeltelektroner trekkes ut av krystallgitteret og akselereres i feltet. Elektronene hjelper til å slå løs videre elektroner som alt er på grensen til å løsne. Derfor får en liten spenningsøkning en stor virkning, og dette kalles skredeffekten. Diac og triac er styrbare dioder med tre terminaler. De leder ikke i fremoverretningen før de får tilført et kortvarig triggesignal på den tredje elektroden. Deretter oppfører de seg som normale dioder og kan ikke slås av igjen. Den ledende tilstanden opphører kun når det ikke ledes strøm gjennom komponenten lengre. Lysdiode, LED (LED = light emitting diode) avgir lys når den leder strøm i lederetningen. Ledespenningen (foroverspenningen) ligger gjerne rundt 2-4 V Kapasitetsdioder utnytter at kapasiteten mellom katode og anode minker når sperrespenningen øker, fordi p-n overgangen blir lengre. 10-100 pF er typisk verdi på kapasitansen. Med slike dioder kan en enkelt styre resonansfrekvensen i HF-utstyr med en praktisk strømløs spenning. Gunndiode Impatt-diode Se også elektriske komponenter halvleder lysdiode zenerdiode fotodiode triode pentode Halvlederkomponenter 1000 artikler enhver Wikipedia bør ha


text: En lysdiode, egentlig lysemitterende diode (LED), er en diode som utstråler lys under tilførsel av elektrisk strøm. Strålingen fra en lysdiode er inkoherent smalbåndet og resulterer i et énfarvet lys, såkalt elektroluminescens. Den synlige eller usynlige farven er avhengig av halvledermaterialet i dioden og kan strekke seg fra infrarødt over rødt, orange, gult, grønt eller blått til ultrafiolett. Den store fordelen med LED er at den er veldig energieffektiv i forhold til andre lyskilder, og den har veldig lang levetid. Lysdioder brukes enkeltvis i elektriske kretser som statuslys og til mange andre formål. De brukes også til å lage lyspærer. Da setter man sammen mange lysdioder i en pære med en sokkel, slik at man har en LED-pære. Effektivitet LED-pærer er veldig effektive sammenlignet med for eksempel glødepærer, som har vært veldig mye brukt i Norge. En glødepære avgir mye mer varme enn lys, hele 95 % av tilført energi blir til varme, mens bare 5 % blir til synlig lys. Til sammenligning kan en LED-pære gjøre om rundt 80 % av energien til lys. Resultatet er en lyskilde som kan bruke 10 til 15 ganger mindre strøm på å produsere samme mengde lys. Dette gjør den helt ideell til bærbare enheter som har begrenset med strømtilførsel, som mobiltelefoner, datamaskiner, lommelykter o.l. Dette gir også et stort potensial til å spare mye strøm i boliger og andre bygninger. En typisk LED-pære på 7 W kan fort tilsvare en tradisjonell glødepære på 60 W i lysstyrke, selv om dette også vil variere litt fra produsent til produsent. Siden LED-pærer er så effektive, slipper de også ut veldig lite varme, noe som gjør dem mindre brannfarlige. Levetid Levetiden på en lysdiode er veldig mye lengre enn tradisjonelle lyskilder. Hvor lenge en lysdiode varer, kommer an på kvalitet og type, men typisk levetid er 15 000 til 30 000 timer, og noen kan til og med lyse så lenge som opp mot 100 000 timer eller mer. En vanlig glødepære lyser tilsvarende bare i ca. 1000 timer, og en halogenpære fra 2000 til 5000 timer. Det som skjer når en LED-pære nærmer seg enden av sin satte levealder er som oftest ikke at den dør og ikke lyser lenger, men heller at den vil lyse svakere. Så en LED kan leve langt over sin satte levetid, men med redusert lysstyrke. En annen fordel med LED er også at de er ganske robuste mot rystelser og tåler godt ytre påkjenninger, siden de ikke har noen glødetråder som kan bli ødelagt. Dette gjør dem også ideelle for bruk i for eksempel bil. Fargegjengivelse LED har lenge hatt et problem med fargegjengivelsen for å skape et behaglig lys og riktige farger. Dette problemet er i dag nesten forsvunnet, da teknologien i LED har blitt veldig bra, men det er fortsatt en liten utfordring å skape helt korrekte fargegjengivelser. Typisk for LED er at de lyser veldig skarpt hvitt, noe som gjør at de passer veldig bra til å lyse opp butikker og andre ting som skal lyses veldig godt opp. Når det gjelder å bruke LED i hjem så har det på grunn av lysfargen vært litt motvilje mot å investere i LED fordi vi er vant med glødepærer som lyser varm hvit og litt gulaktig lys som gir en mer koselig stemning. Nyere LED-pærer kan dimmes trinnfritt og kan leveres med et varmere lys. Kretsteknisk Strømbegrensende motstand Lysdioden fungerer typisk fra 1.8 V til 3.5 V. Hvor høy spenning den skal ha bestemmes ut ifra hvilken farge den har som er oppgitt i databladet. Hvis man setter på en for stor strøm så vil lysdioden brenne ut og bli ødelagt, for å forhindre dette bruker man en strømbegrensende motstand som setter strømmen igjennom lysdioden til ønsket verdi og passer på at spenningen er riktig. For å få de riktige verdiene må vi først se på databladet til lysdioden for å se hva spesifikasjonene er for så å regne ut hvor stor motstand vi trenger. Denne motstanden blir satt i serie med lysdioden. Formelen vi bruker for å regne ut strømbegrensende motstand: Vs er tilført spenning. Vd er lysdiodens spenningsfall, dette finner man ved å se på databladet til lysdioden. For en rød lysdiode vil denne være omtrent 2V. Id er ønsket strøm igjennom lysdioden, og må være mindre enn lysdioden tåler før den blir utbrent (typisk Id < 30 mA). Enkel lysdiode i serie Vi ser her på hvordan vi ville regnet ut motstanden for en enkel lysdiode koblet i serie. En blå lysdiode trenger 3.5 V for å lyse optimalt og tåler 25 mA med en spenningsforsyning på 5V, finn motstanden. Her velger vi en litt mindre strøm enn det lysdioden tåler slik at vi har en liten margin og får 75 Ω. Det er ikke vanlig med 75 Ω motstander så da velger man det nærmeste man kommer og gjerne en større motstandsverdi for å få enda en liten margin så vi ikke brenner ut lysdioden. I dette tilfellet ville en 80 Ω motstand vært helt perfekt og hvis man ønsker et svakere lys kan man øke motstanden. Flere lysdioder i serie Når man skal regne ut en krets hvor vi har flere lysdioder koblet i serie er det ganske lik fremgangsmåte. Den eneste forskjellen vi får er at vi må ta spenningsforsyningen minus alle lysdiodenes spenningsfall. Hvis vi antar tre lysdioder vil vi få formelen: Vi tar for oss tre blå lysdioder koblet i serie som trenger 3.5 V for å lyse optimalt og tåler maks 25 mA med en spenningsforsyning på 12 V. Vi regner da ut hvor stor motstand vi trenger ved å sette inn disse verdiene i formelen. Her får vi 75 Ω og velger nærmeste motstand oppover for å være på den sikre siden som er 80 Ω. Legg også merke til at vi brukte en spenningsforsyning på 12V istedenfor 5 V, grunnen til dette er at 5 V vil bli for lite for å forsyne tre lysdioder det de trenger for å lyse optimalt. Det ville fortsatt fungert med 5 V, men det ville lyst en god del svakere. Lysdioder i parallell Det går an å koble lysdioder i parallell, men det skaper en del problemer så man kobler oftest i serie. Når en lysdiode blir produsert så dopes den med et halvledermateriale i en P-N kobling. Den ene siden er mer dopet enn den andre som gjør at den leder bare den ene veien og sperrer den andre. Når man doper disse diodene med halvledermateriale klarer man ikke å dope de helt nøyaktig like fordi dette er veldig mikroskopisk. Dette fører til at man vil aldri få to helt eksakt like lysdioder og når man da kobler dem i parallell vil de heller ikke lede like mye strøm fordi noen av dem vil lede før de andre. Når en av lysdiodene fører mer strøm enn de andre vil den mest sannsynlig bli ødelagt og vi vil også få forskjell i lysstyrke. Dette er grunnen til at man prøver å unngå en parallell kobling og i hvert fall med kun en motstand. Hvis man uansett må koble i parallell så minsker man denne faren ved å sette en strømbegrensende motstand på hver lysdiode eller lysdioderekke i parallellkoblingen. Så som i eksempelet med flere lysdioder i serie kunne vi hatt flere slike rekker i parallell med hver sin motstand per rekke. I bildet til høyre ser vi et eksempel på tre lysdioder koblet i parallell med hver sin strømbegrensende motstand. Ulemper Det er noen ulemper med å bruke LED og spesielt når man skal lage lyspærer så er det litt utfordrende å lage en lyspære som er pen å se på. Siden en LED pære er laget av mange små lysdioder vil disse diodene synes hvis man har en pære med klart glass. En løsning er å lage pærer med ugjennomsiktig glass, men dette hindrer igjen litt av lyset så man får en redusert lysstyrke. Derfor er LED ofte penest som en indirekte belysning der man ikke ser direkte på pæra. En annen ting med LED-pærer er det at lysdioden går på typiske 1.8 V - 3.5 V likespenning, mens vi i stikkontakten har 230 V vekselspenning. Dette gjør at vi er nødt til å ha en LED driver eller en transformator og likeretter inne i lyspæra som fører til at den fort kan bli litt stor. Se også Glødelampe, glødelampe lyser ved at strøm sendes gjennom en tynn leder. Halogenlampe, halogenlampe er en glødelampe hvor kapselen er fylt med en halogengass. Lysrør, Lysrør lyser ved å ionisere gass i lysrøret slik at den blir elektrisk ledende. Ra-indeks Eksterne lenker Teknisk ukeblad: Viktig ved valg av LED Ledhouse.no: Dette er miljøbesparelsene ved å bytte til LED Deiside.no: Sparer tusenvis i året på å bytte til LED (en) Wheelstips.com: Generelt om LED lysning i garasjer Halvlederkomponenter Elektriske lyskilder


text: Elektriske komponenter er betegnelsen på de grunnleggende bestanddelene i en elektrisk krets. Disse inngår i en mengde apparater, verktøy og maskiner i alle bransjer, for industri og hjemmeelektronikk. En komponent fremstår som en enhet, denne kan på sin side også være sammensatt av komponenter. Komponenter som er produsert til bruk i elektroniske apparater og anlegg kalles i dagligtale ofte også «elektroniske komponenter». Elektriske komponenter kan klassifiseres på ulike måter: Passive og aktive komponenter Lineære og ulineære komponenter Diskrete og integrerte komponenter Ideelle og reelle komponenter Passive komponenter Definisjon: En passiv komponent er en komponent som ikke kan levere energi som gjennomsnittlig er større enn null i uendelig tid. motstand kondensator Spole transformator piezoelektrisk krystall diode lysdiode fotodiode laserdiode zenerdiode schottkydiode variabel kapasitansdiode triac tyristor varistor Aktive komponenter En aktiv komponent kaller vi en komponent som kan benyttes til å forsterke energiinnholdet av et analogt signal, sammen med andre, passive, komponenter. Energien blir tilført kretsen som forsterker signalet utenfra, oftest som en likespenning. radiorør (triode, tetrode, pentode og flere) transistor (bipolar- og felteffekt-) magnetisk forsterker (stort sett uaktuell, og bare for storsignaler) Se også elektronikk datamaskin elektronisk krets mikroelektronikk Eksterne lenker


text: Norskehavet er den delen av Atlanterhavet som ligger mellom Norge, Svalbard og Island. I øst grenser Norskehavet mot Barentshavet, i sør mot Nordsjøen, i sørvest mot Atlanterhavet og i vest mot Grønlandshavet. Grensa mot Barentshavet trekkes langs ei linje mellom Sørkapp på Spitsbergen over Bjørnøya til Nordkapp. Mot Nordsjøen er 61. breddesirkel valgt som avgrensning; mot Atlanterhavet danner ei linje fra like nord for Shetland over Færøyene til vestspissen av Island grensa. Herfra trekkes ei linje over Jan Mayen til Sørkapp som grense mot Grønlandshavet. I mange sammenhenger blir imidlertid Grønlandshavet regna som en del av Norskehavet. Norskehavet dekker et areal på 2,58 millioner km2 og har et volum på 4,12 millioner km3, med en gjennomsnittlig dybde på 1600 m. Den internasjonale hydrografiske organisasjon setter grensa mellom Nordsjøen og Norskehavet ved 61°N. I norsk petroleumsforvaltning settes grensa på sokkelen mellom Nordsjøen og Norskehavet ved 62°N og grensa mellom Norskehavet og Barentshavet ved 71°N. Oseanografi Gjennom Færøyrenna løper ei grein av Golfstrømmen inn i Norskehavet. Norskehavet preges derfor i sør av Den norske atlanterhavsstrømmen, som bringer salt, atlantisk havvann fra dypet og opp til 150 meters dybde. Atlanterhavsvannet er forholdsvis salt (> 35 promille) og varmt. Golfstrømmen løper parallelt langsmed kyststrømmen inn i Barentshavet og langs vestkysten av Spitsbergen. Noe av atlanterhavsvannet avkjøles i Norskehavet slik at det på grunn av sin større saltholdighet og egenvekt synker mot dypet. Dypvannet i Norskehavet har en svært homogen saltholdighet på 34,93 promille, og derfor fortsetter det avkjølte atlanterhavsvannet helt til bunns. Denne konveksjonen skjer bare om høsten og vinteren, idet det ved soloppvarming om sommeren dannes et stabilt overflatelag som hindrer blanding av vannmassene. Norskehavet får også tilført vann via Østgrønlandsstrømmen. Dette er kaldt, arktisk vann som til dels er danna ved issmelting i Polhavet og derfor lite salt. Mellom Østgrønlandsstrømmen og Atlanterhavsstrømmen foregår det en effektiv blanding i det sentrale Norskehavet. Overflatevannet i norskehavet kan inndeles i (fra øst mot vest) norsk kystvann med saltholdighet < 35 promille, atlantisk vann med saltholdighet >35 promille og arktisk vann med saltholdighet < 35 promille. Temperatur og salinitet i sør Ved Bud hydrografiske stasjon i Hustadvika i Møre og Romsdal måler Havforskningsinstituttet temperatur og salinitet ned til 268 meters dyp i Buadjupet. Her er kyststrømmen ganske saltfattig i øvre lag. Det dypere avvannet er kaldest i mars-april, og saltholdigheten (saliniteten) er på 32-35, lavest i september. Overflatetemperaturen er typisk ca. 5-6°C om vinteren og 11-12°C om sommeren. Saltholdigheten veksler i overflaten mellom 31 og 34. I lag under 150 meter er temperaturen i juli om lag 11°C, og i januar 7-8°C. Kaldest er overflatevannet i mars, med 4,8oC, mens det lavere enn 150 meters dyp er kaldest i april med gjennomsnittlig 7,4oC på dybde 250 meter. Den varmeste måneden er august med 13,6oC i overflatevannet, mens bunnvannet på 250 m er varmest i desember med 8,7oC. Målte temperaturer og saltinnhold ved 1 meter dybde og 150 meter de siste årene fordeler seg slik: Temperatur og salinitet i nord Havforskningsinstituttet har også en stasjon på Eggum på utsida av Lofoten. Den ligger litt innaskjærs i kyststrømmen som passerer langs yttersida av Lofotveggen. Overflatetemperaturen er typisk ca. 5-6°C om vinteren og 10-12°C om sommeren. Saltholdigheten veksler i overflaten mellom 33 og 35. I lag under 150 meter er temperaturen i juli om lag 6,5°C, og i januar drøyt 7,0°C, mens saltholdigheten er om lag 34-35 hele året. Først på om lag 200 meters dyp når saliniteten stabilt 35. Målte temperaturer og saltinnhold ved 1 meter dybde og 150 meter de siste årene fordeler seg slik: Geologi Geologisk sett er Norskehavet en del av Atlanterhavet, idet Den midtatlantiske ryggen over Island fortsetter gjennom Norskehavet inn i Polhavet. Den midtatlantiske ryggen løper fra Island over Jan Mayen og derfra i nordøstlig retning mot Spitsbergen (Mohnryggen), og deler Norskehavet i to dyphavsbassenger med havdyp på over 3500 m – Norskehavsbassenget og Grønlandsbassenget. Bunnforhold Grønland-Islandryggen, Færøy-Islandryggen og Wyville Thomson-ryggen mellom Færøyene og Skottland utgjør Norskehavets avslutning mot Atlanterhavet. Disse ryggene ligger på 500-600 meters dyp; Wyville Thomson-ryggen gjennomskjæres av den 800 m dype Færøyrenna. Utenfor kysten av Norge er Norskehavet et sokkelhav med dyp ikke over 500 m. Kontinentalskråningen ned mot dyphavsbassenget i det sentrale Norskehavet er markert, og kalles Egga. Sokkelens bredde varierer fra under 10 km utafor Lofoten, Vesterålen og Troms til over 200 km utafor Helgeland. Deler av havbunnen er berørt av flere store skred, der det største er Storeggaskredet. Referanser Eksterne lenker Miljøstatus i Norge: Norskehavet Miljøstatus i Norge: Forvaltning av Norskehavet Miljøstatus i Norge: Miljøtilstanden i Norskehavet Islands geografi Færøyenes geografi Storbritannias geografi