Møteprotokoll. Følgende medlemmer hadde meldt forfall: Navn Rep. Navn Rep. Karen Elisabeth Wiik Langfjæran SP Ann Kristin Wiik Langfjæran - PDF Gratis nedlasting Download "Møteprotokoll. Følgende medlemmer hadde meldt forfall: Navn Rep. Navn Rep. Karen Elisabeth Wiik Langfjæran SP Ann Kristin Wiik Langfjæran" 1 Møteprotokoll Utvalg: Hovedutvalg Folk Møtested: 1. etg., Inderøy Rådhus Dato: Tidspunkt: 09:00-13:00 Følgende faste medlemmer møtte: Navn Rep. Navn Rep. Ragnar Nossum SP Arne Bragstad Rannem SP Otte Vatn SP Ragnhild Kjesbu SP Randi Løkken AP Trond Bjørken AP Siv Furunes SV Geir Tore Strand AP Harald Ness AP Følgende medlemmer hadde meldt forfall: Navn Rep. Navn Rep. Karen Elisabeth Wiik Langfjæran SP Ann Kristin Wiik Langfjæran KRF Følgende varamedlemmer møtte: Navn Per Egil Undersåker Terje Arnevik Rep. SP H Merknader: Etter møtets slutt var utvalget på besøk ved Sandvollan skole og barnehage. Dessuten møtte: Navn Jon Arve Hollekim Bente Molde Guri K. Falch Rådmann Enhetsleder helse/rehab/barnevern Kommuneoverlege 2 Underskrifter: Vi bekrefter med underskriftene våre at møteprotokollen er ført i samsvar med det som ble vedtatt i møtet. Ragnar Nossum Terje Arnevik Siv Furunes Sakliste Utvalgssaksnr PS 24/13 PS 25/13 PS 26/13 PS 27/13 PS 28/13 PS 29/13 PS 30/13 PS 31/13 Innhold Saker til behandling Bruk av fond for tjenesteutvikling til diverse utviklings- og utredningstiltak Kulturprisen oppnevning av utvalg Temasak: Psykososialt team - orientering Rådmannen orienterer - Referatsaker og delegerte saker Ordfører orienterer Framtidig legevaktsamarbeid Videre planlegging avlastningstilbud, barnebolig og boligtilbud for personer med funksjonshemming Kvalitetsplan grunnskolen i Inderøy Untatt off. 3 Saker til behandling PS 24/13 Bruk av fond for tjenesteutvikling til diverse utviklings- og utredningstiltak Rådmannens forslag til vedtak: Rådmannen gis fullmakt til å disponere inntil kr ,- av fond for tjenesteutvikling til ulike utrednings-, utviklings og forbedringstiltak innenfor tjenesteproduksjonen, jfr. spesifikasjon i sak. Hovedutvalg og formannskap orienteres underveis. Behandling i Hovedutvalg Natur : Saksordfører: Steinar Klev Tore Huseth ba om gruppemøte og møtet ble heva i 5 min. Rådmannens forslag enstemmig. Uttalelse i Hovedutvalg Natur Rådmannen gis fullmakt til å disponere inntil kr ,- av fond for tjenesteutvikling til ulike utrednings-, utviklings og forbedringstiltak innenfor tjenesteproduksjonen, jfr. spesifikasjon i sak. Hovedutvalg og formannskap orienteres underveis. : Saksordfører: Ragnhild Kjesbu Rådmannens forslag enstemmig. Uttalelse i Hovedutvalg Folk Rådmannen gis fullmakt til å disponere inntil kr ,- av fond for tjenesteutvikling til ulike utrednings-, utviklings og forbedringstiltak innenfor tjenesteproduksjonen, jfr. spesifikasjon i sak. Hovedutvalg og formannskap orienteres underveis. 4 PS 25/13 Kulturprisen oppnevning av utvalg Rådmannens forslag til vedtak 1. Følgende tre medlemmer oppnevnes til å ivareta tildelingen av kommunens kulturpris for 2013: 2. Utvalget vurderer aktuelle kandidater for kommunens kulturpris og avgjør om og eventuelt til hvem prisen skal tildeles. Utvalget begrunner sin innstilling. 3. Rådmannen utpeker sekretær. Saksordfører: Randi Løkken Rådmannen endret pkt. 2 til å lyde: Utvalget vurderer aktuelle kandidater for kommunens kulturpris. Utvalget begrunner sin innstilling. Arne Bragstad Rannem foreslo flg. medlemmer: Ragnar Nossum og Ann Kristin Wiik Langfjæran Trond Bjørken foreslo Harald Ness som det tredje medlem. Rådmannens forslag, samt forslag på medlemmer, enstemmig. Vedtak i Hovedutvalg Folk Følgende tre medlemmer oppnevnes til å ivareta tildelingen av kommunens kulturpris for 2013: Ragnar Nossum, Ann Kristin Wiik Langfjæran, Harald Ness 2. Utvalget vurderer aktuelle kandidater for kommunens kulturpris. Utvalget begrunner sin innstilling. 3. Rådmannen utpeker sekretær. PS 26/13 Temasak: Psykososialt team - orientering Temasak: Psykososialt team orientering. Enhetsleder Bente Molde orienterte om enheten helse, rehabilitering og barnevern. Tjenesteleder for psykisk helse og rus, Synnøve Saursaunet orienterte om -kompetansen i psykisk helse og rus 5 -henvendelser/henvisninger -beskrivelse av tjenesten -livsområder -forebyggende tiltak hvor psykisk helse deltar Enstemmig. Vedtak i Hovedutvalg Folk : Redegjørelsen tatt til orientering. PS 27/13 Rådmannen orienterer - Referatsaker og delegerte saker : Rådmannens skriftlige orientering til hovedutvalg og formannskap mai ble lagt på PDF Expert og kommunens hjemmeside den Rådmannen supplerte sin orientering med - regnskapet for Innherred renovasjon felles gebyrer - Åpenhet og tilgjengelighet kommunale tjenester - Inderøy oppvekst og kultursenter - Sakshaug gamle skole klage på vedtak Randi Løkken stilte spørsmål vedr. - velferdspermisjonsreglementet - renhold ved Mosvik sykeheim Arne Bragstad Rannem stilte spørsmål om framdrift/status vedlikehold kommunale bygninger. Siv Furunes stilte spørsmål om Inderøy oppvekst og kultursenter Rådmannen svarte. Enstemmig. Vedtak i Hovedutvalg Folk : Redegjørelsen tatt til orientering. 6 PS 28/13 Ordfører orienterer : Ordføreren orienterte om - Rep.skapsmøte i KomSek og KomRev Hilsen fra kommunestyret til Ida Stuberg - Oppstart av NærUng alle 8. klassingene ved ungdomsskolen har deltatt. - Ungdomsrådet arrangerte rus(s)fri kveld på kulturhuset Inderøy oppvekst- og kultursenter - Problematikken/utfordringene med kortnebbgåsa. - Toppolitikerkonferanse i regi av KS - Inderøy v.g. skole besøk av statsråd Ola Borten Moe i forb. med stemmerettsjubileet Enstemmig Vedtak i Hovedutvalg Folk Redegjørelsen tatt til orientering. PS 29/13 Framtidig legevaktsamarbeid Rådmannens forslag til vedtak: Inderøy kommune viderefører dagens samarbeid om legevakt på kveld, natt og helg basert på Innherred Interkommunale legevakt IKS. Samarbeidet evalueres på ny innen utgangen av 2015 basert på erfaringer med praktiseringen av samhandlingsreformen generelt og bruken av ø-hjelpsplassene ved DMS spesielt. Saksordfører: Ragnar Nossum Rådmannens forslag enstemmig. Innstilling i Hovedutvalg Folk Inderøy kommune viderefører dagens samarbeid om legevakt på kveld, natt og helg basert på Innherred Interkommunale legevakt IKS. Samarbeidet evalueres på ny innen utgangen av 2015 basert på erfaringer med praktiseringen av samhandlingsreformen generelt og bruken av ø-hjelpsplassene ved DMS spesielt. 7 PS 30/13 Videre planlegging avlastningstilbud, barnebolig og boligtilbud for personer med funksjonshemming Rådmannens forslag til vedtak: Rådmannen gis fullmakt til å utarbeide forslag til revisjon/presisering av Boligsosial handlingsplan kap 5.0 Fremtidig behov for nye boliger/tjenester i forhold til bo oppfølgning og kap 7.0 som omhandler tiltaksplan. Et konkret forslag til utbyggingsløsning fremmes samtidig med forslag til revisjon av plan. Utbyggingsløsningen skal tilfredsstille nasjonale føringer til dimensjonering og brukersammensetning, jfr. Husbankens konkretiseringer etter behandlingen av Nessjordalternativet. Utredningen legges opp slik at Kommunestyret kan ta beslutning om gjennomføring samtidig med behandlingen av budsjett og økonomiplan til høsten. Saksordfører: Otte Vatn SV og AP v/harald Ness foreslo slikt forslag til vedtak: Rådmannen gis fullmakt til å utarbeide forslag til revisjon/presisering av Boligsosial handlingsplan kap 5.0 Fremtidig behov for nye boliger/tjenester i forhold til bo oppfølgning og kap 7.0 som omhandler tiltaksplan. Revisjonen av Boligsosial Handlingsplan, og underliggende dokumenter som skal behandles politisk, presiseres ift begrepsbruk og aktuelle brukergrupper. Utredningen legges opp slik at Kommunestyret kan ta beslutning om gjennomføring samtidig med behandlingen av budsjett og økonomiplan til høsten. Harald Ness ba om gruppemøte og møtet ble heva i 5 min. Rådmannen trakk punkt 2 i forslag til vedtak. Votering: Rådmannens reviderte forslag til vedtak enstemmig. 8 Rådmannens forslag: 5 stemmer Harald Ness sitt forslag: 6 stemmer Innstilling i Hovedutvalg Folk Rådmannen gis fullmakt til å utarbeide forslag til revisjon/presisering av Boligsosial handlingsplan kap 5.0 Fremtidig behov for nye boliger/tjenester i forhold til bo oppfølgning og kap 7.0 som omhandler tiltaksplan. Revisjonen av Boligsosial Handlingsplan, og underliggende dokumenter som skal behandles politisk, presiseres ift. begrepsbruk og aktuelle brukergrupper. Utredningen legges opp slik at Kommunestyret kan ta beslutning om gjennomføring samtidig med behandlingen av budsjett og økonomiplan til høsten. PS 31/13 Kvalitetsplan grunnskolen i Inderøy Rådmannens forslag til vedtak Utkast til kvalitetsplan for grunnskolen I Inderøy godkjennes for utsending til høring for arbeidstakerorganisasjonene, til skolenes organer og til Inderøy kommunale foreldreutvalg. Høringsfrist 25 mai 2013 Saksordfører: Siv Furunes Heidi Henriksen, oppvekstfaglig rådgiver, Harald Einar Erichsen, rektor/enhetsleder Inderøy ungdomsskole, og Rita G. Aarnes, rektor/enhetsleder Mosvik skole, orienterte om planen. Rådmannens forslag enstemmig. Innstilling i Hovedutvalg Folk : Utkast til kvalitetsplan for grunnskolen I Inderøy godkjennes for utsending til høring for arbeidstakerorganisasjonene, til skolenes organer og til Inderøy kommunale foreldreutvalg. Høringsfrist 25. mai 2013


Fikk én femmer og resten seksere på vitnemålet - Trollheimsporten Fikk én femmer og resten seksere på vitnemålet Fredag fikk avgangselevene ved Surnadal vidaregåande skole vitnemålene sine, og for Marit Grytbakk fra Rindal ble det 20 av 21 mulige seksere – og etter all sannsynlighet tidenes sterkeste vitnemål ved skolen. Ingressfoto: Marit Grytbakk og rektor Mons Otnes. – Så langt vi har oversikt over er dette det sterkeste vitnemålet som er levert ut på Surnadal vidaregåande skole, sier rektor Mons Otnes, som omtaler prestasjonen til Marit Grytbakk som «formidabel». 19-åringen Grytbakk, som har gått studiespesialisering, skinte om kapp med sola da hun fredag fikk beviset på at hun går ut av videregående med 20 toppkarakterer av 21 mulige. Hun var bare en femmer i norsk sidemål unna maksimal uttelling. – Jeg har alltid gjort leksene mine, og det er jo lurt, smiler hun, og roser lærerne ved skolen for god hjelp. Hun forteller at friheten til å velge vei videre var en viktig faktor til at hun har lagt ned den innsatsen hun har gjort. – Jeg har motivert meg selv mye, fordi jeg alltid har villet gjøre det bra, sier Marit. Rindalingen har nå planer om å først studere spansk, og deretter utdanne seg til lektor i realfag. – Og så har jeg lyst til å studere historie, legger hun til. Marit tror at det at hun er interessert i så mye forskjellig, har bidratt til de gode karakterene. – Ja, det tror jeg. Jeg har alltid klart å se det morsomme i fagene, og synes det er artig å lære nye ting. – Hva tenker du når du hører rektor si at ditt vitnemål trolig er tidenes sterkeste ved Surnadal vidaregåande skole? – Jeg blir jo stolt av meg selv, jeg må si det. Jeg synes det er godt at alt arbeidet har lønt seg, for det har ikke alltid vært like gøy. Til tider har det vært mye, og jeg har jo kjent på at det har vært litt press om å prestere. Da er det veldig godt å komme i mål, og se at man har lyktes, smiler Marit. Kontaktlærar Grete Aune, Marit Grytbakk og Mons Otnes. Rektor Otnes er både stolt og rørt av 19-åringens innsats og prestasjon: – Det er nesten så jeg får allergi i begge øynene, smiler han, og henvender seg direkte til Grytbakk: – Jeg synes det er så imponerende, Marit. Det må jeg bare si. – Vi skal ikke legge skjule på at vi har sett at Marit har jobba, hun har stått på til gagns. Jeg tror ikke dette har kommet gratis, det ligger mange timer bak, sier han, mens Marit smiler og nikker bekreftende. – Å oppnå slike karakterer krever en enorm innsats, men det hun har gjort gir henne mange muligheter videre. All heder og ære til henne, vi er virkelig imponerte. Otnes understreker at også de elevene som står på og jobber i andre enden av karakterskalaen fortjener hyllest i forbindelse med at vitnemålene deles ut: – Vi har mange gode elevprestasjoner. Man har de som får skikkelig gode karakterer, men også de som legger ned en kjempeinnsats og kommer seg gjennom og står. Det er også veldig viktig, for det å fullføre og bestå videregående skole gir innpass til så mye – både innen arbeidsliv og videre studier. – Det ligger mye godt arbeid og stor innsats, fra både elever og lærere, for å få tak i den toeren man trenger for å fullføre og bestå. Det gjør det også bak slike fantastiske prestasjoner som Marit har gjort. Koronapandemien har gjort at de tre siste månedene av skoleåret har vært av det spesielle slaget. Det gjør elevenes prestasjoner enda større, mener Otnes. – Med tanke på hvordan skoleåret har vært, med alternativ undervisning siden 12. mars, er det spesielt imponerende å klare dette. Situasjonen har krevd ekstra mye fra både elever og lærere. Vi er veldig glade for at så mange har fullført og bestått i et så spesielt år, sier han.


Alle svara må på bordet Barnevernet i Samnanger har svikta fleire av sine mest sårbare innbyggarar. STØTTE: Lokalsamfunnet har i lang tid engasjert seg for å granske barnevernssakene i Samnanger. Her frå ein demonstrasjon i 2013. Foto: Silje Katrine Robinson (Arkiv) Ein ny granskingsrapport har avslørt store feil i to barnevernssaker frå Samnanger på 2000-talet. Kommunen er ifølgje rapporten skuld i brot på både barnevernslova og god forvaltningsskikk. Det er problematisk at det har tatt så lang tid før dei involverte foreldra og barna – men òg lokalsamfunnet i Samnanger – får vite kva som gjekk gale. Dette burde vore fanga opp då saka vart granska første gong, i 2013. Anne Rokkan: Barnevernet som skulle vært vernet mot seg selv Gjort rett er granskingar viktige for å avdekke urett og alvorlege feil. Sjølv om feila ligg langt tilbake i tid, er dei nyttige for at barnevernet skal bli betre. Fleire av manglane som kjem fram i rapporten kan sporast til at kommunen er liten. Det gjeld spesielt samanblandinga av rolla som sosialleiar og barnevernsleiar. Ifølgje rapporten har rolleblandinga gått utover «privat part» – altså foreldre og barn. Små kommunar har små fagmiljø, og det er større fare for at ein kjenner den involverte familien. Det set eit viktig prinsipp i fare, nemleg at innbyggarane skal vere trygge på at kommunen leverer gode tenester. Barnevern er difor eit godt argument for større kommunar. Samnanger valde i 2016 å knyte seg til barnevernet i Bergen kommune. Det gjer at barnevernet ser heilt annleis ut no, enn då feila vart gjort. Debatt: Nå må vi handle, ikke utrede mer Det fritek ikkje Samnanger kommune frå ansvaret for både å finne ut kva som har skjedd og kvifor det skjedde. Både foreldre og barn har vore skadelidande. Difor er det bra at kommunen no foreslår både å gi barna oppreising og ei unnskyldning. Beløpet på 100.000 kroner pr. barn verkar lågt. Det er òg problematisk at foreldre ikkje får erstatning. Ordførar Knut Harald Frøland (Bygdelista) måtte bruke dobbeltstemma si for å sikre fleirtal for denne granskingsrapporten. Det er urovekkande at kommunestyret framleis streta imot denne granskinga seinast i år. Den nye granskinga skulle gå inn i fleire detaljar enn den førre. Når ein les rapporten, ser ein behovet for den nye granskinga. BT mener: Rutinene i barnevernet er for dårlige Samnanger er ikkje ferdig med desse sakene. No gir kommunen pengar til å granske ei tredje sak frå same tidsrom. Det ser likevel ikkje ut til at alle svar kjem på bordet. I den eine saka som er blitt granska, har verja til den no vaksne kvinna motsett seg gransking. Granskingane i Samnanger viser alvorlege veikskapar i barnevernet. No bør ingen stille seg i vegen for å få resten av svara på bordet. Publisert: 17. august 2019 08:12 Rapport: Mange overgrep mot barn blir aldri oppdaget Ingen kjente tilfeller av koronavirus på Vestlandet «No er det nok dataskandalar» Meiner dei nå veit kvifor KNM «Helge Ingstad» kolliderte. Slik skal dei unngå nye ulykker. «Det er lite som tyder på at alle fakta er komne på bordet til no»


NEW - Skal bidra til en god arbeidskultur - Vi har vel alle opplevd uakseptabel adferd, trakassering eller uønsket oppmerksomhet på et eller annet tidspunkt. Vi trenger å adressere dette for å sikre og beholde den beste kompetansen, og for å opprettholde et godt rykte for våre respektive bedrifter og industri, sier prosjektleder for NEW Culture, Lene Merethe Liodden i MHWirth. Hun innledet til den første workshopen i prosjektet NEW Culture, som ble etablert i 2018. - Et godt grep - Vi har en jobb å gjøre. Da er det bare å sette i gang og ta denne jobben på alvor. Dette seminaret virker som et godt grep, sier Randi Øgrey, leder av Mediebedriftenes Landsforening (MBL), som fortalte hvordan mediene hadde kartlagt sine #metoo-historier. Øgrey trodde ikke mediehusene hadde flere historier om ukultur da #metoo-bevegelsen oppstod. Men det viste seg at det fortsatt var ukultur som måtte adresseres. - Mediebransjen har virkelig tatt dette på alvor, og fulgt godt opp. I kjølvannet har vi blant annet etablert et mentorprogram fordi vi ønsker flere kvinner inn i lederstillingene. Kjønnsbalanse i ledelsen fører til et bedre arbeidsmiljø, tror Øgrey. - Det er viktig å ha det gøy på jobben, men vi må forsikre oss om at det er gøy for alle, tilføyer hun. Poenget med prosjektet NEW Culture er at GCE NODE og Eyde-klyngen kan bidra med workshop og deling av kompetanse. May Ruud Tennebø fra MHWirth, deltok på workshopen fordi hun mener det er viktig å engasjere seg i å skape et godt arbeidsklima. Hun har selv erfart uheldige situasjoner på jobb hvor ulike hersketeknikker har dukket opp. - Ja, jeg har opplevd hersketeknikker på jobben, og er derfor med i dette prosjektet fordi jeg selv må ta ansvar. Det kan være tøft i oljebransjen, men vi må tørre å være modige, ha autoritet og stå frem selv, mener Ruud Tennebø (til høyre), som mener NEW Culture er veldig viktig å delta i. - Sharing is caring. Det gjør oss gode. Bevissthet rundt dette gjør oss til moderne og attraktive arbeidsplasser som skal få de beste hodene, sier Øgrey. - Men det er viktig å ha det gøy på jobben. Det er bare greit å forsikre seg om at det er gøy for alle, tilføyer hun. Poenget med prosjektet NEW Culture er at klyngene GCE Node og Eyde-klyngen kan bidra med workshop og deling av kompetanse. May Ruud Tennebø fra MHWirth, deltok på workshopen fordi hun mener det er viktig å engasjere seg i å skape et godt arbeidsklima. Hun har selv erfart uheldige situasjoner på jobb hvor ulike hersketeknikker har dukket opp. - Ja, jeg har opplevd hersketeknikker på jobben, og er derfor med i dette prosjektet fordi jeg selv må ta ansvar. Det er tøft i oljebransjen, men vi må tørre å være modige, ha autoritet og fikse opp i dette selv, mener Ruud Tennebø (til høyre), som mener NEW Culture er veldig viktig å delta i. Les mer på gcenode.no Les mer om NEW Culture her 46 menn og 1 dame - Vi må være bevisst på hva vi skal tåle og ikke tåle. Bevisstgjøring er viktig, spesielt om balansen mellom kjønnene er skjev, sier Toril Bjørnestad Hodnemyr ved Tratec Norcon. Hun er eneste kvinne i sin bedrift, uten at hun opplever at det er utfordringer knyttet til den skjeve kjønnsbalansen. - Hos oss er vi nå 46 menn og meg. I høst begynte ei jente hos oss som er lærling i tavlebygging. Miljøet på Tratec Norcon er svært godt, det bemerkes også av våre kunder og de som kommer innom oss på møter og liknende. Vi som jobber der er gode på å inkludere alle, enten det er rundt lunsjbordet eller i sosiale aktiviteter og tilstelninger. Vi har en kultur som er lett for ei dame å være del av. Det merkes blant annet på språkbruk, samtaletemaer, og at alle bidrar til at det er hyggelig rundt oss, sier Bjørnestad Hodnemyr. Hun presiserer at Tratec Norcon er en arbeidsplass med fokus på at det er viktig å finne på noe sammen utenom arbeidstiden også. Hun synes det bidrar positivt med tanke på at kollegene blir godt kjent. - Det er i det hele tatt en flott gjeng å jobbe sammen med, som ser at vi trenger hverandre. Vi hadde blitt kjempeglade om det kom en kvinnelig programmerer inn i felleskapet vårt, siden mangfold er positivt, poengterer Bjørnestad Hodnemyr. Prosjektet som ble startet opp i 2018, hadde sin første workshop fredag i Kristiansand. Randi Øgrey, leder av Mediebedriftenes Landsforening (MBL), Bianca Wårøy (HR-leder ved GE Healthcare Lindesnes) og Rune Grimsby (HR-leder ved Cameron Sense), delte hvordan deres bedrifter taklet #metoo og seksuell trakassering i kjølvannet av den globale #metoo-kampanjen som ble spredt i oktober 2017.


Vi Menn Poker - Høstens vakreste eventyr Programmet for Vi Menn Open 13 - 15/10 er klart, sjekk blindestruktur og hotelldeal her. Pokerhøsten blir i år uten NM-satelitter og regionale mesterskap, men det er liten grunn til å fortvile over mangelen på pokertilbud likevel. Akkurat nå er EPT Barcelona i gang, som vanlig med massevis av nordmenn på vei til den katalanske hovestaden, og tidligere har vi skrevet om Nordisk mesterskap i Praha, som går av stabelen i desember. Måneden før er det Battle of Malta, som normalt tiltrekker seg en del norske spillhuer, mens NM i Gardermoen håper på nytt rekordstort felt når Pokerforbundet tar over som arrangør sammen med Global Poker Tours. Men før det er det altså Vi Menn Open som gjelder. Årets utgave blir i København, og i skrivende stund er det allerede nesten 100 nordmenn som har huket av for "attending" i vårt Facebook-arrangement. Vi har allerede vært i kontakt med en rekke pokerklubber som forteller at de har kvalifiseringsrunder for turneringen, og når vår samarbeidspartner PartyPokerLive slenger seg på banen med kvalifiseringsrunder og såkalte phase1-turneringer. Aller første mulighet til å vinne her er 27. august. Da vil alle spillere som er på Vi Menn-lista få muligheten til å kvalifisere seg gratis til turneringen (to seter ligger i potten). Det blir i alt fire satellitter og tre Phase 1-turneringer til Vi Menn Open i København gjennom vår samarbeidspartner. Turneringen starter opp med dag 1A på fredag 13/10 kl 19, og dag 1B på lørdag 14/10 kl 12. Det betyr at man kan dra rett fra jobb på fredag, og rekke å spille allerede samme dag, eller man kan ta morgenflyet på lørdag, om man prioriterer fredags-tacoen hjemme med ungene. Vi har fått et bra tilbud fra Radisson-hotellet der kasinoet ligger, for enkeltrom (995,- danske) og dobeltrom (1195,- danske). Bruk denne tråden, legg inn hvilke dager du skal ha, og om dere blir en eller to personer per rom, og trykk "search again", så får du opp pris. Vi jobber også med å få opp noen rimeligere alternativer på andre hoteller, og vil oppdatere saken her og på FB når det kommer på plass. 18:00 Velkomstreff i Casino Copenhagen 19:00 Vi Menn Open Dag 1A (re-entry mulig) - 2200 danske kroner innkjøp 12:00 Vi Menn Open Dag 1B (re-entry mulig) 19:00 Vi Menn Open Dag 2 20:00 Losers Lounge åpner 12:00 Vi Menn Open Finaledag 15:00 Nordic Poker Championships Phase 1 I tillegg blir det muligheter for cash og sng's når man ryker ut, og vi vil selvsagt ha Losers lounge utover fredagskvelden og lørdag formiddag og kveld. Pluss en og annen fest i løpet av helgen. PHASE 1s TIL VI MENN OPEN: Søndagene 24. sept, 1. okt & 8. okt kl 20:00 i partypoker-klienten. BLINDESTRUKTURER VI MENN OPEN: Startstack er 100.000 i chips. Nivå / SB / BB / Button-Ante* DAG 1 (13/10 kl 19:00 & 14/10 kl 14:00) 1 150 300 300 3 250 500 500 6 500 1000 1000 7 600 1200 1200 10 1200 2400 2400 11 1500 3000 3000 12 2000 4000 4000 DAG 2 (14/10 kl 19:00) 13 2500 5000 5000 14 3000 6000 6000 15 4000 8000 8000 16 5000 10000 10000 20 12000 24000 24000 DAG 3 (15/10 kl 12:00) 22 20000 40000 40000 23 25000 50000 50000 24 30000 60000 60000 27 60000 120000 120000 28 80000 160000 160000 32 200000 400000 400000 33 250000 500000 500000 34 300000 600000 600000 35 400000 800000 800000 36 500000 1000000 1000000 37 600000 1200000 1200000 38 800000 1600000 1600000 39 1000000 2000000 2000000 40 1200000 2400000 2400000 * "Button-ante": En nyvinning der spilleren på knappen poster ante for alle på bordet hver hånd. Denne anten har verdien av en big blind, men dersom bordet blir 3 mindre enn maks antall spillere, vil anten halvveres til verdien av en small blind.


Traversofløyte – Wikipedia Kopi av en traversofløyte fra ca. 1740 Traversofløyten er den opprinnelige versjonen av tverrfløyten. Grepene på traversofløyten er veldig lik blokkfløytegrep, men blåseteknikken likner på tverrfløyteteknikk. Instrumentet har opprinnelig seks hull og som oftest en klaff på det syvende, for at det skal bli lettere å dekke det. Traverso betyr egentlig «tverr», og heter det fordi fløyten holdes på siden. Traversoen ble lite brukt i orkestersammenheng, fordi den ikke klinger sterkt nok, og den ble derfor byttet ut med blokkfløyten, og senere med tverrfløyten. Det finnes mange forskjellige typer traversofløyter, noen har flere klaffer (som fløytene fra romantikken), mens andre er mye enklere. Det finnes også oktavfløyter (klinger en oktav over), eller lengre og dypere fløyter, som alt-traverso. Den eldste musikken helt frem til ca. 1850 (altså til Theobald Boehm oppfant klaffesystemet) ble skrevet nettopp for traversofløyte, men er likevel spillbar på nåtidens tverrfløyte. Hentet fra «https://no.wikipedia.org/w/index.php?title=Traversofløyte&oldid=15856936» Denne siden ble sist redigert 8. mar. 2016 kl. 16:00.


Bruksanvisning Vannkoker. WK 70 Serie WK 90 Serie - PDF Download "Bruksanvisning Vannkoker. WK 70 Serie WK 90 Serie" 1 NO Bruksanvisning Vannkoker WK 70 Serie WK 90 Serie 2 Innholdsfortegnelse Forord 3 Sikkerhetshenvisninger 4 Pakke ut apparatet 6 Krav til monteringsstedet 6 Før første gangs bruk 6 Koke vann 7 Tips 8 Kalkfilter 8 Tørrkjøring- og overopphetingsvern 8 Rengjøring 9 Avkalkning 9 Kundeservice 9 Deponering 9 Garantie 10 2 3 Forord Det spesielle med denne vannkokeren er at den er utviklet for å lage filterkaffe manuelt. Vanntemperaturen ved betjening håndkokeknappen ligger på 93 C med +/-3 avvik. Vanntemperaturen er uhyre viktig ved trakting av filterkaffe. Den optimale temperaturen ligger mellom 90 C og 96 C. Dersom vanntemperaturen er for lav eller for høy blir kaffen svak og mister aroma. Følgende forhold er viktig ved manuell trakting av filterkaffe: Kaffebønnene bør vært ferskt malt med middels finhetsgrad - kaffen føles da omtrent som sukker. Pulveret bør være fylt opp 2,5 til 5 centimeter. Vannet fylles på i sirkelform. Optimal trakting varer mellom 4-6 minutter. NO Det har mange fordeler å trakte kaffen for hånd: Det løses opp færre bitterstoffer. Aromaen utfolder seg optimalt. Kaffen er klar og fordøyelig. Ulike smaksnyanser kommer bedre til sin rett. 3 4 Sikkerhetshenvisninger Dette apparatet er i samsvar med gjeldende sikkerhetsbestemmelser. Upassende bruk kan føre til alvorlige personskader eller materielle skader. For trygg omgang med apparatet skal følgende sikkerhetshenvisninger følges: 4 Sjekk før bruk om apparatet har synlige skader på utsiden, kabelen eller støpslet. Ikke ta apparatet i bruk dersom det er skadet. Reparasjoner skal kun utføres av fagfolk eller av kundeservice hos Graef. Det kan oppstå betydelige fare for brukeren dersom reparasjonen er mangelfull. I tillegg mister garantien sin gyldighet. Defekte komponenter skal kun skiftes ut med originale reservedeler. Kun med originale deler kan det garanteres at sikkerhetskravene er oppfylt. Apparatet skal bare benyttes av personer med reduserte fysiske, sensoriske eller mentale evner, eller som mangler erfaring og/eller kunnskap, dersom disse holdes under oppsyn eller gis opplæring i trygg bruk av apparatet og har forstått hvilke farer som kan være forbundet med bruken. Det er ikke tillatt for barn å benytte apparatet. Apparatet og ledningen skal ikke være innenfor rekkevidde av barn. Barn bør holdes under oppsyn for å sikre at de ikke leker med apparatet. Strømmen skal frakobles når apparatet ikke er under oppsyn, når det bygges sammen eller tas fra hverandre, eller når det skal rengjøres. Det er ikke meningen at apparatet skal benyttes sammen med en ekstern timer eller en separat fjernkontroll. Dette apparatet er ment å skulle benyttes i husholdningen og til lignende formål, som for eksempel: personalkjøkkenet i forretninger og på kontorer, på bondegårder, av gjestene i hoteller, moteller og andre overnattingssteder; pensjonater med frokost inkludert. Ledningen skal alltid trekkes ut av stikkontakten med grep i støpselet og ikke etter ka- 5 belen. Apparatet skal ikke benyttes dersom ledningen eller støpselet er skadet. For å unngå fare før apparatet benyttes igjen etter skade på ledning eller støpsel, skal du kun la produsenten, kundeservice hos vedkommende eller annen kvalifisert person skifte ledningen. Ikke i noe tilfelle skal apparatets kabinett åpnes. Dersom tilkoblinger som fører spenning blir berørt og den elektriske eller mekaniske oppbygningen forandret, så er det fare for strømstøt. Deler som står under spenning skal aldri berøres. Disse kan forårsake elektrisk støt, i verste fall med døden til følge. Før apparatet tas i bruk skal du kontrollere at spenningsdata (spenning og frekvens) på typeskiltet er i samsvar med strømnettet ditt. Spenningsdata må stemme overens for at det ikke skal oppstå noen skader på apparatet. Påse at ikke strømledningen blir hengende fast noe sted og fører til at apparatet faller ned. Emballasjen skal ikke benyttes til lek. Det kan medføre kvelningsfare. Ikke fyll på mer vann enn toppmarkeringen hos vannkokeren. Mulig spruting av vann som flommer over kan ellers føre til skader. Lokket skal ikke åpnes under trakting. Unngå berøring av apparatets utside, ettersom denne kan bli veldig varm. Apparatet og basestasjonen skal aldri dyppes i vann eller annen væske. Apparatet bør kun berøres på håndtaket. Påse at det alltid befinner seg tilstrekkelig med vann i apparatet (bunnen bør være dekket) for å unngå tørrkoking. Benytt apparatet aldri i nærheten av en varmekilde. Benytt apparatet aldri utendørs, og oppbevar det på et tørt sted. Aldri benytt apparatet på badet. Støpslet må trekkes ut av stikkontakten før 5 NO 6 6 det fylles på vann, etter hver gangs bruk, samt før hver rengjøring. Påse at apparatet kun benyttes sammen med den medleverte basestasjonen. Basestasjonen skal aldri benyttes til andre formål. Slå på apparatet igjen først etter at du har fylt på vann. Benytt bare kaldt vann. Apparatets lokk skal alltid være godt skrudd fast. Det skal ikke benyttes aggressive rengjøringsmidler, skuremidler eller løsemidler. Brysom smuss skal ikke skrapes bort med harde gjenstander. Apparatet skal ikke skylles eller dyppes i vann. Dersom vannkokeren heller for mye når man skjenker kaffe, er det fare for at lokket åpner seg noe som følge av vanntrykket og at det flyter ut vann. Pakke ut apparatet For å pakke ut apparatet går du frem som følger: Åpne pakken og ta apparatet ut av esken. Fjern all emballasjen. Fjern eventuelle etiketter på apparatet (bortsett fra typeskiltet). Krav til monteringsstedet For at apparatet skal kunne fungere trygt og feilfritt stilles følgende krav til monteringsstedet: Apparatet må stilles på et fast, flatt, vannrett og sklisikkert underlag med tilstrekkelig bæreevne. Påse at apparatet ikke kan velte. Velg et monteringssted som gjør at barn ikke kan berøre apparatets varme overflate eller gripe fatt i ledningen. Før første gangs bruk Dette apparatet får i løpet av få minutter vann til å syde. Først fylles apparatet med kaldt og rent vann, 7 la så vannet koke opp for å rengjøre apparatet. Trykk på koketasten Deretter heller du ut vannet. Koke vann Ta basestasjonen og vikle bort ledningen så godt det lar seg gjøre. Åpne lokket og fyll apparatet med vann. Merk: Påse at markeringen for maksimal påfyllingsmengde ikke overskrides. Fyll på apparatet slik at vannivået ligger mellom strekene for minimumsnivå og maksimumsnivå. Lukk lokket og sett apparatet tilbake på basestasjonen. Sett støpslet inn i stikkontakten. Trykk på den ønskede temperaturtasten. Temperaturvalg Optimal for: Alle former for svart te, urte-te og frukt-te Apparatet er nå slått på. håndtraktet filterkaffe alle former for grønn te og instant drikke Japansk skygge-te Gyokuru Asahi Merk: Apparatet viser deg først den aktuelle temperaturen ved at den lyser, og den ønskede temperaturen blinker. Den ønskede temperaturen er oppnådd når tasten lyser blått uten å blinke. Straks kokingen er ferdig lyder 3 pipetoner, og tasten for ønsket temperatur lyser opp. Merk: Temperaturen kan til enhver tid forandres under oppvarmingen, forutsatt at ønsket temperatur ikke har blitt oppnådd. Løftes vannkokeren vekk fra basestasjonen er apparatet frakoblet. Imidlertid lagrer vannkokeren den ønskede temperaturen i ca. 5 minutter og viser denne ved å la den ønskede 7 NO 8 temperaturvalgbryteren lyse. Dette er svært viktig ved trakting av kaffe for hånd. Når lampen slukkes er temperaturen sunket. Ved å trykke på den ønskede temperaturvalgbryteren igjen kan du på ny sørge for at vannet får ønsket temperatur. Merk: Dersom du valgte en høyere temperatur under den første oppvarmingen og ønsker en lavere temperatur for resten av vannet, så trykker du tasten for den ønskede lavere temperaturen. Tips Benytt alltid friskt og kaldt vann til trakting. For svart te, urte-te og frukt-te skal traktingen alltid foretas med fosskokende vann. For grønn te bør vannets temperatur ligge ved ca. 80 C, slik at ikke bitterstoffene løser seg opp så mye i oppkoket. Grønn te er altså den eneste teen som kan gis til gjesten uten allerede å gi silen inn i vannet. Ved dårlig vannkvalitet bør det benyttes vann uten kullsyre. Hvor lenge teen skal trekke er avgjørende for virkning og smak. Etter 2-3 minutter virker teen stimulerende på det sentrale nervesystemet, og har en temmelig mild og aromatisk, og ikke bitter, smak. Etter 4-5 minutter virker teen i tillegg beroligende på mage og tarmsystem, og smaker kraftigere og noe bitrere. Urte- og fruktblandinger bør trekke i 8-10 minutter for å kunne utfolde seg slik at hele smaken og den velgjørende virkningen kommer til sin rett. Kilde: Eilles-Tee Kalkfilter Det avtagbare kalkfilteret hindrer at kalkavleiringer skjenkes ut. Tørrkjøring- og overopphetingsvern Dette apparatet er utrustet med tørrkjøring- og overopphetingsvern. Dersom det skulle skje en 8 9 gang at du benytter apparatet uten vann, eller med for lite vann, så vil apparatet slå seg av. Vent et lite øyeblikk til apparatet har blitt avkjølt. Fyll apparatet med vann og fortsett som du pleier. Rengjøring Trekk først støpslet ut av stikkontakten og la apparatet avkjøles. Rengjør apparatets utsiden med en myk, fuktet klut. Ved omfattende smuss kan et skånsomt rengjøringsmiddel benyttes. Avkalkning Avhengig av vannets hardhetsgrad i ditt område vil det med tiden oppstå kalkavleiringer på bunnen og veggen på innsiden av beholderen i edelstål. Jo hardere vannet er, desto raskere danner det seg kalkavleiringer. Disse er riktig nok ufarlige, men kan innskrenke ytelsen til apparatet. Derfor anbefaler vi regelmessig avkalkning av apparatet som følger: Fyll apparatet 3/4 fullt med vann. Kok opp dette. Etter at apparatet har slått seg av igjen tilfører du litt vanlig eddik. Merk: Denne blandingen skal ikke kokes opp. La blandingen stå over natten. Tøm apparatet og skyll det flere ganger med rent vann. Merk: Du kan også benytte andre egnede avkalkningsmetoder. Følg i den forbindelse produsentens anvisninger. Kundeservice Dersom det skulle oppstå en defekt på ditt apparat fra Graef kan du henvende deg til din forhandler eller til kundeservice hos Graef. Deponering Dette produktet skal ikke kastes sammen med det vanlige husholdningsavfallet når det har nådd slutten av sin levetid. Symbolet på produktet og i bruksanvisningen gir en henvisning NO 9 10 om dette. Materialene produktet er laget av kan resirkuleres ut fra sin merking. Du yter et viktig bidrag til beskyttelse av miljøet vårt ved å bidra til resirkulering eller andre former for ny utnyttelse av gamle apparater og deres komponenter og materialer. Vennligst spør den lokale forvaltningen om hva som er det ansvarlige innsamlingsstedet. Garantie For dette produktet påtar vi oss 24 måneders produsentgaranti, beregnet fra salgsdatoen, for mangler som kan tilbakeføres til produksjonsfeil eller materielle mangler. Dine rettslige garantikrav i henhold til 439 ff. i den tyske BGB-E forblir upåvirket av denne reguleringen. Garantien omfatter ikke skader som oppsto som følge av upassende håndtering eller bruksområder, samt mangler som kun i beskjeden grad påvirker apparatets funksjon eller verdi. Dessuten påtar vi oss intet ansvar for skader som oppstår som følge av manglende eller utilstrekkelig avkalkning og tilsyn. I slike situasjoner går tilsvarende garantien tapt. Videre er transportskader som vi ikke er ansvarlige for heller ikke omfattet av garantien. Skader som ble forårsaket av en reparasjon som ikke ble utført av oss eller en av våre representanter vil tilsvarende ikke være omfattet av garantien. Ved berettigede reklamasjoner kommer vi etter eget skjønn til å velge mellom en reparasjon av det mangelfulle produkteteller å bytte ut dette med et produkt uten mangler. 10 NO Bruksanvisning Vannkoker. Wasserkocher WK 70 Serie Bruksanvisning Vannkoker Wasserkocher WK 70 Serie Max. 1,5 Liter Min. 0,5 Liter Innholdsfortegnelse Forord...4 Sikkerhetshenvisninger...5 Pakke ut apparatet...7 Krav til monteringsstedet...7 Før første


Canesten kombi myk vaginalkapsel og utvendig krem mot underli Canesten kombi myk vaginalkapsel og utvendig krem mot underlivssopp Designet for komfort og enkel å sette inn. Canesten® kombi mot underlivssopp er en komplett, totrinns behandling. Denne kombinasjonsbehandlingen inkluderer en enkeltdose med myk vaginalkapsel som er enkel å føre inn for å fjerne infeksjonen, og en utvendig krem for å lindre kløe, brennende følelse og sårhet, for behandling av underlivssopp. Behandlingen er enkel å bruke hjemme og irriterende symptomer skal begynne å forsvinne snart. Canesten® hjelper deg med å føle deg vel igjen, så du kan fortsette å leve som før. Les pakningsvedlegg før bruk. Det kan føles ubehagelig, men det er ingen grunn til å bli redd. Underlivssopp er ikke en seksuelt overførbar infeksjon eller en alvorlig tilstand, og i de fleste tilfeller kan den behandles enkelt og effektivt. Infeksjonen er både normal og veldig vanlig – 3 av 4 kvinner får den minst én gang i løpet av livet og det er ikke forårsaket av manglende hygiene. Velg mellom vaginal administrasjon: vanlig vaginaltablett eller myk vaginalkapsel som er lett å sette inn, samt krem. Ved hjelp av applikatoren fører du den myke vaginalkapselen så høyt som mulig inn i skjeden før du legger deg om kvelden. Påfør kremen tynt og jevnt på området rundt inngangen til skjeden og smør den forsiktig inn. Brukes 2–3 ganger per dag i 1‐2 uker. Hvis du er gravid eller prøver å bli gravid skal du kontakte lege eller jordmor før du bruker Canesten®. Les alltid pakningsvedlegget. Hvis du har hatt sopp i underlivet én gang, betyr det ikke nødvendigvis at du vil få det igjen. Men du må kanskje gjøre noen små endringer i livsstilen for å forhindre at underlivssoppen kommer tilbake. For eksempel bør du unngå å bruke deodorant og parfymerte produkter på eller rundt intimområdet og sørge for å skifte undertøy etter trening. Vår komplette serie med behandlingsalternativer ved behandling av underlivssopp. Vi tilbyr en rekke behandlingsformer og formater, så alle kan finne en behandling de er komfortabel med og som passer deres behov. Nei. Canesten-produktene mot underlivssopp er lett tilgjengelig på det lokale apoteket. Det er best å unngå sex til underlivssoppen er borte.. Det er viktig å være klar over at krem med klotrimazol kan skade lateksen som brukes i kondomer og pessar. Det betyr at prevensjonen ikke vil fungere så godt som den skal. Derfor bør du bruke alternative løsninger i minst fem dager etter bruk av Canesten-krem mot underlivssopp. Underlivssopp er ikke en kjønnssykdom. Men hvis du har sex med den samme personen (mann eller kvinne), kan soppinfeksjonen sendes frem og tilbake mellom dere. Noen kvinner plages av gjentatte soppinfeksjoner i underlivet. For å redusere hyppigheten av infeksjonene, kan seksualpartnerens penis behandles med Canesten-krem mot underlivssopp for å forebygge ny infeksjon, dersom lege har bekreftet sopp.


Utdrag 3 - "Du store gauda!" - Jon Ewo | Følgende er hentet fra åpningen på romanen «Du store gauda!» av Jon Ewo. Utgitt på Egmont Damm 1997. Guggen var ikke som andre rottebarn. De andre rottene elsket å løpe rundt i mørke, trange ganger. De elsket lukten av råtne egg, fulle søppelbøtter og skitten kloakk. Og når de skulle ha det gøy, gikk de på jakt etter ekle, små mus. Sånn var ikke Guggen. Han likte å slange seg på sofaen i rottereiret sitt. Han likte frisk luft. Derfor bodde han i et rottereir oppe på taket av den gamle fabrikken. Reiret besto av en trekasse som stod i ly av en av pipene på taket. Kassen var full av hull og hadde store sprekker mellom plankene. For at ikke vinden skulle blåse tvers gjennom kassen, hadde Guggen hengt opp digre bilder på veggene. Det var mest bilder av rotter som slåss mot katter. Sofaen han lå på, var laget av en sokk fylt med avispapir. Bordet var en tom fyrstikkeske. Som stol brukte han et kubbelys som han hadde gnagd til slik at han kunne sitte godt. I taket hang en uro laget av hyssing og korker. Og over døren inn til reiret hadde han skrevet med spraymaling: «All makt til rottepønk!» Å spraye slagord på vegger var det morsomste han visste. Guggen så ikke ut som andre rotter heller. Frisyren hans var en pønkete hanekam og han hadde en ring i det høyre øret. Det eneste han hadde felles med andre rotter var at han elsket ost. Mange tror at det bare er mus som spiser ost, og at rotter bare liker søppel og rask. Men i virkeligheten er rotter de største osteelskerne i verden. De vet forskjell på gul ost, brun ost og oster som har vært lagret for lenge eller akkurat passe. De vet forskjell på hvit ost og blå ost og grønn ost og ost med bilder av pene damer på. Og fremfor alt er de eksperter på gaudaost, som alle rotter synes er verdens beste ost. Hvis du har hørt at rotter spiser alt mulig rart, er det bare rykter som er satt ut av ondskapsfulle mus. Musene liker å spre sånne rykter. De er små og vemmelige dyr. Det er derfor rotter hater mus og jager dem så fort de ser dem. Av og til når Guggen lå på den fillete sofaen i reiret sitt, tenkte han på hva han skulle bli når han ble voksen. Guggen kunne ikke se seg selv sitte på et rottekontor og spise blyanter. Han klarte ikke å tro at han skulle bli en idrettsrotte som tok store pokaler i rotterace. Han var også sikker på at han aldri kom til å bli rottesanger som helten sin, Jonny Råtass. Men Guggen var ikke det minste lei seg. Som en ekte pønkerotte visste han at han kunne få til hva det skulle være. Hvis det bare hadde vært noe som var spennende eller interessant nok. Men ingenting var like spennende som å skrive med spraymaling på veggene og å høre på musikk. Når han lå og tenkte foldet han labbene bak hodet og stirret opp gjennom et lite hull i taket. Der så han skyene drive forbi. Han gledet seg ikke til å bli voksen. Det virket så kjedelig. Voksne opplevde aldri noe. De bare tenkte og pratet om trege ting. Mora og faren til Guggen var i alle fall slik. Når han så hvordan de hadde det, skulle han nesten ønske at han aldri kom til å bli voksen. «For et rotteliv!» sukket han da. Han lukket øynene og spurte seg selv om det kanskje hadde vært morsommere hvis han hadde vært en sau, en gjøk eller til og med en katt. Det var en dag i januar. Vinteren strøk med kalde fingre over takene. Det peip rundt veggene i Guggens reir. Han hadde skjøvet et lokk av papp foran døren for å holde vinden ute. I det ene hjørnet brant det lystig i en stabel med fliser som han hadde rigget opp i en hermetikkboks. Guggen lekte med uroen i taket mens han hørte på den siste kassetten til Jonny Råtass og Kattekverkerne. De sang den nye slageren sin: «Mus! Mus!! Mus!!! Gå vekk!!!!» Veggene dirret av den høye musikken. Guggen danset litt rundt på gulvet og lot som om det var han som spilte gitar i bandet til Jonny Råtass. Midt i tredje vers ble pappen skjøvet til side med et smell. Guggen kom helt ut av det og snublet over kassettspilleren. Den dundret ned på gulvet og gurglet litt før den stoppet. I døra stod mora til Guggen. Hun stirret på ham gjennom to brilleglass som var så tykke at hun fikk sånne rare øyne som folk får når de kikker gjennom bunnen på en colaflaske. Håret hadde hun knyttet i to harde knuter bak i nakken. Hun hadde et forkle rundt magen og tøflene var så slitte at det tøt ut garn til alle kanter. Armene hennes var kulerunde av muskler. Fru Råtten hadde vært rottemester fire år på rad i kloakkbryting. Nå la hun muskelbuntene i kors over brystet og stirret sint på ham. «Du spiller så høyt at jeg er sikker på at morfar kan høre deg. Og han har vært død i fem år!» ropte hun. «Det var vel ikke så høyt. Og dessuten er det jo Jonny Råtass!» svarte Guggen. Han stirret trist ned på den bulkete kassettspilleren. «Det spiller ingen rolle. Det er det verste jeg har hørt. Helt musegrusomt!» sa mora. «Men det er ikke derfor jeg har giddet å komme opp hit. Jeg er nemlig bekymret for deg, Guggen.» «Jeg lover å spille lavere.» Hanekammen til Guggen satte seg fast i uroen og han måtte rive seg løs. «Det er ikke den fæle rotterocken din jeg tenker på. Jeg tenker på at du bor her oppe i friluft. Du leker med uroer. Håret ditt ser ikke ut. Du maler på veggene dagen lang eller sløver på sofaen. Det er bare katter og små mus som oppfører seg sånn. Når skal du lære deg hva som er best for rotter? Når skal du lære deg litt rottetakt og tone?»


Visma Finale Årsoppgjør Oppdateringskurs - Oslo, 05.01.2018 - Visma Kurset starter med en gjennomgang av hvordan Finale Årsoppgjør er bygget opp. Vi tar for oss nye og endrede funksjoner i programmet og hvordan du effektivt bruker disse. Vi ser på aksjonærregisteret i aksjeselskap og eierregisteret i personlig selskap/ANS. Vi tar for oss driftsmiddelkartoteket i Finale Årsoppgjør og ser på kjøp og salg av driftsmidler. Det blir en grundig gjennomgang av presentasjonen av det offentlige regnskapet og på hvordan du enkelt lager og redigerer noter. Vi vil også vektlegge nyheter i programmet og aktuelle problemstillinger du som bruker måtte ha. Kurset er spesielt tilrettelagt for deg som er viderekommen bruker av Finale Årsoppgjør, og som ønsker en praktisk oppdatering og fordypning i bruken av programmet. Nyheter i programmet Kontoplanens spesielle funksjoner Praktisk bruk av Aksjonærregisteret Korrekt og effektiv bruk av eierregisteret, ENK og ANS\_DA Effektiv bruk av driftsmiddelkartoteket, kjøp-salg av driftsmidler Midlertidige forskjeller (kontospesifisert forskjellsskjema) Skatteberegning\_disponering og nyttige rapporter Rapporter og ligningsskjemaer, nyttige funksjoner Redigering av offentlig regnskap Hvordan bruke Finales notebibliotek og tilpasse de til dine egne klienter Hvordan lage og hente inn egne standardnoter Bruk av kontokoder i tekst Eventuelt andre aktuelle problemstillinger Kurset er spesielt tilrettelagt for deg som er viderekommen bruker av Finale Årsoppgjør, og som ønsker en praktisk oppdatering og fordypning i bruken av programmet. Kurset egner seg ikke for de som nettopp har gått brukerkurs Dag 1 og eller Dag 2. Det vil på dette kurset også bli en grundig gjennomgang av alle nyhetene i årets versjon. Klokken 09.00 – 16.00 Kurset gjennomføres på leverandørens PC for praktisk øving i demomiljø. Undervisningen foregår med en del plenumsgjennomgang og demonstrasjon av program og funksjoner av kursleder. Mesteparten av tiden medgår til bruk av programmet og utførelse av oppgaver under instruksjon fra kursleder. Kursmaterialet blir delt ut på kurset. Kursprisen inkluderer kursdokumentasjon, lunsj og bevertning. Finansregnskap 3 timer, Skatterett 3 timer, Bokføring 1 time Oslo, 05.01.18 Oslo, 20.12.17 Oslo, 02.02.18 Trondheim, 08.02.18 Oslo, 02.03.18


Filmamasoner | Ramaskrik: You’re Next (2013) Helene Aalborg 26/10/2013 Analyse No Comments on Ramaskrik: You’re Next (2013) Amerikanske You’re Next er på mange måter en slasher av den gode, tradisjonelle sorten, men med vri og leken originalitet. Vi møter en familie med aldrende foreldre og voksne barn med sine respektive ektefeller/kjærester, som alle er samlet på foreldrenes digre feriehus på landet for å feire foreldrenes 35-årsjubileum som ektepar. Under middagen den første kvelden begynner det plutselig å suse piler inn gjennom spisestuevinduene, og folk begynner å dø og bli såret. Familiens reaksjoner i det totale kaoset som følger de neste minuttene, er noe av det mest overbevisende denne anmelder har sett i en skrekkfilm. Særlig moren i familien (Barbara Crampton) er imponerende i denne settingen. Det går ikke lang tid før Erin (Sharni Vinson), kjæresten til en av de eldste brødrene, begynner å ta kontroll over situasjonen og blir til det stødige holdepunktet for resten av den paniske familien. Imidlertid må det alltid noen usannsynlig dumme beslutninger til for at en skrekkfilm skal fungere. Den første av dem kommer da lillesøster Aimee blir snurt fordi ingen tror på at hun kan løpe fort nok til å komme seg ut til bilen, og pappa og bror Felix åpner dørene for henne. I situasjoner som denne klarer You’re Next å overraske med sin kreativitet, selv om den i høyeste grad er sjangertro. Det går som det må gå: flere dør, folk deler seg opp i grupper og noen forsvinner, mens de ukjente inntrengerne fortsetter sitt brutale, og tilsynelatende umotiverte, angrep. Det viser seg etterhvert at det nok er grunn til å stille spørsmål ved hvor umotivert og tilfeldig angrepet egentlig er... Erin blir fort etablert som en av filmens helter, og som en type Final Girl. Resten av familien blir litt satt ut av hvor godt hun ser ut til å takle situasjonen, og hun røper en hemmelighet for en av de andre, som hun ikke engang har fortalt til kjæresten sin ennå: hun vokste opp i et sært, lite survivalist-samfunn hvor hun ble trent opp til å klare seg selv i de mest ekstreme situasjoner. Det er utrolig forfriskende å se en skrekkfilm hvor hvertfall én person faktisk er i stand til å ta noen rasjonelle valg: steng alle vinduer og dører i hele huset, heng et digert SOS-banner nedover husveggen, ikke gjemme seg i kjelleren. Samtidig er Erin langt mer menneskelig og troverdig enn en del andre helter og Final Girls gjennom tidene. Det er ikke sånn at hun bare kan masse ting uten god grunn, hun innehar ikke noe superstyrke og er verken empatiløs eller på grensen til autistisk. Erin vil også for alltid forandre ditt forhold til blendere. Erin er en Final Girl helt der oppe med de beste – spesielt når det gjelder slagferdighet og evne til å ta kontroll over umulige situasjoner. Jeg har tidligere meldt bekymring for at Final Girl-en har avgått ved døden. Den frykten er herved bevist ubegrunnet. Det er vanskelig å si noe mer om karakterene eller handlingen uten å spoile filmen, og det vil jeg absolutt ikke gjøre, da dette er en film jeg vil anbefale alle horror-fans, gamle som nye. Når filmen i tillegg har kinopremiere på selveste Halloween, ligger alt til rette for et skikkelig god grøsseropplevelse!


Vilkår og betingelser | OVPN.com OVPN er en tjeneste som leveres og utvikles av OVPN Integritet AB (556999-4469). OVPN Integritet AB er registrert i Sverige og vil videre bli referert til som "Vi", "Oss", "Vårt" og "OVPN". Disse betingelsene gjelder mellom brukeren og OVPN. Hensikten med disse vilkårene er å klargjøre vilkårene og forpliktelsene som brukerne har når de bruker OVPN, så vel som forpliktelsene OVPN har overfor sine brukere. OVPN logger ikke noen aktivitet av sine brukere. Vennligst se Personvernerklæring for en utvidet informasjon. OVPN har som mål å holde oppetid på serveren så høy som mulig og har derfor en oppetidsgaranti på 99,5%. Aktive betalende brukere får to minutter for hvert minutt av nedetid som overstiger 0,5% nedetid per kalendermåned. Abonnementene er personlige og kan ikke brukes av flere personer. Kontoer kan avsluttes i tilfelle de blir delt. Abonnementer betales alltid på forhånd og startes så snart OVPN mottar betalingen. Abonnement fornyes automatisk hvis kjøpet utføres med kredittkort eller Paypal. Brukere kan når som helst deaktivere automatisk fornyelse på siden for brukerinnstillinger. Hvis du er innenfor EU, inkluderer alle oppgitte priser moms for landet brukeren besøker fra. Hvis du er utenfor EU, belastes ingen moms. Besøk denne siden for mer informasjon. OVPN har en 10-dagers pengene tilbake-garanti for førstegangskjøp. I samsvar med svensk lov som OVPN opererer under, forbeholder vi oss retten til å nekte refusjon av fornyelseskjøp. Brukeren må kontakte OVPN via e-post eller live chat innen ti dager etter at den første betalingen er foretatt for at pengene-tilbake-garantien skal være gyldig. Ingen refusjon utføres for kontantbetalinger. Brukere kan ikke bruke OVPN for å begå forbrytelser. I tilfelle det er begått en forbrytelse, beholder OVPN full rett til å suspendere den aktuelle kontoen uten refusjon. OVPN skal ikke holdes ansvarlig for eventuelle skader eller tap av inntekt forårsaket av bruk av våre tjenester. Ingen varsling til brukere er nødvendig hvis det bare gjøres små endringer i avtalen. OVPN vil kontakte alle brukere via e-post hvis det blir gjort dramatiske endringer. Alle tvister som ikke kan løses individuelt mellom OVPN og de involverte parter vil bli løst i svensk domstol.


Rigmor Galtung: marius.enge.boe@helsedir.no Publisert : 12.04.2012 14:57 Så er den nye rapporten ferdig. En annen diagnose enn de første sakkyndige kom fram til er framsatt. Og hvem i all verden skal man tro på? De som skal ha svarene Breiviksaken har, i tillegg til å være den mest omtalte historien i norsk presse, også blitt en studie i psykiatri og de som skal «ha svarene» på det meste når det kommer til et menneskes psykiske helsetilstand. Psykiatri er ingen eksakt vitenskap, og derfor blir det nesten umulig å utrede noe om den menneskelige psyken der man kan sette to streker under svaret. Det nytter ikke å drive diagnostikk der man forventer å komme fram til at et menneske ikke er mer enn en diagnose. Et sted gikk det galt Man kan jo undre seg over hvilke sympatiske og forsonende trekk man kan finne hos Breivik, annet enn at han også har vært et uskyldig barn en gang. Et sted gikk det i hvert fall veldig galt. Akkurat der kan man sette to streker under svaret. De lærde strides i denne saken, og jeg tror dessuten de ofte strides mer enn lekfolk. Disse sakkyndige har kompetanse, men noen ganger er den så «spisset» at de ikke alltid ser skogen for bare trær. Det var interessant å lese i VG for litt siden at de to rettspsykiaterne som erklærte Breivik utilregnelig i den første rapporten, Husby og Sørheim, lander på konklusjonen utilregnelig i hele 59 prosent av sakene der de er brukt. De to rettspsykiaterne som nå har konkludert med at Breivik var tilregnelig, Tørrisen og Aspaas, konkluderer på sin side med utilregnelig bare i henholdsvis 12 og 18 prosent av sine saker. Riktig å diagnostisere? Hvis man ikke kan bli enige om hva slags diagnose Breivik har, hvordan kan man da gi andre, som ikke er så syke, en diagnose? Og vil man få ulik diagnose ut ifra hvem som gir deg den? Hvor viktig og riktig blir det da i det hele tatt å diagnostisere? "Skaffet" seg fem diagnoser En amerikansk psykiater gjorde i sin tid et eksperiment: Han la seg inn ved et psykiatrisk sykehus, uten at han hadde noen diagnose. I løpet av den tiden han var der hadde han plutselig fem. Dette er skremmende. Man kan altså lure de som skal være spesialiserte til å tro at man har en psykisk lidelse. Man bør riktignok kanskje ha god innsikt i symptomer for å få det til, men jeg er ikke sikker...... En diagnose er egentlig bare en rekke symptomer, som en psykolog eller psykiater kan få kalle det de mener er riktig. Hvem bestemmer så hva som ligger innunder en diagnose? Verdens helseorganisasjon har laget noen kriterier for hva som kan karakteriseres som sykdommer - som for eksempel bipolar lidelse - som jeg selv har. Dette er jo vel og bra, og for meg har det vært fint å få en diagnose, fordi det dermed ble lettere å gi meg adekvat kognitiv terapi og medisinsk behandling. Kan ikke medisineres I tilfellet Breivik og den siste sakkyndige rapporten har han ikke, i følge Aspaas og Tørrisen, en psykisk lidelse i vanlig forstand, men en rekke personlighetsforstyrrelser. En personlighetsforstyrrelse er vanskeligere å behandle, da det er en del av en personlighet og for eksempel ikke kan medisineres. Antisosialpersonlighetsforstyrrelse (psykopati) er en slik forstyrrelse. Tilstanden sies å være umulig å behandle. Dette er alvorlig, og særlig for dem som blir utsatt for slike mennesker. Derfor er det, for psykiatriens del, av stor betydning hva som «feiler» Breivik. Kan han få medisiner som gjør at han kommer ut av en langvarig psykose, eller må man bare godta at han antakeligvis var helt klar over hva han gjorde den 22. juli? At han klarte å gjennomføre noe så grusomt fordi han er psykopat, og derav ikke har empati for andre? Forbehold på sin plass Om en ukes tid vil vi kanskje få gjøre opp vår egen mening når han selv skal forklare seg i retten. Antakeligvis vil meningene være like delte som hos de sakkyndige. Psykiatri er en vanskelig vitenskap, og noen ganger er kanskje en lekmann like skikket til å gi et bilde av en massedrapsmann som en som har seks års utdannelse på universitetet. Menigmann er kanskje ikke så preget av sitt eget fagmiljø, men heller av sunn fornuft? Litt mer forbehold fra de sakkyndiges side er etter min mening i hvert fall på sin plass, når de to rapportene konkluderer så ulikt.


SJØEN FOR ALLE Langturseilere vil hjelpe langturseilere - Seilmagasinet.no STRØM: Johan Fredrik Brunech og Kjetil Fjeldvik Kjenner på Lillestrøm for å råde langturseilere om strøm, batterier og lading. SJØEN FOR ALLELangturseilere vil hjelpe langturseilere Kjetil Fjeldvik Kjenner og Erik Welin-Larsen traff hverandre i Karibia. Nå har de startet firma for å hjelpe langturseilere som vil på tur. Publisert: 18. mars 2018 | Sist oppdatert: 16. mars 2018 SEILmagasinet traff Kjetil Fjeldvik Kjenner på Sjøen for Alle. Der hadde han og Seilbåtservice slått lag med Makspower og Johan Fredrik Bruenech, for å komme i kontakt med kunder. Gjerne seilere med planer om langtur. Makspower har tatt inn flere tonn med litiumbatterier, og satser også på solceller, utstyr som Seilbåtservice kan montere. Kjetil Fjeldvik Kjenner seilte til Karibia i en Bavaria på 38 fot. Den kjøpte han inn ferdig rustet for langtur, trodde han. – Den har kanskje vært utrustet for langtur, men det meste av utstyret var gått ut på dato, og måtte byttes. Sikkerhetsutstyret var ikke lengre godkjent, og elektronikken avleggs, forklarer langturseileren. Han oppgraderte båten sin selv, og har erfaring med hva som er nyttig, eller ikke. Erik Welin-Larsen seilte også en Bavaria. Det var en 47 AC. På vei til Madeira opplevde han rorproblemer. Da ble han anbefalt er undøvendig rorreperasjon for 40 000 kroner, les: Ikke alle råde er gode råd. Må ha selvstyrer – De fleste seiler med for få folk for å håndstyre hele veien. Selvstyrer er helt nødvendig. Vindror er veldig bra, men dyrt og komplisert. De fleste går derfor for autopilot, og det krever strøm. Da er solceller og litiumbatterier det som gir mest for minst investering, forklarer Kjenner. Med god tilgang til strøm er det også mulig med watermaker. Det sparer mange jolleturer inn til land med plastkanner for å fylle. Det garanterer også for god vannkvalitet, hevder langturseileren. SEILmagasinet snakket med Erik Welin-Larsen om værruting og satellittkomunikasjon i Las Palmas. Les: Satellitt øker tryggheten. Seilbåtservice satser på å kunne gi seilere en skikkelig kontroll av båten, og fikse feil og mangler. Alt fra elektrisk og motor til seil og rigg. En full kontroll av båten for sjøsikker tur. – Sjekk av riggen er viktig før langtur, vi kan også bygge om riggen med ett kutterstag og ønskelig. Vi samarbeider også med en seilmaker, forklarer Kjenner. Han klarte seg med rulleseilene og en gennaker på langturen, men hadde kutterseil på ønskelisten. Han hadde to spinnakerbommer, og seilte med gennaker og genoa spridd, men uten storseil på lens. Underveis gjorde han hyppige riggsjekk, og måtte bytte to undervant på turen. ARC: Erik Welin-Larsen seilte ARC i Bavaria 47 AC «Endorphine II» 2016. Kjetil Fjeldvik Kjenner utstyrsliste for langtur AIS SART på redningsvest


Martin Kowalik Gran pusher AI-grensene - Kode24 Martin Kowalik Gran pusher AI-grensene Accenture arbeider med kunstig intelligens i sin bredeste form. Fra AI-strategier, innovasjonsprosjekter, rådgivning, og etikk, til utvikling av maskinlæringsmodeller. Implementasjon av skyløsninger og drift. For Martin Kowalik Gran og hans nærmeste kolleger er det teknologien bak AI det handler om. 8. juni 2021 kl. 10.19 - AI er en ny teknologi. Veldig ny. I 2010 ville jeg ristet på hodet hvis du fortalte at alle biler i dag ville være utstyrt med lane assist. I 2021 er ikke engang selvkjørende biler noen sensasjon lenger. Dette er bare ett eksempel på hvor raskt denne teknologien utvikler seg. Rent teknisk er vi nå på et stadium der vi kommer til å se at grensene for hva som er praktisk mulig blir pushet hele tiden, og vi kommer til å finne stadig flere nyttige anvendelsesområder for kunstig intelligens, mener Martin Kowalik Gran. Accenture er et ledende globalt teknologiselskap med ekspertise innen digitalisering, sky og sikkerhet, som tilbyr strategi og rådgivning, design, teknologi og driftstjenester og kombinerer erfaring og spesialisering i mer enn 40 bransjer. Vi driver verdens største nettverk av avanserte teknologi- og intelligente operasjonssentre, og de over 500.000 ansatte betjener kunder i mer enn 120 land. I Norge arbeider rundt 500 av de 1000 ansatte i teknologiavdelingen, som AI-ekspertisen er en del av. - Vi har et uttalt mål om å være best i Norge på kunstig intelligens. I tillegg til å dra nytte av den store kompetansen vi har her på huset, så samarbeider vi også tett med våre søsterselskaper, spesielt i Sverige og Finland. Vi drar selvsagt også store fordeler av å være en del av et globalt system som har verdensledende kompetanse på området, sier Martin. Martin har bachelor-grad i psykologi fra Universitetet i Oslo og datateknikk fra Universitetet i Sørøst-Norge , og har jobbet med kunstig intelligens i Accentures teknologiavdeling siden 2017. Han er også leder for Accenture sitt AI Community, og er opptatt av å fremme både forståelse og bruk av maskinlæring. - Dette er en interessegruppe for de av kollegene våre som er opptatt av dette fagområdet. Vi er en gjeng entusiaster som deler kunnskap og erfaringer med hverandre. Nettverket består av 200 medlemmer, og det er som regel mellom 50 og 70 til stede på fagkveldene våre, forteller gruppeleder Gran, som har dype nevrale nett som sitt spesialområde, og som i tillegg er svært interessert i etiske problemstillinger knyttet til bruk av kunstig intelligens. Åpner for helt nye muligheter Han forteller at AI og maskinlæring er en annerledes teknologi enn den de fleste av oss er vant til, og som også krever en annerledes tankegang. - Det er veldig viktig å huske at kunstig intelligens ikke er noe mål i seg selv. AI er bare et verktøy, og det bør ikke brukes ukritisk. Men brukt på riktig måte har AI og maskinlæring et enormt potensial for å løse komplekse utfordringer som det tidligere var svært krevende om ikke umulige å finne en løsning på. Hva er mulighetene? Hvordan kan vi bruke maskinlæring til å løse problemer? Hvordan kan vi måle det umålbare? Dette er problemstillinger som vi er opptatt av for tiden. Det er nye stier som vi nå holder på å gå opp, sier Martin Kowalik Gran, som mener personvern og etiske hensyn gjør at man ikke kan gå for fort frem. - Det er mye godt arbeid som gjøres nå på dette området, både fra regjeringen og andre. Datatilsynet har blant annet laget en sandkasse for juridiske og etiske spørsmål knyttet til bruk av kunstig intelligens. Dette er veldig bra for alle oss som jobber med AI, for vi er avhengige av at folk har tillit til det vi driver med. Det er som på andre samfunnsområder, befolkningens tillit er den aller største verdien. Martin Kowalik Gran er svært stolt av arbeidsgiveren sin og takknemlig for at han får anledning til å være med på å bygge opp noe helt nytt. Han har allerede deltatt på flere store og spennende prosjekter for norske oppdragsgivere, og han er helt sikker på at de som satser på AI og maskinlæring nå kommer til å få et forsprang som det blir vanskelig for konkurrenter å ta igjen. - Det blir litt som å prøve å kjøpe seg god form. Du kan bruke penger på treningsstudio og utstyr, men det tar tid å bygge opp styrke og kondisjon. På samme måte er det med maskinlæring. Du kan kjøpe data, men det er ikke dine data. I 2002 var Yahoo en større søkemotor enn Google, men Google var opptatt av å foredle dataene , og hadde en mye bedre strategi for hva de kunne bruke disse dataene til, sier Gran, og nevner skyteknologien som et annet eksempel. - Skyene begynte å dukke opp i 2008. I dag er denne teknologien over alt. Vi benytter den selv der det er mulig, ikke minst for å få tilgang til nødvendig maskinvare for å drive med AI. Det gjelder å være i forkant. Det tar tid å lage et produkt som ideelt sett forbedrer seg selv.


Meiner det er unaturleg å gje Sogn og Fjordane mange funksjonar – NRK Sogn og Fjordane – Lokale nyheter, TV og radio Meiner det er unaturleg å gje Sogn og Fjordane mange funksjonar Det er ikkje gitt kva for funksjonar Sogn og Fjordane får behalde når det skal forhandlast på nytt om ein mindre vestlandsregion. Politikarar i Hordaland vil skrote den opphavlege intensjonsavtalen. Det er langt frå Bergen til Leikanger i Sogn, meiner Mona Røsvik Strømme, gruppeleiar for Høgre i Hordaland fylkesting. Ho meiner det er unaturleg å leggje mange funksjonar til bygda i Sogn. Publisert 29.12.2016, kl. 05.26 – Vi må byrje heilt på nytt og vi må sjå på styrkeforholdet mellom dei to fylka. Hordaland har godt over 500 000 innbyggjarar. Sogn og Fjordane har om lag 110 000, seier Mona Røsvik Strømme, gruppeleiar for Høgre i Hordaland fylkesting. I intensjonsavtalen mellom Rogaland, Hordaland og Sogn og Fjordane låg det inne at Bergen skulle ha sentraladministrasjonen, fylkesrådmannen og den politiske leiinga. Stavanger skulle ha næring, opplæring, kollektivtransport og idrett. Leikanger i Sogn skulle få veg, kultur og fylkesmannen. I midten av januar blir forhandlingane om å slå saman Sogn og Fjordane og Hordaland tekne opp igjen. Langt til Leikanger Strømme vil starte heilt på nytt og meiner det ikkje vil vere naturleg at administrasjonssenteret Leikanger i Sogn og Fjordane får tildelt mange funksjonar. – Leikanger er langt vekke. – Vi må sjå på det praktiske, at det må bli forenkling og lett for innbyggarane å få tilgang til dei ulike etatane. Ho legg til at saka så langt ikkje er diskutert internt i Hordaland og at ho her kjem med sine eigne tankar. Leikanger er langt vekke. Mona Røsvik Strømme Les også: Nå vil Haugesund søke om å bli del av Vestlandsregionen Sigurd Reksnes, fylkesleiar for Senterpartiet i Sogn og Fjordane og gruppeleiar i fylkestinget for partiet, stiller seg undrande til utspelet frå Strømme. Gruppeleiar for Senterpartiet i Sogn og Fjordane fylkesting, Sigurd Reksnes, meiner det er opplagt at fleire viktige funksjonar i eit nytt og større fylke må leggjast til Sogn og Fjordane. – Eg synest det er dumt at Røsvik Strømme kjem med denne type utspel. Skal ein lukkast med forhandlingar, må ein gå inn med ei haldning om at ein ønskjer den andre part vel, seier han. Eg synest det er dumt at Mona Røsvik Strømme kjem med denne type utspel. – Hordaland har over godt 500.000 innbyggarar medan Sogn og Fjordane har om lag 110.000. Er det ikkje i ein slik situasjon forståeleg at Hordaland stiller krav om at det meste må til Bergen? – Det er fullt mogleg å forstå at dei meiner det, men dette kan sjåast på mange måtar, seier Reksnes og set sin lit til at forhandlingsutvalet landar eit resultat som er godt for Sogn og Fjordane. Viser til Stortinget Også Siri Klokkerstuen, ordførar i Etne og fylkestingsmedlem for Arbeidarpartiet i Hordaland, meiner vi må ha respekt for at Bergen er det viktigaste senteret. – Vi må ha respekt for at det er Bergen som er byen og at Bergen må ha dei viktigaste og største funksjonane. Samtidig skal vi vere rause og fordele det litt utover. Vi må ha litt respekt for at det er Bergen som er byen og at Bergen må ha dei viktigaste og største funksjonane. Fylkestingsrepresentant Siri Klokkerstuen (Ap) i Hordaland meiner Sogn og Fjordane må ha respekt for at det er Bergen som er byen og at dei fleste og viktigaste funksjonane i eit nytt og større fylke må leggjast dit. – Eg har framleis tru på at det kan bli ein vestlandsregion, men aksepterer at nett no tek regionprosessen ei anna dreiing. Eg har ikkje støtta gruppeleiar i Høgre, Mona Røsvik Strømme, i hennar utspel. Eg har ei rausare tilnærming enn Høgre, seier Klokkerstuen. Røsvik Strømme ymtar frampå om at Stortinget vil gripe inn dersom mange funksjonar blir lagde til Sogn og Fjordane og fylkesadministrasjonen på Leikanger. – Det må vere ei fornuftig praktisk inndeling av funksjonar i regionen. Det trur eg også politikarane på Stortinget ser, dei som til sjuande og sist skal bestemme dette. Sogning forbanna på Sonans etter reklameplakat


Menneskeorganismen - Vårt Land Det er i det lokale fellesskap vi legger grunnlaget for globalt samarbeid. Vi behøver ikke velge mellom FN-pin og norsk flagg på jakkeslaget. Jeg synes debatten om globalisering kontra nasjonalisme er lite meningsfull, skriver kommentator Erling Rimehaug. Foto: øyvind hovland Er koronakrisen slutten på globaliseringen? Blir dette nasjonalismens og isolasjonismens tilbakekomst? Eller blir det nå vi innser behovet for internasjonalt samarbeid? Mange mener mye om dette ut fra hva de ønsker eller frykter. Jeg synes to musikere har mer å bidra med: «Dette lille viruset har vist oss på en smertefull måte at menneskeheten er én eneste organisme, og at menneskelig eksistens bare er mulig i relasjon til andre levende skapninger», sier den estiske komponisten Arvo Pärt. Visesangeren Stein Torleif Bjella (for øvrig min fetter) høres ut til å mene akkurat det motsatte. Han håper viruset vil åpne øynene våre for nærområdet. «Du må tenke at livet er der du er», sier han til Klassekampen. Nært og fjernt – to sider av samme sak Men det de to er ikke så uenige. Pärt fortsetter nemlig slik: «Nå er vi tvunget til å sette pris på relasjonene i den lille sirkelen og ta vare på dem. Det må vi lære før vi kan vente eller kreve kjærlighet og rettferdighet fra hele verden». Det nære og det fjerne er ikke nødvendigvis motsetninger. Det er to sider av samme sak. Hvis vi ikke bygger fellesskap lokalt, kan vi heller ikke bygge fellesskap globalt. Om det globale ødelegger det lokale fellesskapet, rakner alt. Det ene kan ikke gå på bekostning av det andre. Derfor synes jeg debatten om globalisering kontra nasjonalisme er lite meningsfull. Begge begrepene er litt for store og dermed for mangfoldige og upresise. Derfor ender vi gjerne med å snakke forbi hverandre. Deretter plasserer vi hverandre i båser og bygger fiendebilder mellom globalister og nasjonalister, mellom de med FN-pin og de med norsk flagg. Knyttet sammen i skjebnefellesskap Globaliseringen er ikke noe vi kan velge bort. Den bare er der. Som Pärt påpeker er menneskeheten er i dag knyttet sammen i et skjebnefellesskap. Vi er blitt mange, vi kommuniserer mer og raskere, og vi påvirker hverandre og omgivelsene hele tiden. Ingenting illustrerer det bedre enn koronaviruset. Viruset kjenner ingen landegrenser. Bare hvis vi slutter helt å kommunisere (bortsett fra digitalt), kan vi stanse det fra å spre seg. For noen måneder siden mente USAs president at viruspanikken var et påfunn fra demokratene for å ødelegge for valgkampen hans. Og fortsatt mener noen at klimakrisen er et påfunn fra venstreorienterte som vil ødelegge den vestlige økonomien. Klimakrisen utvikler seg ikke like fort som pandemien. Men også den er et faktum som alle mennesker må forholde seg til. Våre utfordringer er globale. Erkjennelsen av det er grunnlaget for oppbyggingen av et stort nettverk av internasjonale og regionale organisasjoner og avtaler det siste hundreåret. Vi innser at vi er nødt til å samarbeide fordi vi er avhengige av hverandre. Men det har også gitt makt til internasjonale byråkratier, med alt det kan føre med seg av ineffektivitet, korrupsjon, maktmisbruk og feilgrep. Å kritisere slikt er ikke å være mot internasjonalt samarbeid. Det er tvert om nødvendig for å få samarbeidet til å fungere etter hensikten. Men det er ikke et argument for å slutte å samarbeide. Et aktuelt eksempel er Verdens helseorganisasjon. WHO var i utgangspunktet for engstelige for å fornærme Kina, og det var for mye byråkratisk sommel. Men verden ville likevel være langt dårligere rustet til å takle utfordringene framover uten denne organisasjonen. For noen betyr globalisering et fritt marked som har flyttet jobber dit arbeidskraften er billigst og gjort det mulig for internasjonale firmaer å unndra seg både kontroll og beskatning. Men erkjennelsen av at vi hører sammen skulle snarere inspirere til alternativer til denne formen for globalisering. Å være kritisk til organiseringen av verdensøkonomien, er ikke det samme som å være mot globalt felleskap. For noen er globalisering et annet ord for innvandring til rike land fra fattige land. Dette er jo først og fremst et resultat av den store ulikheten som eksisterer globalt og av konflikter og klimaendringer som ødelegger livsgrunnlaget for folk. Disse problemene er også noe som angår oss alle - og så lenge vi ikke løser dem, fortsetter presset mot grensene. Globalisering kan altså bli en trussel, for eksempel dersom innvandring destabiliserer samfunnet eller folk mister jobben. Nasjonalsstatene er helt nødvendige Pärt og Bjella har rett i at det er i det lokale at grunnlaget legges for vår evne og mulighet til å samarbeide i større sammenhenger. Koronakrisen har minnet oss om hvor viktig samhold og felles innsats i små fellesskap er for at det store fellesskapet skal fungere. Krisen har også vist at nasjonalstatene er helt nødvendige for å håndtere også internasjonale kriser, for det er der det kan treffes tiltak som både er effektive og som får oppslutning fra folket. En ny forståelse for nasjonalstaten er ikke det samme som å være mot internasjonalt samarbeid. Om erkjennelsen av betydningen av det lokale og nasjonale fører til at vi mister forståelsen for at menneskeheten hører sammen og må løse problemene sammen - da har vi blitt ofre for en falsk motsetning. For vi er en felles organisme, enten vi vil være med på det eller ei.


KOFA Klagenemnda for offentlige anskaffelser DATO: DOKNR/PUBLISERT: KOFA - PDF KOFA Klagenemnda for offentlige anskaffelser DATO: DOKNR/PUBLISERT: KOFA Download "KOFA-2013-31. Klagenemnda for offentlige anskaffelser DATO: 2013-05-13 DOKNR/PUBLISERT: KOFA-2013-31" 1 KOFA INSTANS: DATO: DOKNR/PUBLISERT: KOFA STIKKORD: SAMMENDRAG: SAKSGANG: Sak nr 2013/31. PARTER: FORFATTER: Klagenemnda for offentlige anskaffelser Tildelingsevaluering, evalueringsmodeller. Innklagede har gjennomført en åpen anbudskonkurranse for anskaffelse av overvannshåndtering. Klagenemnda kom til at innklagede ikke hadde brutt de grunnleggende kravene i loven 5 ved å anvende ulike evalueringsmodeller for kriteriene pris og byggetid. Nemnda fant videre at tildelingsevalueringen gjenspeilte relevante forskjeller mellom tilbudene, og at resultatene av den ikke var upåregnelige. Klager: Bjelland AS. Innklaget: Rennesøy kommune. Arve Rosvold Alver, Magni Elsheim og Morten Goller. Premisser Saken gjelder: Tildelingsevaluering, evalueringsmodeller. Bakgrunn: (1) (2) IVAR IKS kunngjorde, på vegne av Rennesøy kommune (heretter kalt innklagede), 3. januar 2013 en åpen anbudskonkurranse for anskaffelse av overvannshåndtering i Østhusvik. Tilbudsfrist var angitt til 30. januar I kunngjøringen punkt II.1.5 var det gitt en kort beskrivelse av anskaffelsens art og omfang: «Det skal etableres en ny 1000mm overvannsledning med lengde 425m. Denne skal kobles til eksisterende nett oppstrøms og nedstrøms, og fungere som avlastning til bekk som har problemer med flom. I forbindelse med ledningen skal det legges ut stikk for ov til en bolig. Det skal også settes ut tre sandfangkummer i utsatte områder. På slutten av traseen skal omfyllingsmassene dreneres, dette skal kobles inn på ledning nedstrøms. Traseen krysser også en bekk som skal kobles inn i ledningen med vingemur.» websir.lovdata.no/cgi-lex/wiftzsok?bas=sf+stv+del+ins+bv+fv+nb+jb+sj+mv+pv+ov&emne1=forsyningsforskrift*&button=s%f8k&sok=fast 1/6 2 (3) I tilbudsinnbydelsen punkt var det angitt «Tidspunkt for igangsettelse og overlevering»: «Prosjektet ønskes ferdigstilt i løpet av sommeren Det er lagt opp til følgende framdrift: igangsetting: Februar 2013 ferdigstillelse: April 2013 Detaljert fremdriftsplan må utarbeides i forbindelse med inngåelse av kontrakt.» (4) Tildelingskriteriene var angitt i tilbudsinnbydelsen punkt «ANSKAFFELSESPROSEDYRE»: «Ved valg av entreprenør vil det bli lagt vekt på følgende kriterier: Totalpris(50-60%) Byggetid(40-50%) Ved tildeling av kontrakt vil prinsippet om det for IVAR mest gunstige tilbudet bli lagt til grunn. Det vil si at byggherren vil velge tilbud ut fra en helhetsvurdering.» (5) (6) (7) Innen tilbudsfristen mottok innklagede tilbud fra 8 tilbydere, herunder Bjelland AS (heretter kalt klager) og Stangeland Maskin AS (heretter kalt valgte leverandør). De innkomne tilbudene hadde tilbudt byggetider fra 5 uker til 14 uker. Klager hadde tilbudt 5 uker, og valgte leverandør 8 uker. Beslutningen om å tildele kontrakt til valgte leverandør ble meddelt klager 14. februar Herfra hitsettes: «Kriteriene er vektet med 60% på pris, og 40% på byggetid. Dette er grunnet kort byggetid på alle mottatte tilbud. På dette grunnlag ønsker Rennesøy kommune å gå i kontraktsforhandlinger med Stangeland Maskin AS. Dersom noen har innsigelser til dette, må dette være skriftlig oversendt IVAR IKS innen » (8) (9) Vedlagt tildelingsbeslutningen var også et evalueringsskjema. Klager henvendte seg til innklagede ved e-post 18. februar 2013, og stilte spørsmål ved poengberegningen. Innklagede svarte ved e-post samme dag: «I E-posten stilles spørsmål om IVARs evaluering er i samsvar med forutsetningene i tilbudsgrunnlaget. Videre bes det om en oppstilling av evalueringen/beregningene av poeng for Deres firma sammenlignet med T Stangeland Maskin. websir.lovdata.no/cgi-lex/wiftzsok?bas=sf+stv+del+ins+bv+fv+nb+jb+sj+mv+pv+ov&emne1=forsyningsforskrift*&button=s%f8k&sok=fast 2/6 3 I tilbudsgrunnlaget er beskrevet at evaluering skal gjøres på bakgrunn av 2 kriterier, byggetid og pris. Det er videre beskrevet at kriteriene gis en poengsum fra 0 til 10, og at byggetid skal gis 40 50% vekt og pris 50 60% vekt. Beregning av poengsum for kriteriene Pris: Lavbyder har fått 10 poeng og andre tilbydere er gitt poeng i forhold til en fordeling der 10% prisforskjell tilsvarer 1 poeng. Dette gir T. Stangeland Maskin 9,81 poeng og Bjelland 8,89 poeng. Byggetid: For byggetidskriteriet er Bjelland med kortest byggetid (5 uker) gitt 10 poeng. De andre tilbyderne har fått redusert sin poengsum med 0,2 poeng per ekstra uke byggetid. T. Stangeland Maskin har da fått 9,40 poeng (8 ukers utførelse). Beregning av samlet poengsum: Samlet poengsum oppnås ved å gange oppnådd poengsum for hvert kriterium med valgt vekt. Det er valgt en vektfordeling med 40% på byggetid og 60% på pris. Dette gir følgende samlet poengsum: Bjelland: 0,4*10 + 0,6*8,15 = 8,89 Stangeland Maskin: 0,4*9,4 + 0,6*9,81= 9,65 Vi ser at det i kommentarfeltet i evalueringsskjemaet er beskrevet en annen beregningsmåte for byggetid enn den som faktisk er benyttet. Alle beregningene i skjemaet er imidlertid gjort med en ukeverdi på 0,2 poeng. Vi beklager at merknaden i kommentarfeltet ikke stemmer med den faktiske evalueringen.» (10) (11) Klager fremmet en klage over tildelingsbeslutningen ved brev av 20. februar Innklagede opprettholdt sin innstilling 25. februar Saken ble brakt inn for Klagenemnda 22. mars Innklagede har akseptert å utsette kontraktsinngåelse i påvente av klagenemndas avgjørelse. Anførsler: Klagers anførsler: Tildelingsevalueringen (12) websir.lovdata.no/cgi-lex/wiftzsok?bas=sf+stv+del+ins+bv+fv+nb+jb+sj+mv+pv+ov&emne1=forsyningsforskrift*&button=s%f8k&sok=fast 3/6 4 Innklagede har brutt regelverket ved at evalueringen av tildelingskriteriet byggetid ikke har reflektert relevante forskjeller mellom tilbudene. (13) (14) Ved evalueringen av totalpris har innklagede benyttet en lineær modell. Ved evalueringen av byggetid har imidlertid innklagede vurdert tilbudene helt annerledes. Klager har tilbudt den korteste byggetiden, 5 uker, og ble gitt 10 poeng. Det er deretter kun gitt 0,2 poeng i trekk for hver uke utover dette. Det vil si at valgte leverandør, som tilbød en byggetid på 8 uker, 60% lengre tid enn klager, har fått 9,4 poeng kun 6% trekk sammenlignet med klager. Tilbud med dobbelt så lang byggetid (det fjerde og femte beste under dette kriteriet) har fått 9 poeng, og altså 10% lavere enn klager. Evalueringsmodellen er etter dette i strid med konkurransegrunnlaget og grunnleggende krav til forutberegnelighet og etterprøvbarhet. Endret vekting (15) (16) Evalueringsmodellen har forskjøvet den oppgitte vektingen av tildelingskriteriene slik at totalpris har fått betydelig større betydning enn de oppgitte 60%. Konsekvensen av poengberegningsmodellen innklagede har benyttet er at kriteriet totalpris har fått en markant større betydning enn kriteriet byggetid. Den opprinnelige vektingen er med dette vesentlig forskjøvet. Dette er i strid med loven 5. Innklagedes anførsler: (17) (18) (19) (20) Innklagedes evalueringsmodell er lovlig, og fanger opp relevante forskjeller mellom tilbudene. Det vises til at innklagede både ved poenggivningen av de innkomne tilbud, og ved valg av beregningsmodell, utøver et innkjøpsfaglig skjønn som kun i begrenset grad kan overprøves rettslig. Regelverket om offentlige anskaffelser stiller ikke inngående krav til hvilken beregningsmetode som benyttes. Innklagede hadde antydet ferdigstillelse av prosjektet 2-3 måneder etter igangsettelse, og i løpet av sommeren Alle tilbudene som innkom hadde en akseptabel byggetid for innklagede. Noe annet ville være tilfelle dersom en tilbyder ikke kunne ferdigstille prosjektet i løpet av sommeren Dersom poengberegningsmodellen for pris og byggetid hadde vært den samme, ville dette ha gitt rom websir.lovdata.no/cgi-lex/wiftzsok?bas=sf+stv+del+ins+bv+fv+nb+jb+sj+mv+pv+ov&emne1=forsyningsforskrift*&button=s%f8k&sok=fast 4/6 5 for spekulasjon for tilbyderne. Eksempelvis ved at dagmulktene etter kontrakten og NS 8405 i utgangspunktet er begrenset til 10% av kontraktssummen. (21) (22) I konkurransegrunnlaget var det ikke nærmere opplyst på hvilken måte beregningen av poeng skulle skje. Det er derfor ikke gitt noen berettiget forventning om at 1 uke lenger byggetid skal gi større poengforskjell enn 0,2 poeng, eller at prosentmessig forskjell i tid skal gi samme utslag i poengberegningen som prosentmessig forskjell i pris. Begge beregningsmodellene som er benyttet baserer seg på at det kan gis fra 0 10 poeng. Hvor stort poengtrekk et gitt avvik skal medføre, må ligge innenfor det innkjøpsfaglige skjønn å avgjøre. Klagenemndas vurdering: (23) (24) (25) (26) Klager har deltatt i konkurransen, og har saklig klageinteresse, jf. forskrift om Klagenemnd for offentlige anskaffelser 6. Klagen er rettidig. Konkurransen gjelder overvannshåndtering som er en bygge- og anleggsanskaffelse. Anskaffelsen er kunngjort ved bruk av kunngjøringsskjemaet for anskaffelser som følger forskrift om innkjøpsregler i forsyningssektorene av 7. april Det fremgår imidlertid i kunngjøringen at Rennesøy kommune er byggherre og kontraktspart, og anskaffelsen er derfor underlagt forskrift om offentlige anskaffelser av 7. april 2006 nr 402, jf. forsyningsforskriften 1-2 (2), jf I tillegg til lov om offentlige anskaffelser følger anskaffelsen derfor etter sin opplyste art og verdi forskrift om offentlige anskaffelser del I og II, jf. forskriften 2-1 og 2-3. Klager har anført at tildelingsevalueringen er gjennomført i strid med de grunnleggende kravene i loven 5. Det vises til at evalueringen av tildelingskriteriet byggetid ikke gjenspeiler relevante forskjeller mellom tilbudene, og at en annen evalueringsmodell er benyttet enn ved prisevalueringen. Ved tildelingsevalueringen, herunder ved valg av beregningsmetode, utøver oppdragsgiver et innkjøpsfaglig skjønn, som kun i begrenset grad overprøves rettslig. Klagenemnda kan imidlertid prøve om vurderingen er i strid med de grunnleggende kravene i loven 5, eller på annen måte er usaklig, vilkårlig eller bygd på feil faktum. Av kravet til forutberegnelighet følger det at oppdragsgiver må benytte en evalueringsmodell som fanger opp relevante forskjeller mellom tilbudene, og som premierer disse i samsvar med tildelingskriterienes angitte vekt, jf. klagenemndas sak 2011/176 ( KOFA ) premiss (68) med videre henvisninger. Innklagede har ved evalueringen av byggetid benyttet en skala der korteste byggetid har fått 10 poeng. Utover dette er det gitt 0,2 poeng fratrekk for hver ytterligere uke. Når det gjelder pris, har laveste pris fått 10 poeng, og den prosentvise avstanden fra dette har gitt tilsvarende prosentvis poengtrekk. Ulikhetene mellom modellene har medført at prosentvise forskjeller har fått liten betydning ved evalueringen byggetid, sammenlignet med pris. websir.lovdata.no/cgi-lex/wiftzsok?bas=sf+stv+del+ins+bv+fv+nb+jb+sj+mv+pv+ov&emne1=forsyningsforskrift*&button=s%f8k&sok=fast 5/6 6 (27) (28) (29) (30) (31) Klager anfører for det første at det var upåregnelig at innklagede anvendte ulike evalueringsmodeller for tildelingskriteriene pris og byggetid. Klagenemnda er ikke enig i dette. Målet for tildelingsevalueringen er å identifisere det økonomisk mest fordelaktige tilbudet, og oppdragsgiver har frihet til å definere hva som representerer relevante merverdier. Tildelingskriteriet gjelder byggetiden, og en prosentvis avstand fra korteste byggetid gir ikke nødvendigvis uttrykk for relevante merverdier for oppdragsgiver. Det måtte på denne bakgrunn være påregnelig for tilbyderne at pris og byggetid ikke nødvendigvis ville vurderes etter samme poengberegningsmodell. Det gjelder ingen ubetinget plikt til å evaluere andre kriterier på samme måte som pris, selv om de kan måles kvantitativt. Dette innebærer også at klagers anførsel om at evalueringsmodellen har forskjøvet den oppgitte vektingen av tildelingskriteriene ikke kan føre fram. Klager har også anført at poengtildelingen var upåregnelig, og at evalueringsmodellen ikke reflekterte relevante forskjeller mellom tilbudene. Hva som utgjør en relevant forskjell, og hvor store utslag en slik forskjell skal få i poengberegningen, må vurderes ut fra det som er kommunisert til tilbyderne. I konkurransegrunnlaget var det gitt få opplysninger om tildelingskriteriet byggetid og evalueringen av det. Det er ikke reist spørsmål om kriteriet er tilstrekkelig klart angitt, eller om innklagede ved utformingen av tildelingskriteriet har forbeholdt seg for vidtgående rammer for sitt skjønn. Innklagede hadde opplyst i konkurransegrunnlaget at prosjektet ønskes ferdigstilt i løpet av sommeren 2013, og at det var lagt opp til en fremdrift med igangsetting i februar og ferdigstillelse i april. I lys av at ferdigstillelse var ønsket «i løpet av sommeren» er det naturlig å forstå opplysningen som at dette ville være akseptabelt. Gitt at «i løpet av sommeren» skal forstås som innen utløpet av august, sammenholdt med forutsetningen om igangsetting i februar, ville ca. 6 måneder (26 uker) byggetid kunne regnes som akseptabelt. Til sammenligning innebar opplysningen om igangsetting i februar og ferdigstillelse i april, en periode på 2-3 måneder (8-13 uker). Tilbudene varierte mellom 5 og 14 ukers byggetid, og var således innenfor den fremdriftsplan innklagede hadde lagt opp til. Poengtildelingen fra 10 til 8,2 poeng fremstår derfor ikke upåregnelig. Klagers anførsel fører ikke frem. Konklusjon: Rennesøy kommune har ikke brutt regelverket om offentlige anskaffelser. Bergen, 13. mai 2013 For Klagenemnda for offentlige anskaffelser, Morten Goller Sist oppdatert 10. august 2013 websir.lovdata.no/cgi-lex/wiftzsok?bas=sf+stv+del+ins+bv+fv+nb+jb+sj+mv+pv+ov&emne1=forsyningsforskrift*&button=s%f8k&sok=fast 6/6 Saken gjelder: De generelle kravene i 5 Klagenemnda for offentlige anskaffelser Innklagede gjennomførte en åpen anbudskonkurranse for anskaffelse av nytt vann- og avløp og overvannsnett, samt ny pumpestasjon.


De har samlet inn over 125.000 kroner til barneavdelinga på UNN. Dette skal pengene brukes på. - itromso.no sjekk denne: Elevrådsleder Alexander Iversen overrekker en svær sjekk til Elin Gullhav, klinikksjef ved Barne- og ungdomsklinikken. – Flere bedrifter gir gaver til oss i år i stedet for å gi julegaver til sine ansatte, og dét er vi veldig glade for, sier Gullhav. Foto: Frank Lande Publisert: 21 desember 2017 15:13 Sist oppdatert: 21 desember 2017 23:04 6. desember delte elevrådet ut bøsser til alle skolens elever og så brukte de en hel skoledag på å gå rundt og samle inn penger til et veldedig formål.


Vi bare kjører, så ser vi av Hilde Stålskjær Osen av Hilde Stålskjær Osen (forfatter). Heidis eksemplar av Vi bare kjører, så ser vi Vi bare kjører, så ser vi skildrer under all den nøkterne hverdagsrealismen en av de vanskeligste prosessene for et ungt menneske: å bli seg selv. Når Hurtigruta legger til kai en time hver kveld på vei nordover, samles folk på kaia. Ellers består hverdagene på tettstedet mye av tv-serier, skolebrød fra Shell og bilkjøring de to retningene veien går: mot fergeleiet eller brua. Hovedpersonen i debutromanen Vi bare kjører, så ser vi observerer oppmerksomt hverdagene slik de fremstår rundt henne. Barndomsvenninna Miriam hygger seg med tilværelsens repetisjoner, og kjæresten Jørn har fremtiden klar: når han ikke jobber i utenriksfart på sjøen, bygger han hus på tomta ved siden av mora. Hovedpersonen prøver også å være fornøyd med det livet hun lever. Hun har en bestevenninne, kjæreste, jobb på hotellet og familie på den andre siden av fjorden. Likevel finner hun ikke den samme tilfredsheten som de andre rundt henne virker å gjøre, og dissonnansen mellom hvem hun er og omgivelsene hennes blir stadig tyngre å bære. Tildelt litteraturpris Saabye-stipendet 2019 Steinar Jøsok om Vi bare kjører, så ser vi av Hilde Stålskjær Osen: 20:34, 26. mars 2018 Vi bare kjører, så ser vi. Hilde Stålskjær Olsen Husker ikke hvorfor jeg kjøpte denne, men har nå lest den, og regner med å glemme den ganske fort. Ei bok som skildrer bygdelivets noe stillestående gjentakelser, litt krydra med hva pendlerlivet og ensomheten for den som er hjemme kan føre til. Sånn sett skildring av hvordan veldig mange har det, men savna at hun la inn ei konflikt eller tre, litt særegenheter i språk og sted, eller noen gullkorn om ikke annet. Det hele ble litt for lite, litt for grått, litt for lite spennende. Tone H om Vi bare kjører, så ser vi av Hilde Stålskjær Osen: 14:22, 12. mai 2018 av Hilde Stålskjær Osen


Vinden forsinker havvind - Tu.no UTFORDRES: Høye bølger og voldsom vind hindrer installasjon av flere vindturbiner på Sheringham Shoal. (Bilde: Øyvind Lie) 10. jan. 2012 - 10:22 På Sheringham Shoal utenfor kysten av Norfolk i Storbritannia bygger Statoil en havvindpark med en kapasitet på 315 MW og investeringer på 1,7 milliarder dollar, i et samarbeidsprosjekt med den norske kraftprodusenten Statkraft. Denne høsten og vinteren har utbyggerne møtt store utfordringer med været. Høye bølger har hindret utbyggerne å fortsette installasjonen av 68 vindturbiner. Bare 20 står ferdige. – Det er viktig med god vind. Men i installasjonsfasen jobber det mot oss, sier fornybardirektør Ståle Tungesvik i Statoil til investorer og andre besøkende på energikonferansen til Pareto Securities i Oslo i dag. Les også: Ingen monstermaster ved Sheringham Shoal Båtene som brukes i installasjonsarbeidet takler ikke det voldsomme været. Vindparken skulle stått ferdig i mars, men nå blir den først ferdig i august 2012, melder Statoil. Nå vurderer selskapet om mer av installasjonsarbeidet i kommende havvindprosjekter må gjøres i skjermete farvann, for så å bringes ut til vindparken. På samme måte som Statoil har gjort i byggingen av oljeplattformer. Les også: Første kraftleveranse til nettet Ventingen på bedre vær er åpenbart kostbar for utbyggerne. Kostnadsnivået er fra før høyt for havvindparker. – Det er en umoden industri og vi har mye å lære. Fremover må vi se på hvordan vi kan få kostnadsnivået ned, mener Tungesvik. De 20 vindturbinene som allerede er ferdig i vindparken, har for øvrig produsert store mengder energi under de stormfulle forholdene.


– Tror ikke på «Knights Templar» – 22. juli 2011 – Terroren som rammet Norge Engh:– Ikke tro på at det eksisterer noe nettverk SAL 250 (NRK.no) Aktoratet mener Anders Behring Breiviks nettverk, «Knights Templar» er løgn. SPURTE UT BREIVIK: Inga Bejer Engh og Svein Holden. Publisert 18.04.2012, kl. 16.34 Svein Holden og Inga Bejer Engh har brukt rettsdagen onsdag på å spørre ut Breivik om «Knights Templar» og reisene til London, Liberia og baltikum. Statsadvokatene mener Breivik i stor grad lyver, både om det ideologiske nettverket og reisevirksomheten. – Vi har tilkjennegitt allerede i innledningsforedraget at vi mener det han forteller om ikke medfører riktighet. Så er det opp til retten å vurdere om det er riktig eller ikke eller ikke, sa aktor Svein Holden under pressekonferansen etter rettsmøtet. – Det er det han bygger sin handling, og sin ideologi på. Derfor er vi opptatt av å vite om han er alene. Vi mener det er relevant, sier Inga Bejer Engh på spørsmål om hvorfor det er så viktig for aktoratet og finne ut om «Knights Templar» eksisterer. Aktoratet betegner utspørringen om tiden før 2006, som ble avsluttet onsdag, som den mest omfattende delen av saken. Det er også den eneste hvor Engh og Holden er uenige med Breivik om hva som har skjedd. – Vi betviler ikke at han var i Liberia. Det har vi dokumentasjon på. Vi kan heller ikke si at han ikke var i London selv om vi ikke har andre funn her enn at han brukte kortet på flyplassen, sier Bejer Engh. DIrekte:Alt fra rettssaken mot Breivik Holden sier det er vanskelig å finne vitner som kan snakke om det påstatte London-møtet. – Det er kanskje ikke så mange vitner som kan snakket til retten om møtet i London. Spesielt når vi mener det ikke har funnet sted, sier statsadvokaten. Ber Breivik slutte med hilsen PROVOSERENDE HILSEN: Advokat Lippestad har bedt Breivik om å kutte ut den høyreekstreme hilsenen. - Det er vel ingen tvil om at man stiller spørsmål rundt Knights Templar, stiftelsesmøtet og annet for å få klarhet i om det har funnet sted elller ikke, sa forsvarer Geir Lippestad under pressekonferansen. Forsvareren bekrefter at de har fått flere henvendelser om å be Breivik slutte med sin høyreekstreme hilsen. Blant dem som har reagert er Leder for Den nasjonale støttegruppen etter 22. juli, Trond Henry Blattmann, skriver NTB. – Vi har tatt det opp med han, så får vi håpe at han etterkommer det, sier Lippestad. Under dagens rettsmøte stilte bistandsadvokatene flere spørsmål om Breiviks ideologi. – Vi er på samme måte som aktor og forsvarere opptatt av å belyse saken. Hans ideologi og «Knights Templar» er i kjerneområdet for om han er tilregnelig eller ikke. Det var et sentralt tema for oss om det han snakker om er en fiksjon eller ikke, sier Mette Yvonne Larsen. Bakgrunn: Alt om dagens rettsmøte


Ganderup fullførte Ferden - Hestefrelst Danske Carsten Ganderup sviktet ikke, men tok seieren i Ferd's høydehopping med hesten Liwe Star. Innehaveren av den nordiske rekorden, satt nettopp på Oslofjord Convention Center, sviktet ikke. På sin mektige Liwe Star gikk han av med seieren som den eneste som fullførte ferden over den høye muren i Ferd Puissance. 7 modige ryttere hadde meldt seg på høydehoppkonkurransen. Samtlige klarte første ”oppvarmingsrunde” der det var fire hinder og muren lå på 1,70 m. I andre runde røk Jan Auen Hafskjold ut med sin hvite ganger Canarias, resten red feilfritt over den 1,80 m høye muren. Bjørn Nagel som representerer Ukraina trakk seg så ettersom hans Campione A var tilbake etter en pause fra banen. – Horsemanship, konstaterte hovedspeaker Ulf Storemark som på sedvanlig glitrende humoristisk vis ledet publikum gjennom kveldens matiné-forestilling. I tredje runde red både Nick Benterman/Ratina (GBR), danske Simon Yde – forøvrig på lånehesten Svalebo’s Caradoss, Raene Lung/ fra Hong Kong, Carsten Ganderup og Torben Frandsen/Lindardo feilfritt over 1,90 m, men Lung valgte så å avstå fra videre deltakelse. De tre gjenværende klarerte alle 2 meter – men kun danskene kom til start da banebygger Anders Hafskjold dirigerte sitt mannskap til å bygge muren opp til 2,10. Ganderup satte i galopp i velkjent stil, som forøvrig ble behørig kommentert av Storemark, mot muren på 2,10 m. Hingsten hadde strøket over såvidt da den var 2 m, og denne gangen var ikke marginene på Ganderups side – det ble riv. Det hele var så i hendene til Frandsen på en hest som var helt grønn med høydehopp. – Han har ikke gjort det før, hans erfaring er fra 1,50 m klasser, sa Torben. Gummiballen Lindardo galopperte modig mot muren, men i siste øyeblikk sviktet motet og ekvipasjen braste rett inn i hinderet. Alt gikk vel med både hest og rytter – og resultatet av det hele ble andreplass til Frandsen og vinnersløyfe til Ganderup – fordi han de facto hadde fullført sin ferd gjennom høydehoppingen. Modige Torben Frandsen og hesten Lindardo fikk andreplassen.