text: Svartedauden Svartedauden antas ofte å ha fått navnet sitt etter fargen på kroppen til mange av de pestdøde, men er også kalt for «den store manndauden» i Norge. Minst halvparten av befolkningen i Norge, og kanskje så mye som 60 prosent av befolkningen i Europa døde, dvs. 50 av 80 millioner. På verdensbasis regner man med at 75 millioner mennesker omkom i pandemien. Innhold Pestens opphav og tidlige spredning[rediger | rediger kilde] Pest er en sykdom hos gnagere som kan overleve i natur der det er så mange gnagere at de ikke blir utryddet av en slik sykdom. Et slikt område kalles et pestreservoar. Den hadde sin opprinnelse i bakterien yersinia pestis spredt av lopper. Yersinia pestis kan ha vært enzootisk (alminnelig forekommende) i loppepopulasjoner opprinnelig båret av gnagere, som murmeldyr, og det er blitt foreslått at det begynte enten i Kina, Sentralasia, Kurdistan, Vestasia, Nordindia og Uganda.[1] I Kina medførte de mongolske erobringer på 1200-tallet at både jordbruk og handel fikk en knekk. På begynnelsen av 1300-tallet tok handelen seg opp igjen, og det mongolske storrike medførte større trafikk av handelsvarer langs Silkeveien. I 1330-årene, og nærmere historisk daterbart til 1331 og fremover, førte en rekke naturkatastrofer og sykdomsutbrudd til hungersnød i Yuandynastiets Kina, og snart etter kunne man antagelig tale om dødbringende pest.[2] Pestens herjinger i Kina og Sentralasia på 1300-tallet kan ha kostet rundt 25 millioner mennesker livet allerede før Svartedauden gjorde sin debut i Konstantinopel i 1347).[3] I oktober 2010 mente medisinergenetikere å kunne slå fast at alle de tre store historiske utbrudd av pesten (i tillegg til Svartedauden den tidligere justinianske pest på 500-600-tallet og den senere pesten i Kina og India på 1890-tallet) kan ha hatt sitt utspring i Kina.[4] Kina-hypotesen står sterkest, og av de to foreslåtte opprinnelsesområder står området i det som i dag er nordvestre Indre Mongolia vesentlig svakere enn de tropiske fjellområder langs dagens grense mellom Yunnan og Burma. Argumentene for dette området er svært sterke.[5] I 1331 brøt det ut pest i Hubei-provinsen sentralt i Kina. Kilden var altså trolig en latent smitte blant smågnagere i Yunnan og Burma, 800 km lenger sør. De neste tyve årene spredte smitten seg til resten av Kina. Etter folketellinger å dømme omkom minst 20 millioner. Kamelkaravanene langs Silkeveien brakte smitten vestover. [6] Sykdommen i Kina og omegn må etter alt å dømme dreie seg om samme dødbringende epidemi som Svartedauden, selv om den kinesiske epidemiens karakteristika i seg selv ikke er blitt beskrevet nøye i historiske kilder fra datidens Kina. Det anses for et alt for stort tidsmessig sammentreff dersom det dreide seg om at to forskjellige så store epidemier i tilgrtendende områder langs samme handelsvei ikke skulle ha noe med hverandre å gjøre. Sykdommen kan ha beveget seg vestover til lands og etterhvert også til vanns med handelsreidende.[7] Det er imidlertid blitt anført at pesten kanskje ikke oppstod i Kina likevel, men i mongolkhanatet Den Gylne Horde i 1346.[8] Nestorianske graver datert til 1338–9 nær innsjøen Issyk Kul i Kirgisistan hare inskripsjoner som nevner en sykdomsepidemi som noen forskere mener kan ha oppstått omtrent der og da. Derfra kan den kan blitt spredt utover både øst- og vestover.[9] I området nordvest for Det kaspiske hav finnes pestsmitten også i dag. En rapprtert pest i India er etter alt å dømme et villspor. Den marokkanske reisende Ibn Battuta var i 1344 vitne til en stor epidemi i sørøstre India. SEnere forskere har antatt at det han hadde observert var selve Svartedauden. Men noen holdepunkter i hans skildring for at det måtte være nettopp denne sykdommen, finnes ikke; dessuten omtales ikke noen større epidemi i dette tidsrom i indiske samtidige kilder. Det kan snarere se ut som om India ble forskånet fra pesten, og likeså Sørøstasia sør for Kina.[10] Svartedauden i Europa[rediger | rediger kilde] Pesten i Europa ble først registrert i handelshavnen Kaffa på Krim i 1347. Der skal en beleirende mongolsk hær under Jani Beg blitt herjet av pesten, og i sin tur ha katapultert smittede lik aver bymurene for å spre smitten til innbyggerne. Den genovesiske handelsfolkene flyktet, og førte med seg sykdommen på sine skip via Konstantinopel og så Sicilia og Italia.[11] Hvorvidt den maleriske skildringer fra beleiringen av Caffa er historisk korrekte eller ikke, stemmer spredningsmønsteret i det store og hele med Krim som et møtepunkt mellom Orienten og Vesten. Italia ble rammet i 1347, og pesten spredte seg videre via handelsveier til andre deler av Europa og det nordlige Afrika og Midtøsten i løpet av 1348. Videre spredte den seg til Mesopotamia, Sør-Spania, Nord-Europa (bl.a. Norge) og til sist Russland i 1351. Polen stengte grensene sine og ble spart for pesten. Island ble delvis spart, siden mannskapene på skipene stort sett døde før de kom fram. Svartedauden i Norge[rediger | rediger kilde] Det siste kjente offer for svartedauden i Norge var biskopen av Stavanger, Guttorm Pålsson, som døde 7. januar 1350. I løpet av to år tok svartedauden livet av halve Norges befolkning. Noen mener at det på landsbasis døde så mange som to tredjedeler av Norges befolkning, men usikkerheten rundt dette er stor da det ikke foreligger noe konkret tallmateriale. En utbredt oppfatning er at epidemien kom med et handelsskip fra England til Bergen i 1349. Enkelte norske historikere mener at det skal ha vært et lite utbrudd i Oslo, og også et utbrudd på Hamar allerede høsten 1348. Spredningshastigheten over land for pest i Vest- og Nord-Europa av fra 2/3 til 11⁄2 kilometer pr dag. Basert på spredningshastigheten og tidspunktene for begravelser og messer over folk som hadde dødd av pesten, er det sannsynlig at pesten kom inn til Norge flere veier. Smitten ble fraktet av skip som seilte først fra England, langs kysten i Nord-Europa og langs kysten øst for Kristiansand. Selv om kilder om pesten i Norge ikke er eldre enn fra andre halvdel på 1500-tallet, er det klare indikasjoner på at pesten hadde kommet til landet før 1349 som først antatt. Februar 1349, altså før pesten kom til Bergen, ble det opprettet et alter for St. Sebastian i Oslo domkirke. St. Sebastian var helgenen for beskyttelse mot pest. Siden Europa ikke hadde blitt rammet av pest på 600 år før svartedauden, og alter for St. Sebastian var sjeldne i Europa, kan det hevdes at det ville vært merkelig om man plutselig opprettet et alter til ære for pesthelgenen helt uten videre. Ettersom det den gang tok tid før man fikk penger, tyder det på at ting skjedde høsten 1348. Kritikere av denne teorien mener det er forunderlig at svartedauden ikke fortsatte å spre seg videre ut over vinteren, og at om det fantes pest måtte den ha dødd ut. Forskning viser at loppene som var bærere av pesten er mindre aggressive vinterstid, og dermed ville det være naturlig at det var færre eller nesten ingen dødsfall i løpet av vinteren. Om man ser på spredningen av svartedauden på Østlandet kan man ikke se bort fra at pesten kan ha hatt et annet utspring enn Bergen. I Oslo var ødeleggelsene størst. Før svartedauden var det omtrent 300 gårdsbruk, mens etter var det bare 69 igjen. Mange gårder ble lagt øde. Svartedauden var ikke den eneste pesten som rammet Norge. Omtrent hvert tiende år over en periode på 300 år var det pest. Svartedauden var den første og alvorligste av disse. I England, fra og med svartedauden til 1500 var det 20 større pestepedimier, i Nederlandene 18, i Norge trolig 16, mens det i hansabyene «bare» var 13. Typer pest[rediger | rediger kilde] Man skiller mellom tre typer pest med tilhørende symptomer og sykdomsforløp - byllepest, lungepest og septikemisk pest. Alle er forårsaket av bakterien Yersinia pestis (også kalt Pasteurella pestis), en mikroskopisk encellet organisme. Den klassiske pesten som trolig ga sykdommen navnet "Svartedauden" er byllepest. Etter bitt fra et insekt (f.eks. loppe eller lus) transporteres bakteriene til en lymfeknute som svulmer opp til mørke byller i armhulene, lysken og på halsen. Sykdomsforløpet varer 5-7 dager og har en dødelighet på over 50%. Bakterien kan bekjempes ved hjelp av antibiotika streptomycin og tetracyclin, men penicillin virker ikke. Lungepest smitter direkte fra menneske til menneske ved dråpesmitte og dreper 100% av de smittede i løpet av 2-3 dager. Septikemisk pest er en form for blodforgiftning hvor mennesker smittes av et insekt, som ved byllepest, men i stedet for å ende opp i lymfen går bakterien direkte inn i blodet og formerer seg der. Resultatet er død etter få timer i 100% av tilfellene. Alle de tre typene pest var kjente og fryktet i middelalderen.[12] Spredning[rediger | rediger kilde] Det har tradisjonelt vært hevdet at Svartedauden i hovedsak ble spredd av rotter; at pestsykdommen oppsto blant en populasjon av gnagere i naturen og spredde seg til svarte rotter (Rattus rattus). Når disse rottene ble bitt av smittebærende lopper (Xenopsylla chopsis) ble de syke og døde, noe som gjorde at loppene gikk over på mennesker som levde i tett nærhet til rottene. Denne teorien er i hovedsak basert på observasjoner av pestutbrudd i Kina på slutten av 1800- og begynnelsen av 1900-tallet.[13] Denne teorien har imidlertid møtt sterk kritikk de siste årene. Nyere forskning peker mot at Svartedauden ikke ble spredd på samme måte som pesten Kina i moderne tid, men at de skyldige var menneskelopper (Pulex irritans) - og kanskje også menneskelus (Pediculus humanus). Lars Walløe hevdet i 2010 at: "Infiserte menneskelopper kan leve i lang tid uten ny tilførsel av blod, og kunne derfor transporteres i klær, ull og mange andre varer. Denne spredningsmodellen kan forklare rask spredning av pesten, noe rottemodellen ikke kan." Både den raske spredningen, manglende beskrivelser av døde rotter i middelalderen (i Norge også manglende funn av svarte rotter[14]) og analyser av hvordan bakteriesykdommen arter seg hos ulike loppearter, tyder på at den svarte rotta ikke har hatt en så sentral rolle i middelalderen som det har vært hevdet. Ole G. Moseng har kommentert[15] at tross disse nye funnene tror han at pesten spredde seg på flere ulike måter. En annen årsak til at forskerne tviler er rottebestanden i perioden da pesten herjet. Det er ikke tvil om at det fantes massevis av rotter i byene, men utover på landsbygda kan det virke som om gnagerproblemet var mindre. Dette synet baserer de blant annet på oppdrett av duer på den engelske landsbygda i middelalderen. I dueslagene hadde de reirplasser helt nede ved bakken. Hvis rotter hadde vært et problem ville reirplassene vært plassert høyere opp slik at rottene ikke kunne ta eggene. Hvis man tar et eksempel fra mer hjemlige trakter, kan man se på bygging av bur. Buret ble brukt til oppbevaring av mat, og i våre dager kjenner vi det som stabbur. Men disse bygningene ble ikke satt på stabber før på 1700-tallet, og grunnen til at de hevet buret fra bakken var nettopp for å holde gnagere unna. Dermed kan det se ut som om gnagerproblemene var mindre i perioden pesten herjet, og dette vanskeliggjør teorien om at pesten ble spredd av rottene. I 2012 kartla den norske professoren Egil Lien de strategiene som Yersinia pestis benytter seg av for å snike seg ubemerket inn i organismen uten at immunsystemet merker noe. Den smittede er dermed alvorlig angrepet før immunsystemet rekker å gå til motangrep. Liens forskning vil omsider gjøre det mulig å fremstille en vaksine mot pest. [16] Hygiene[rediger | rediger kilde] Det er blitt diskutert om årsakene til den hurtige og omfattende spredningen av svartedauden. Det hersker ingen tvil om at middelalderens hygiene spilte en avgjørende rolle i den omfattende spredningen pesten hadde. Gatene var ofte fylt med avfall fra både mennesker og dyr. Folk gikk som oftest uten sko eller beskyttelse. Dette gjorde at folk lettere fikk infeksjoner og sykdommen spredte seg gjennom mat, klær og kontakt. Svartedauden i litteraturen[rediger | rediger kilde] - Giovanni Boccaccios mesterverk Decameronen er skrevet av en som levde under svartedauden, og rammefortellingen handler om en gruppe mennesker som flykter fra pesten. - Torill Thorstad Hauger har skrevet boka Det kom et skip til Bjørgvin i 1349 (utgitt 1980). Romanen bygger på sagnet om Jostedalsrypa og skildrer unge menneskers møte med pesten. Svartedauden på film[rediger | rediger kilde] Se også[rediger | rediger kilde] Referanser[rediger | rediger kilde] - ^ Ziegler 1998, s. 25 - ^ The Cambridge History of China: Alien regimes and border states, 907–1368, s. 585 - ^ Kohn, George C. (2008). Encyclopedia of plague and pestilence: from ancient times to the present. Infobase Publishing. s. 31. ISBN 0-8160-6935-2. http://books.google.com/books?id=tzRwRmb09rgC&pg=PA31&dq#v=onepage&q=&f=false. - ^ Nicholas Wade. «Europe’s Plagues Came From China, Study Finds», The New York Times, 31 October 2010. Besøkt 1 November 2010 - ^ Mark Harrison: Contagion: How Commerce has Spread Disease, Yale University Press, New Haven / London, 2012, s. 1-23 - ^ Cyril Aydon: Menneskets historie (s. 157), forlaget Gyldendal, Oslo 2009, ISBN 978-82-02-30383-9 - ^ (1 November 2010) «Black Death may have originated in China». - ^ Ole Jørgen Benedictow. «Svartedauden enda verre enn antatt». forskning.no. - ^ (2008) «Paleomicrobiology: Past Human Infections». - ^ Mark Harrison: Contagion: How Commerce has Spread Disease, Yale University Press, New Haven / London, 2012, s. 5 - ^ Channel 4 – History – The Black Death. Channel 4. Arkivert fra originalen 25 June 2008. Besøkt 3 November 2008. - ^ Lars Walløe: Var middelalderens pester og moderne pest samme sykdom? (s. 18), Historisk Tidsskrift nr. 1, 2010, Universitetsforlaget. - ^ Ole Jørgen Benedictow. «Svartedauden enda verre enn antatt». forskning.no. - ^ Anne Karin Hufthammer og Lars Walløe: Om utbredelsen av rotter i Norge i middelalderen og tidlig nytid. Kan rotter ha vært mellomverter for spredning av pestepidemier?, Historisk Tidsskrift nr. 1, 2010, Universitetsforlaget. - ^ forskning.no: Vil frikjenne rotta, 2010 - ^ Tore Oksholen. «Vaksine mot Svartedauden». forskning.no. Litteratur[rediger | rediger kilde] - Ole Jørgen Benedictow The Black Death 1346-1353: The Complete History The Boydell Press 2004 ISBN 0851159435 - Artikkel om boken på forskning.no - Ole Jørgen Benedictow Svartedauen og senere pestepidemier i Norge Oslo 2002, ISBN 82-7477-108-7 - John Aberth From the brink of the Apocalypse New York 2001 - 1997). Oslo domkirke : Mennesker og miljøer i 900 år. Aschehoug, Oslo. ISBN 8203221912. ( - Ziegler, Philip (1998). The Black Death. Penguin Books. ISBN 978-0-14-027524-7. 1st editions 1969. Eksterne lenker[rediger | rediger kilde] |Commons: – bilder, video eller lyd| - Stenseth, Nils Chr.: Hvordan vet vi at svartedauden var forårsaket av pestbakterien? Forskning.no, 26. juli 2010 - Historier fra og om Svartedauden - Digitalt fortalt: «Svartedauen - det blev stille» (skrevet av Anders Olsson, ABM-utvikling) (besøkt 11. mars 2012)


source: fineweb

text: Om sinikka Jeg heter Sinikka J. Olsen (f. 1978). Jeg jobber som billedkunstner og avsluttet Statens Kunstakademi i Oslo i 2005. Jeg er opptatt av forholdet mellom natur, vitenskap og teknologi. Jeg har arbeidet mye med rødkål og meitemark. For tiden er jeg med på et spennende sentrumsutviklingsprosjekt på Veitvet i Oslo, hvor røtter og identitet er hovedtemaer.


text: Årets første nummer av Scandinavian Library Quarterly har skolebibliotek som tema. Fra Norge presenteres «Program for skolebibliotekutvikling», et fireårig prosjekt som gjennomføres av Universitetet i Agder på oppdrag fra Utdanningsdirektoratet. Når prosjektet avsluttes i august i år har 173 grunnskoler fra 105 kommuner og fra alle fylkene i Norge vært involvert. På prosjektets nettsider, www.skolebibliotek.uia.no og www.informasjonskompetanse.no , formidles løpende informasjon om utviklingsprosjekter og ideer til undervisningsopplegg om informasjonskompetanse. Erfaringene fra prosjektet vil forhåpentligvis komme mange skoler til gode i årene fremover. Fast spaltist i SLQ i 2013 blir «vår alles» Ingebrigt Steen Jensen: reklamemann, fotballentusiast, foredragsholder og forfatter, i tospann med Trude Solheim, adjunkt ved Nesbru videregående skole og tidligere redaktør og oversetter. I dette nummerets «viewpoint» fokuserer de på viktigheten av å la barn og unge få oppleve leselyst: Just reading for reading’s sake? Can we spend time on that? The answer is yes. We have to spend time on that. Les mer på http://www.slq.nu


text: Om forskeren Marit Hopland Engebretsen er sosiolog og stipendiat ved Universitetet i Tromsø. Hun arbeider med en avhandling om russiske kvinners forvaltning av kvinnelighet i Nord-Norge, som ledd i prosjektet ”Når kvinner krysser grenser: Russisk kvinneinnvandring til Nord-Norge”. Dette er finansiert gjennom Norges forskningsråd, forskningsprogrammet Kjønnsforskning: Kunnskap, grenser, endring. Internasjonalt: Ett år i eplestaten Marit Hopland Engebretsen har tilbrakt ett år i Seattle, i eplestaten Washington. Her reflekterer hun over epler, intimitet, individualisme, kvinner i krig og babyer i barnehage. Marit Hopland Engebretsen. (foto: Beret Bråten) For ett år siden dro jeg med samboer til Seattle. Vi gledet oss til å bytte ut småby-liv i Tromsø, med storbyliv i en millionby, og til å bytte ut det lille og unge universitetet i Tromsø med store og ærverdige University of Washington (eller "U-Dub" som vi etter hvert lærte å kalle det). Vel tilbake i Tromsø skal jeg oppsummere noen av erfaringene vi gjorde som førstegangs utenlandsboere. Røde epler og røde epler Den lokale matbutikken vår viste seg å være et eldorado av alt hva hjerte og gane kan begjære. Her lærte vi at det er forskjell på røde epler og røde epler, og at de ikke bare skiller seg fra gule epler. Når en bor i eple-staten (som Washington også kalles) er det klart en må lære mer, så vi endte med "eplekart" på kjøleskapsdøra, og prøvde å spise oss gjennom noen og tjue lokale eplesorter. Og bare så det er sagt, frukt og grønt generelt, men epler spesielt, er en nedtur å komme hjem til! Interessant var også omgangsformen i butikken. Generelt det at folk snakker til deg – uansett. Vi måtte jobbe litt med å ikke skvette, når vi ble tilsnakket der mellom radene. Etter litt tid forsvant den automatiske reaksjonen "jammen jeg har vel ikke gjort noe galt!", til fordel for noen innledende gloser om et eller annet, eller vi spurte om hjelp til noe som vi ellers er vant til å finne fram til selv, hjemme i Tromsø. Tometersgrensa Folk i eplestaten er generelt sett veldig imøtekommende, vennlig innstilte og snakker med deg om det meste. Det dreier seg stort sett om mer eller mindre overfladiske samtaler, men likevel, vi opplevde å komme veldig mye ”nærmere på” våre amerikanske medkunder og butikkpersonale, enn vi noen gang har kommet i "vår" butikk i Tromsø. Men det med å "være nær" peker på et paradoks. For våre medhandleres behov for fysisk rom var mye større enn vårt tillærte. Et amerikansk menneske ”trenger” sånn cirka to meters sirkel rundt seg, som du ikke må trå innenfor. Nå skal imidlertid ikke jeg generalisere på et yyytterst tynt grunnlag. Kanskje er det forskjeller på nord og sør, kanskje er de mer "nærgående" i Florida – det vet jeg ikke. Men hvis du oppholder deg i Seattle, og befinner deg innenfor tometersradiusen, så skvetter i alle fall folk unna. Dersom andre får behov for å passere deg innenfor disse grensene, sier de unnskyld. Til å begynne med trodde vi at vi sto i veien, at de som unnskyldte seg kanskje skulle ha noe i hylla bak der vi sto, men ganske snart var vi også sosialisert inn i samme tometersgrense. Oppmuntringspakke til en du ikke kjenner Med alle aviser tilgjengelige på nett, er det lett å følge med på (i hvert fall i den tabloide delen av) norsk debatt, og spennende å samtidig nyte en god Seattleavis ved frokostbordet. Det er interessant å se på hva som "blir" til saker i de to landene. Det ble i alle fall veldig tydelig hvor utrolig mye spalteplass amerikanske forhold og saker får i norske medier (og dermed, alt det som ikke kommer med fra andre steder....). Den offentlige amerikanske debatten om Irak-krigen og USAs rolle, var både mer massiv og bredere enn jeg hadde tenkt meg sett fra Norge. I tillegg til diskusjonen for og mot USAs engasjement, var det – også på tvers av synet på krigen i seg selv – et stort engasjement i forhold til de enkelte soldater som tjenestegjorde i Irak. Tilbake til butikken som en av våre kontaktarenaer: Vi overhørte flere ganger at kunder spurte kassapersonalet om en vare fysisk ville tåle å bli sendt som oppmuntrings-pakke til "our men (and women) in Irak", og/eller om varen "juridisk" ville godtas som innhold i en slik pakke. "Vanlige" menn og kvinner fortalte om erfaringer med slektninger som hadde tjenestegjort tidligere. Derfor ville de nå bidra til at de som er utsendt fikk en oppmuntring. Deretter kunne de legge til hvor sinnsykt det var at Bush hadde dratt disse unge menneskene inn i en slik krig. Jeg opplevde viljen til å ta individuelt ansvar for en fremmed, når disse fremmede til og med kjemper en kamp du er i mot, som et fascinerende fenomen. Jeg oppfattet dette som en selvmotsigelse i det ekstremt individualiserte amerikanske samfunnet. Men kanskje er oppmuntringspakkene nettopp karakteristiske for en individualisme som ikke umiddelbart kan omsettes til individualisering, slik dette forstås i norsk sammenheng. For slike personlige (og mer eller mindre individuelle) initiativ opplevde vi på flere områder, og de representerer en interessant korreks eller utfordring til hvordan tenke individualisme. Støttepersonell – ikke stridende soldat Som kjønnsforsker er det selvfølgelig ekstra interessant å følge med på hvordan en del kjønnsrelaterte tema skrives til liv. Kvinners innsats som soldater i Irak var flere ganger tema i avisene. En gjenganger var inkonsekvensen i den offisielle politikken: Formelt kan kvinner delta i amerikanske styrker, men da kun som støttepersonell – ikke som deltakere i reelle kamper. Men i en krigshverdag er det klare grenser for et slik prinsipielt skille. I praksis er det liten forskjell på hvor farlig det er å være i direkte kamp, kontra å hente ut de som er såret i kamp. Dette ble påpekt i kronikker og innlegg. Kvinners manglende mulighet til å delta som "fullverdige" soldater ble også tematisert som en likestillingspolitisk sak, som en urettferdig vurdering og behandling av kvinner, i en hær basert på frivillig rekruttering, og der kvinner utgjør 15 prosent av de væpnede styrker. 6 uker - og barnehagebarn Militæret som arena for likestilling er selvfølgelig også aktuelt i Norge, men følger man norsk debatt via nettaviser, synes det som fokuset er flyttet fra arbeidsdeling i arbeidsmarkedet til arbeidsdeling på hjemmebanen. Da den norske debatten om å lovfeste deling av foreldrepermisjonen mellom mor og far raste for fullt i diverse nett-forum, hadde vi akkurat blitt kjent med en familie med et splitter nytt familiemedlem. Den lille guttens mor fortalte at hun var glad fødselen endte med keisersnitt, det ga henne nemlig seks ukers svangerskapspermisjon i stedet for fire. Dessuten var den lille familien så heldige at det var barnehage på mors jobb. Dermed kunne hun stikke innom i løpet av arbeidsdagen, for å hilse på sin 2-3 måneder gamle sønn i barnehagen. Han vet det nok ikke selv, men han og hans foreldres erfaringer ga en interessant klangbunn, når vi fulgte de norske debattene om hvor umulig og/eller urimelig det ville være for mor å dele mer av foreldrepermisjonen med far. Ett år i eplestaten Publisert: 24.10.2005


text: EFFEKTIV I DAG Må ærlig innrømme at jeg er temmelig fornøyd med meg selv i dag! Dagen har gått med til kjøretime, eksamenslesing og husarbeid, så nå skal jeg slappe av resten av kvelden med tv, druer, snus & pepsi max! Nå skal jeg se på Ullared, haha jeg elsker det programmet. Er sååå gira på å ta en tur dit i løpet av sommeren altså, det hadde vært konge! Hva har dere gjort i dag da? - Maria Isabell


text: HMS er bærekraften i alt det vi holder på med. OAF har egen posisjon som HMS sekretær i styret. OAF sin HMS sekretær er: Jan Inge Olsen. Jan Inge er bl.a. HVO for Exxon Mobil kontrakten i KCA Deutag Drilling Norge AS og stedfortreder for K-HVO. OAF sitt styre støtter aktivt opp om vår verneombudstjeneste, på alle nivåer og områder. Sign: email@example.com


text: Plassert i hjertet av Balicasag Island,er Balicasag Island Dive Resort et ideelt sted for å oppdage Bohol. Hotellet er ikke langt fra sentrum: kun 1 km bort, og det tar normalt ca 90 minutter til flyplassen. Et fristed for hvile og avslapning, - hotellet tilbyr total fornyelse bare noen skritt fra byens mange attraksjoner som Balicasag Island, Diving & Snorkeling, Panglao Church. Fasilitetene og tjenestene som tilbys av Balicasag Island Dive Resort sikrer et hyggelig opphold for gjestene. For gjestenes komfort tilbyr hotellet restaurant, bar ved svømmebassenget, omvisningsturer, møte-/selskapslokale, romservice. Gå inn i et av de 20 innbydende rommene og unngå stress med et bredt utvalg av fasiliteter som balkong/terasse, skrivebord, klimaanlegg, dusj. Hotellets rekreasjonsfasiliteter, som inkluderer vannsport (ikke-motorisert), svømmebasseng (barn), hage, utendørs svømmebasseng, massasje er designet for hverdagsflukt og avslapping. Oppdag en engasjerende blanding av profesjonell service med tillegsfunksjoner Balicasag Island Dive Resort.


text: Sannsynligvis synes de fleste at integrering er noe positivt og at innvandrere skal integreres i det norske samfunnet. Men mange migranter har føtter og røtter i mange land. For dem kan en integrering, slik norske myndigheter krever, virke undertrykkende. Dersom det ikke er mulig å ha en transnasjonal identitet, har vi et system som undertrykker den transnasjonale migranten, mener Sverdljuk og forklarer: – Hvis du ser på introduksjonslovene i de nordiske landene, så finnes det i dem en ide om at det er migranten som skal integreres i det systemet som er i Norden fra før. Dette skaper en sterk kobling mellom systemet og migranten, der det blir en likhet mellom det å være borger og det å være nordisk. Jeg ville forsøke å utfordre denne koblingen, og i stedet sette fokus på det å være en global verdensborger, der identiteten hører til flere steder samtidig. Saken er allerede 4 uker gammel, men forskeren tar opp et noe viktig som man sjeldent hører i integreringsdebatten. Jana Sverdljuk har tidligere i sommer skrevet en veldig god slakt av den statlige Brochmannrapporten som beskrev visse typer innvandring som en byrde for den norske velferdsstaten: Velferd - et sensitivt anliggende : Et alternativ til spørsmålet ”hvordan gjøre norsk velferd mindre attraktivt for utlendinger?” kan være å spørre ”hvordan er det mulig å tilrettelegge velferdstilbud i en verden som er kjennetegnet av globalisering?” (...) Forskningskonklusjoner som er laget med utgangspunkt i et skille mellom ”oss” og ”dem” - mellom aktive nordmenn og passive innvandrere - inviterer til diskriminerende tenkning snarere enn å motvirke slike holdninger. SE OGSÅ:


text: Rektor ønsker deg velkommen Velkommen som student til Høgskolen i Oslo og Akershus! Vi ønsker i disse dager 17 000 nye og gamle studenter velkommen til Høgskolen i Oslo og Akershus (HiOA). Som student ved HiOA skal du tilegne deg ny kunnskap, gjøre deg nye erfaringer og utvikle ny kompetanse. For å lykkes med dette har du selv et stort ansvar, vi som utdanningsinstitusjon skal gjøre vårt beste for at du får en innholdsrik og god studietid. Ved HiOA kan du velge studier på bachelor-, master- eller doktorgradsnivå. Du skal ha din egen utdanningsplan og følges opp og få støtte og veiledning til god studieprogresjon. Vi er opptatt av å tilby våre studenter forskningsbaserte utdanninger og å ha et nært samarbeid med arbeids- og næringslivet, fordi vi mener at yrkesrelevans styrker kvaliteten på våre utdanninger. Studentene ved HiOA gjenspeiler et mangfold med hensyn til blant annet alder, kjønn, etnisk og kulturell bakgrunn. Dette er en styrke for studentene selv, for deres læring og dannelse og for institusjonen, og de yrkene vi utdanner til etterspør mangfold og kompetanse. HiOA har lagt godt til rette for at du kan ta deler av din utdanning i utlandet og vi ønsker også flere utenlandske studenter velkommen hit. HiOA er opptatt av studentdemokrati og at studentene skal ha stor innflytelse i høgskolens organer og beslutningsprosesser. Dette er viktige rettigheter du må ta i bruk. Vi håper du engasjerer deg på vegne av deg selv og dine medstudenter – slik at vi sammen kan bli en bedre utdanningsinstitusjon. Velkommen til Høgskolen i Oslo og Akershus! Kari Toverud Jensen Rektor


text: Stats- og regjeringssjefene på NATO-toppmøtet i Romania er enige om å tilby Kroatia og Albania medlemskap mens invitasjonen til Makedonia er utsatt. Det er Hellas som ikke vil ha med Makedonia på grunn av en navnestrid. Det er en provins i Hellas med likelydende navn. NATO-landene er heller ikke enige om hvorvidt Georgia og Ukraina foreløpig kan forberede seg på medlemskap. Blant de som mener disse to landene må vente, er Tyskland og Norge.


text: Hjemmeværnet Historie[rediger | rediger kilde] Etter fredsslutningen i 1945 ble det i Danmark opprettet en rekke hjemmevernsforeninger, noen steder kalt det sorte hjemmevern og andre det blå hjemmevern alt etter uniformenes farve. Forklaringen på navnene er at det blå hjemmevern bar blå kjeledresser, og det sorte hjemmevern fikk utlevert uniformer i forskjellige farver, hvoretter alle ble farvet sorte for å skape et ensartet preg. Opprettelsen av disse foreningene ble begrunnet med at det var mange motstandsfolk som ikke ville avlevere våpnene fra krigens tid. Politikeren Frode Jacobsen, som også var medlem av Frihedsrådet, var en av fortalerne for et hjemmevern. Den danske regjeringen opprettet i 1949 det hjemmevernet som eksisterer i dag, blant annet for å få kontroll over de mange våpen som var i hjemmevernsforeningene. Under den kalde krigen fungerte hjemmevernet som støtte for det øvrige forsvar. Den viktigste oppgaven var og er stadig overvåkningen av Danmarks territorium. Meldinger fra Hjemmeværnet er utrolig viktige for det øvrige forsvar. Bevoktning av militære og samfunnsviktige installasjoner er også en viktig del av Hjemmeværnets virke. Av andre oppgaver kan nevnes bakhold og sabotasje mot fiendens avdelinger og installasjoner, sjøredning, veivisning og forskjellige sikringsoppgaver. Etter den kalde krigens avslutning med Berlinmurens fall er hjemmevernets fremtidige rolle omdiskutert. Forsvarsgrenen er som følge av forsvarsforliket som løper 2005–2009 i gang med store endringer i organisasjonen med henblikk på å kunne yte en bedre og mere målrettet innsats i det sivile samfunn ved katastrofer, terrorisme eller naturkatastrofer. Hjemmeværnet er delt opp følgende grener: - Hærhjemmeværnet - Politihjemmeværnet - Flyverhjemmeværnet - Marinehjemmeværnet - Virksomhedshjemmeværnet - Jernbanehjemmeværnet - Telehjemmeværnet - Posthjemmeværnet - Energihjemmeværnet Der er cirka 57 000 medlemmer av Hjemmeværnet. Disse frivillige representerer et bredt utsnitt av den danske befolkningen. Hjemmeværnet er per 1. januar 2007 oppdelt i en aktiv og reservestyrke. Den aktive del består av cirka 40 prosent av den samlede styrke. For å være en del av den aktive styrke kreves det minimum 24 timers funksjonsrelatert tjeneste årlig. Oppdelingen er en konsekvens av forsvarsforliket 2005–2009.


text: Pir-detektor PIR-detekroren (Passiv Infrared Reciever detektor) har et pyroelement som detekterer infrarødt lys. Foran pyroelementet er det montert en linse som deler opp synsfeltet til detektoren i sektorer. Når en inntrenger beveger seg forbi disse sektorene, vil pyroelementet «se» varme objekter som beveger seg. Det vil si at PIR-detektoren reagerer på varme i bevegelse. Oppkoplinger med slike detektorer brukes som lysbrytere (bevegelsesregistrator) for vanligvis mørklagte områder. Kombinert med en tidsavbryter spares unødig bruk av strøm. Et annet bruksområde er i tilknytning til viltkamera.


text: The Kids Are Alright |The Kids are Alright| |Album||My Generation (1965)| |Artist, band||The Who| |Utgitt||1965| |Innspilt||13. oktober 1965| |Sjanger||Rock| |Lengde||3.05| |Plateselskap||Decca Records| |Låtskriver(e)||Pete Townshend| |Produsent(er)||Shel Talmy| «The Kids Are Alright» er en sang av det engelske rockebandet The Who skrevet av Pete Townshend. Sangen ble gitt ut på debutalbumet deres My Generation fra 1965. Sangen går i en klassisk pop-musikkformat fra den tiden, som en typisk tre-akkordsang, som går periodisk i en spesiell sekvens mellom tonika, subdominant og dominant. Townshend skal ha vært inspirert av Henry Purcell da han skrev den. Sangen ble senere tittelen på en dokumentarfilm om bandet fra 1979. Den amerikanske utgaven av sangen inneholdt en forkortet gitarsolo, og var derfor 20 sekunder kortere. I live-framføringer i de senere årene legger The Who til en lengre, ekstra seksjon mot slutten av sangen, som ofte inkluderer improvisert lyrikk, referanser til eget liv og egne barn. Etter John Entwistles død har denne ekstra teksten noen ganger referert til ham.


text: Vasco da Gama-broen Vasco da Gama-broen (Portugisisk: Ponte Vasco da Gama) er en større skråkabelbro som ligger i nærheten av Portugals hovedstad Lisboa. Broen er Europas lengste veibro (17,2 km lang) og størstedelen av den går over Tajoelva. Bredden er på 30 meter. Den er konstruert for å motstå et jordskjelv som er fire ganger sterkere enn det som rammet Lisboa i 1755. Den ble konstruert i forbindelse med 500-årsjubileet for Vasco da Gamas oppdagelse av sjøveien til India. Videre beskrivelser[rediger | rediger kilde] Broen har i dag motorvei med seks kjørefiler med en tillatt toppfart på 120 km/t (unntagen en seksjon som har tillatt toppfart på 100 km/t). På dager med tåke og/eller regn senkes fartsgrensen til 90 km/t. Antallet kjørefiler skal oppgraderes til åtte når trafikken økes til 54 000 passeringer per dag. Det var på det meste 3 300 personer som arbeidet med broprosjektet, og det tok 18 måneders planlegging og ytterligere 18 måneders bygging før den stod ferdig. Det var i hovedsak portugisiske selskaper som stod for prosjektet, men også britiske og franske selskaper bidro. Broa er forventet å vare i 120 år og er bygd for å kunne motstå vindhastigheter på opp til 250 km/t. Eksterne lenker[rediger | rediger kilde] |Commons: – bilder, video eller lyd|


text: Summary in English: Norwegian illustrator Svein Nyhus (to the right) showing a simple party trick; he has created his own temporary tattoo by using a white board pen. It's easy to make and easy to wash off with water. Hilde Hipp Hurra Hammer with real tattoos to the left ("Reidar" refers to illustrator Reidar Kjelsen) I dagens blogginnlegg tipser vi om et enestående partytriks for den tegneinteresserte: med en whiteboardpenn, altså tusj for hvite tusjtavler, kan du dekorere deler av kroppen med tegninger (hvis kroppen ikke er allergisk)! Slike korttidstatoveringer er en sikker vinner i festlig lag (i hvert fall i noen) og er lett å vaske bort med vann. Bildet viser bildebokillustratøren Svein Nyhus (til venstre) med en enkel hylningstatovering til kunstnerkollega Reidar Kjelsen. Til høyre konsertarrangør Hilde Hipp Hurra Hammer med ekte saker. Foto av animatøren og tegneren Olve Askim.


text: Gull og sølv: Lettomsettelig – men til hvilken pris? Er du av dem som har gamle gullsmykker og annet edelt metall «slengnde» i nattbordskuffen eller i pengeskapet? De fleste av oss har nok edle gjenstander som aldri blir benyttet – og dette har gull– og sølvbransjen oppdaget. De vil kjøpe gullet ditt – men til hvilken pris? Kjemi dro på byen med et passende utvalg gullsmykker for å sjekke hva noen av aktørene var villige til å gi oss kontant i hånden for varene. En pose med gull. Kjemi dro på byen med en pose gullsmykker for å sjekke priser. Gullsmed Berit Blørstad Pedersen hos K.A. Rasmussen gir kundene eksakte analysesvar og dagens pris i løpet av få sekunder takket være ikke-destruktiv elementanalyse. Tekst og foto: Lars Ole Ørjasæter Innehaver Helge Bjørklund (t.v.) og daglig leder Kai Gustav Piene hos Gullsmed Bjørklund studerer firmaets nyinnkjøpte XRF-analysator.. Noe av det første vi oppdaget var at oppkjøperne stort sett kun er interessert i sølv og gull. Dersom du har en ring i platina, er denne «uinteressant» – eller den kan bli «mistolket» som hvitt gull dersom det mangler stempel. Grunnen er at mange av oppkjøperne mangler relevant utstyr for klassifisering av edle metaller. Ringer med diamanter eller andre edle stener er også dårlig butikk for deg som selger. Da det kun er metallet som er av interesse, blir stenene fjernet. Disse kan du få tilbake, men det garanteres ikke for skader da verktøyet oppkjøperne besitter gjerne er av den grovere typen.Store forskjeller En av oppkjøperne vi besøkte er å finne rundt om på kjøpesentre. Her kan en levere inn gullet, ta en runde i butikkene og komme tilbake etter en liten stund for å få priskalkylen. Ved å benytte vekt og se på stempler i ringene, ble «vårt» gull kalkulert på strak arm – og pristilbudet var på NOK 5.640. Oppkjøper nummer to driver også ambulerende virksomhet, blant annet fra hoteller, men har også opprettet eget kontor i Oslo sentrum. Vi dro til «hovedkontoret» og her ble både stempler og vekt sjekket. I tillegg ble gullet utsatt for syretest for å fastslå om det var 14 eller 18 karat. Etter kort tid kunne ekspeditøren presentere pristilbudet på NOK 7099. Siste besøk var hos K.A. Rasmussen – nordens største leverandør av edelmetaller K.A. Rasmussen har investert i Thermos XRF-analysator (Niton XL 2) og gullsmed Berit Blørstad Pedersen tar hånd om analysene ved det relativt nyopprettede kontoret i Oslo. Med moderne og velkalibrert analyseutstyr var det liten tvil om hva vår samling med smykker inneholdt, og etter kort tid kom pristilbudet på bordet: NOK 9946 – basert på dagens veiledende priser. K.A. Rasmussen var den eneste av de tre oppkjøperne vi besøkte som visste hvem vi var, men prisen vi fikk er regnet på samme måte som den «Hvermansen» ville fått. Blørstad Pedersen kunne fortelle om god pågang av salgsvillige nordmenn, men også om de som reagerte på at et godt stykke håndarbeid i gull ble relativt lavt priset. – Vi betaler dessverre bare for metallet og timer med gullsmedarbeid honoreres dessverre ikke. I begynnelsen syntes også jeg som fagperson at det var fælt at gammelt sølvbestikk og nydelige gullringer skulle rett i smelteovnen. Etter hvert har jeg klart å «omstille» meg til å tenke at det «er bare en bit metall», sier Blørstad Pedersen.Kundelojalitet En annen norsk aktør som kjøper gull og sølv er Gullsmed Bjørklund. Kjeden finnes over hele landet og har tilsammen 66 butikker. Her finner en klokker og smykker sammen med diamanter, gull, sølv, og andre edle metaller. Bjørklund har holdt på i 20 år, og i januar i år startet de Gullbørsen der kundene kan bytte gull og sølv mot penger – både i butikkene og på nettet. I østlandsområdet er det hele 95 prosent av de som blir spurt som kjenner til Gullsmed Bjørklund. På landsbasis er tallet 86 prosent. – Dette krever også noe av oss, sier innehaver Helge Bjørklund. – Vi har ikke råd til at kundene skal føle seg lurt – og de fleste som har gull å selge kommer i en av butikkene. Gullsmed Bjørklund har også et godt samarbeid med politiet slik at de unngår å bli sittende med mulig tyvgods.Exit syre Til nå har det vært vanlig å teste gullkvalitet ved bruk av syrer. Selv om denne metoden har vært brukt i årevis, er den ikke helt nøyaktig. – For å bevare «ryktet» bestemte vi oss for å ta i bruk moderne teknologi i form av ikke-destruktiv elementanalyse, og vi fant fram til Thermos XRF-analysator. Når instrumentet er kalibrert, får vi vite eksakt hva slag gull- eller sølvkvalitet vi har med å gjøre – samt om det finnes andre metaller i gjenstanden. Da er det også mulig å gi kunden en mer nøyaktig pris, sier Helge Bjørklund.Konklusjon Selv om vår lille test ikke holder mål rent empirisk, viser den at det er svært store forskjeller når det gjelder prissetting av gull og sølv – og at det nok lønner seg å oppsøke aktører som benytter moderne analysemetoder. Prissetting ved hjelp av syretest eller kun ved visuell bedømming kan medføre relativt stort tap for den som vil avhende gammelt gull og sølv. ******Store prisforskjeller Oppkjøper med analyseutstyr: NOK 9946 Oppkjøper med syretest: NOK 7099 -28,6% Oppkjøper med vekt: NOK 5640 -43,3% - eller sagt på en annen måte: Ved å velge en oppkjøper med syretest i stedet for ren visull kontroll, steg prisen med 25 prosent. Ved å velge en oppkjøper med avansert anelyseutstyr gikk prisen opp med hele 75 prosent i forhold til oppkjøperen med lupe og vekt.


text: Unik singer-songwriter Trym har spilt seg inn i Urørt-redaksjonens hjerter med låta "Rain Will Fall". (Foto: Karina Gytre) Trym skiller seg ut i mengden. Publisert 13.08.2012 15:39 - Låta ble skrevet i siste innspurt på innspillingen av debutplata mi, og kom ganske fort. Teksten har flere lag og handler blant annet om noe jeg var engstelig for som barn. Låta er også litt preget av terrorhandlingene 22/7, sier Trym om låta "Rain Will Fall", som han er Ukas Urørt med. P3 Urørt mener: ”Rain Will Fall” er både feelgood og ettertenksom, og viser oss at Trym er en dyktig multiinstrumentalist som vet hvordan man skriver gode låter. I tillegg har han en bemerkelsesverdig stemme som gjør at han skiller seg ut i en sjanger mange prøver å slå seg opp i. Mer om: Trym - Vokalen er sentral, men det rytmiske er også veldig viktig for meg. Musikken tar utgangspunkt i et slags singer/songwriter-landskap, men jeg ser ikke på meg selv som en typisk "storyteller" når det kommer til låtskriving, forklarer 30-åringen. Trym Bjønnes er utdannet ved "Paul McCartney-skolen" LIPA i Liverpool, og har drevet med musikk siden han skrev en "klein kjærlighetsballade" som 15-åring. I vår slapp han debutalbumet In The First Place. Han spiller selv gitar, keyboard og perkusjon - og med seg som produsent har han Goran Obad. Allerede til høsten skal de to jobbe videre med nytt materiale. - Antagelig kommer det jeg skal spille inn i høst til å resultere i en EP. Twitter-turné I fjor gjennomførte Trym en noe spesiell turné. - Jeg spilte 96 minikonserter over hele Norge i løpet av seks dager, kun booket via Twitter. Det gikk over all forventning, og responsen var enorm. Det å gi ut soloplate var også veldig stort, og jeg markerte slippet med en liten reprise av twitterturnéen i Oslo 20. april. Den kreative turnéen ble belønnet med Spellemannominasjon i kategorien "Årets innovatør". Mer om Twitter-turnéen. Se Trym fremføre tittelkuttet fra sitt ferske album: Handyman Når Trym lager musikk, lar han seg inspirere av flere store navn. - John Martyn - Legende, fantastisk vokalist og gitarist! Sigur Rós & Björk - Island har en egen evne til å levere vakker musikk. Jeff Buckley - har vært en av mine store forbilder som vokalist. PJ Harvey's "Dry" er rå!. Coldplay's Parachutes og deler av "Viva La Vida..." er jeg også glad i. Brian Eno er også en helt, samt Scott Matthews - en godt bevart bristisk singer/songwriter-hemmelighet. Muddy Waters - sto for min første musikalske oppvåkning da jeg var ca 12 år. Salif Keita - en utrolig intens vokalist, albumet "Moffou" er min absolutte favoritt, hvis du ikke danser til den plata bør du oppsøke lege, ramer han opp. Når han ikke sysler med musikk, er det helt andre ting som opptar artisten. - Musikken tar veldig mye tid, men jeg liker å leke "handyman" på fritida. Er stolt eier av både drill og motorsag. Det er kanskje litt klisjé, men naturen der jeg bor (Bykle) er fantastisk, så prøver å bruke den også, sier han. [caption id="attachment_11717" align="alignnone" width="464"] Foto: Andreas Kleiberg.[/caption] Absurd spillejobb Flere år som musiker har resultert i mange forskjellige opplevelser. Trym husker spesielt en spillejobb på vestlandet noen år tilbake. - Først måtte jeg bære alt lydutstyret ned en bratt fjellskrent i striregn (dette var på vestlandet). Deretter måtte jeg rigge meg opp i et hjørne inne i en privat hytte. Siden jeg skulle være en slags overraskelse for gjestene måtte jeg gjemme meg nede i en kjeller før jeg skulle spille. Tror jeg satt i kjelleren en god time med en bunke Donaldblader og ventet på å få spille. Det var helt absurd... Hva synes du om Trym? Legg gjerne igjen en kommentar under. Hør intervju med Trym i Urørt på P3, onsdag klokka 21 - 23.


text: Italiensk pizzaSaturday, June 26, 2010 22:51 Hei , alle sammen! I går lagde jeg Italiensk pizza På lørdager pleier vi alltid å spise Amerikansk pizza, men ettersom en av mine lesere spurte om jeg kunne lage italiensk pizza , tenkte jeg å lage det til en forandring. Amerikansk pizza og italiensk pizza er vel egentlig to forskjellige typer, og kan egentlig ikke sammenlignes. Den Italienske originale pizza`n har tynn , sprø bunn, mens den amerikanske har tykk bunn. En tynn sprø bunn, en god tomatsaus og mozarella, er strengt tatt alt du trenger for å lage en god pizza. Det lille ekstra på toppen er det bare du og fantasien som bestemmer. Jeg brukte Parmaskinke, mozzarellaost, ferske tomater og litt basilikum. Syns den smakte veldig godt, selv om jeg heller foretrekker pizza med tykk bunn Her kommer oppskriften (rekker til 1 stor eller 7 små) Italiensk Pizza deig - 300 ml lunket vann - 275 g mel - 2 ts. gjær - 1 ts. salt - 1 ts. sukker - 1 ts. italiensk urte krydder Løs opp 2 ts. gjær med 300 ml rumtemperert vann, sukker,salt og italiensk urte krydder Deigen eltes godt sammen til den får en fast konsistens og glansete overflate.(For hånd tar dette 10-12 minutter) Sett deigen til heving til dobbel størrelse. Jeg fikk det tipset om italiensk krydder i pizzadeigen av en italiener som jeg traff i Italia. Dette gir en ekstra god smak på pizza deigen for pizza saus trenger du ferske tomater... ...frisk basilikum... ..og ferske tomater (mengden avhenger av hvor mye pizza du vil lage) Tips: Jeg legger tomatene i varmt vann i 3 min og tar av skallet. Pizza saus : - ferske tomater - frisk basilikum - 5 ss olivenolje ekstra virgin - salt og pepper Jeg legger de grønne stilkene fra tomaten i sausen mens det koker fordi mye av den gode smaken ligger i den. Stilkene tar jeg ut etter at sausen er ferdig kokt. Dette tipset fikk jeg også av en italiener som jobbet på en pizza restaurant i Italia. Skjær tomatene i biter og legg dem i en kjele med oliven olje , salt, pepper og litt fersk basilikum Kok det minst 1 time Når deigen er ferdig så deles den opp i 7 små runde emner i bolleform. Nå bruker du håndflatene og kjevle, og lager veldig tynne pizzabunner. Legg pizzasausen på pizza`n, så mozarella ost eller parmesan ost , og legg det du vil ha på toppen. Stekes nederst i ovnen på maks varme 250 -300 C og gjerne med undervarme og luft om du har den funksjonen på ovnen Følg med, for dette går fort. 3 minutters steketid Når pizza`n er ferdig , heller jeg over litt oliven olje og legger på Parmaskinke . Det var det hele! Bon Appétit Ønsker dere en strålende søndag Takk til Trude for redigering av tekst. Manuela


text: ”Hvis du ikke har en mobilstrategi har du ingen fremtidsrettet webstrategi” sier Ian Carrington, mobildirektør i Google. De mobile flatene er i ferd med å ta over som brukernes foretrukne kanaler, og nettstedene må tilpasse seg deretter. Men hvordan? Klikk her for å delta på kurset «Mobil strategi» Én ting er at man kan tilpasse eksisterende nettsted til mobil, men er dette egentlig nok? Er det ikke også slik at den mobile brukeren kan ha andre behov enn desktop-brukeren? Kanskje mobilnettstedet skal være et annet enn det vanlige nettstedet, eller kanskje du rett og slett bør ha en app? Kurset dekker blant annet: Brukeradferd og bruksmønstre - Forskjell i bruksmønstre for desktop og mobil. - Hva er det brukere etterspør i de forskjellige flatene? - Er det det samme innholdet som er relevant? - Hvordan er forskjellene i behov og opplevelse? Den mobile strategien - Hvilket innhold har du som egner seg for mobil? - Hvordan skal dette innholdet skape verdi for bruker? - Hvordan skal dette innholdet skape verdi for bedriften? - Hvordan skal mobilsidene fungere sammen med andre kanaler? To app or not to app ... - Trenger du en egenutviklet app? - Hvilke plattformer skal du i så fall programmere for? - Trenger du en webapp eller en mobilapp? - Når er websider tilgjengelig på mobil nok? Utforming for mobile flater - Scenarietankegang som utgangspunkt for utvikling. - Hva er gode og minde gode designvalg? - Hva er de tekniske mulighetene og begrensningene? - Hvilke konsekvenser har de forskjellige utformings-valgene? Distribusjon - Hvordan jobbe med distribusjon av mobilsider og/eller apps? - Hvordan skal du være tilgjengelig der brukeren finnes? - Hvordan skal brukeren oppdage deg første gang? - Hva skal få bruker til å benytte deg igjen? Kurset arrangeres 14. november 2012 kl 09.00 – 15.30 i Strandgaten 19, rett ved Oslo Sentralstasjon. Prisen for kurset er kr 4980,- inkludert materiell (kurspresentasjon) og lunsj. Sikre deg en plass på dette kurset ved å fylle ut skjemaet under:


text: Forskning på utstilling AHO har lenge vært i front i bruk av teknologien Rapid Prototyping, eller 3D-printing. Nå vises resultatene av dette arbeidet i Galleri AHO i utstillingen: Facilitating the Empirical - Rapid Prototyping i Arkitektur og Industridesign: Representasjoner, Analytiske og Funksjonelle Modeller og deres rolle i designprosessen. Utstillinmgen varer til 3. mars, med offisiell åpning onsdag 10. februar kl 12. Publisert: 10.02.2010 Rapid Prototyping er en teknologi for produksjon av fysiske gjenstander fra digitale modeller. Teknologien har vært tilgjengelig i nærmere et kvart århundre, og har vært brukt i kreative miljøer for produksjon av modeller og prototyper eller prototype deler. Etter 25 års bruk av teknologien er det nå på tide å gjøre opp status og å analysere rollen rapid prototyping har i designprosessen, med særlig vekt på tilretteleggingen for den empiriske produksjonen av kunnskap. Omfanget av gjenstander produsert gjennom årene inkluderer representasjoner, analytiske og funksjonelle modeller og prototyper. AHO har vært i forkant av å utnytte Rapid Prototyping-teknologien, i form av Selective Laser Sintring (SLS). Utstillingen i Galleri AHO gir en systematisk oversikt over SLS-modeller produsert ved AHO siden opprettelsen av skolens Rapid Prototyping-laboratorium, og viser bredden i utnyttelsen av SLS modeller i praksis og utdanning. Bl.a. vises verk av Snøhetta, Ocean Design Research Association, Defne Sunguroğlu Hensel, Daniel Coll i Capdevila, Birger Sevaldson, Kværner Energy, Guerillia Works, Espen Bærheim og industridesign- og arkitekturstudenter. Kuratorer for utstillingen er professor II Michael U. Hensel, førsteamanuensis Steinar Killi og professor dr. R. Birger Sevaldson.


text: I dag er det en veldig sosial og koselig dag for oss:) Vi har spist lunsj og vafler hos gode venner i formiddag, og ungene lekte masse både inne og ute. Nå har akkurat svigermor kommet, og skal være hos oss i ettermiddag. I kveld skal jeg på skravlekveld til en god venninne, som jeg faktisk har blitt kjent med gjennom bloggingen! Det er noe av det beste det å blogge har gitt meg, nye venner! Mange av dem "kjenner" jeg bare på nettet, mens Merethe har jeg altså vært så heldig å bli venn med i det virkelige liv også:) En positiv og herlig fembarnsmor, og et nydelig menneske! Bloggen hennes kan du besøke her! Rosene har jeg fått av mamma! De er i en fantastisk rosalilla farge, med stilker så tykke som en lillefinger! Håper de står leeeenge:) ha en fin onsdag!


text: Bra tradisjonsbåtdeltakelse på Vestfjordseilasen Hele 7 tradisjonsbåter stilte til ferdighetsregatta på Nordskot fredagen før Vestfjordseilasen. Det ble knivskarp regattaseiling med vind nok i ertesuppeskodda, som gjorde regattaen ekstra spennende! Av Admin 04. juli 2004, kl.22:39 Da sola plutselig løste opp skodda, lå alle båtene mindre enn 200 meter fra hverandre i motstraumen mot mållinja. Det var Heggvin som førte an, etterfulgt av Hildringstimen og Einar. Alle deltakerne var enige om at dette hadde vært den mest spennende ferdighetsregattaen vi har gjennomført i den seinere tid, da skodda satte navigeringsevnene på prøve i støvelhavet nord for nordskot. Det var kanskje verre for regattaadmiral Kai å få kontrollert mann overbord/vendemanøvrene til alle båtene, og det ryktes til og med at en båt plukket opp en annens "mann overbord". Der var imidlertid ingen som vedstod seg å ha mistet noen... Båtene som var med, var (i mer eller mindre tilfeldig rekkefølge) Heggvin, Hildringstimen, Einar, Frøya, Fauskværingen, Nordlændingen og Hæringen (den eneste åttringen) Over Vestfjorden Lørdagen klokka 0800 gikk startskuddet for selve Vestjordseilasen. Da var Grytir, Ungsmaløy og Vågar også på startlinja. Det blåste bris fra nordøst, noe som betød stående bidevind hele strekket over til Kabelvåg. Etter at startskuddet gikk ble det klart at hele fire av tradisjonsbåtene hadde startet feil. Dette gikk verst ut over Heggvin, Hildringstimen og Frøya, som trodde de hadde fått god start... Båtene ble kalt tilbake, og måtte runde startbøya igjen før de kunne fortsette. Her må arrangørene ta kritikk. De hadde ikke brukt skikkelige startbøyer, men brukt bøyer som lett kunne forveksles med bruk i havet. Bøyene var også lagt uforsvarlig nær hverandre i forhold til antall båter som skulle passere. Været og sjøen favoriserte nok de største båtene, mens de mindre ble hengende etter. Det var til slutt Nordlændingen som stakk av med seieren - ikke helt uten en liten kamp på årene mot Vågar over målstreken. Så fulgte Heggvin, som seilte seg opp til 3. - til tross for ekstrarunden rundt startbøya. 6-romsbåtene kom sist i fembøringsklassen, og regattaens eneste åttring, Hæringen kom altså aller sist. En nordlandsbåtklasse til? Resultatet ble akkurat som forventet, når mannskapene kan sine saker og båtene er riktig bygget. De svære 7- og 8-roms fembøringene (13-15 meter) med dobbelt så mye ballast og 50% større seilareal som de mindre 6-romsbåtene (11-13 meter) vil alltid være raskest over fjorden. Kanskje bør regattakomiteen overtales å dele fembøringsklassen med "stor fembøring" og "liten fembøring?". Det bør i hvert fall vurderes om tradisjonsbåtdeltakelsen øker. Takk til de fremmøtte På vegne av hele tradisjonsbåtmiljøet som samles på Nordskot og regattaadmiral Kai Linde, vil vi takke alle fremmøtte - spesielt sør-Helgelandsbåtene som går 28(!) timer for å delta denne helga. Vi utfordrer Tromsømiljøet til å vise samme interesse, og håper at Nordskothelga kan bli selve årsmønstringa for vårt miljø, hvor vi kan treffes, synge, lyge og le samtidig som vi kan lære av hverandre. I tillegg vil vi takke de lokale arrangørene på Nordskot og i Kabelvåg, samt Bodø seilforening. Sammen lager vi nok et av Norges største maritime arrangement hvert år. Hvorfor får dette ikke mer fokus? Jeg foreslår at SBF, Nordskot-miljøet, Kabelvågmiljøet og tradisjonsbåtmiljøet setter seg ned sammen for å gjøre enda bedre helhet av dette fantastiske arrangementet. Vi er så definitivt på sporet av noe! Til neste år starter vi ei uke tidligere - I Narvik. Da blir det stor Unionsoppløsningsfest med gammelbåttreff 24-26.juni. Så skal vi samseile mandag 27. - torsdag 30. ned til Nordskot, hvor Vestfjordseilasen går av stabelen. De som skal videre til Landsstevne kan henge seg på "D/S Styrbjørn" som skal lede an.


text: Tradisjonelle festevokser V-serien er laget for både konkurranse- og turbruk. Kvaliteten er meget høy på grunn av utvalgte, fullraffinerte vokskvaliteter, syntetiske gummityper og oljer som tilfredsstiller medisinske krav. V-voksene, og særlig kaldsnøvoksene som f.eks. Blå Extra, brukes hyppig i rennsammenheng, enten alene eller som første lag der VR-vokser legges utenpå. Voksene er lette å bruke siden de er merket med to temperaturintervaller; NYSNØ og GAMMEL, OMDANNET SNØ.


text: SØR-AFRIKA TAR FARVEL MED MANDELA – Dette var en skikkelig nøtt av et prosjekt Kjersti forklarer hva de gjorde med huset på landet. Se før- og etterbildene. Ja, for hvordan i all verden fikser man et kjøkken slik at det er praktisk for fem familier å lage mat der nesten samtidig? Hver sin mat altså? Les også: Her er produktene fra huset på landet Og finnes det noen praktisk løsning på hvor man kan gjøre av det man har med seg av mat og tørrvarer uten at det forsvinner blant alle andres saker, og uten at skap blir fulle av varer man er usikker på om egentlig har gått ut på dato? Jeg syntes at dette var en spennende utfordring jeg, og kjenner meg godt igjen i det å reise «på landet» eller på hytten, pakke med det man trenger, komme dit, pakke ut det man har med, og så bruke hele siste dagen på å pakke sammen igjen det man har pakket ut... Noen andre som kjenner seg igjen? Vel, Svanhild som har meldt på dette prosjektet nevner at de pleier å pakke matvarer og lignende i kasser som de har med seg i bilen. Alle har kasser med seg. Og under trappen er det fult av kasser når alle er der samtidig, og det er temmelig kaotisk til tider sier hun. Hm... Andreas Engesvik blir valgt som designer på prosjektet, og jeg skal love dere at vi brukte mye tid på å diskutere dette kjøkkenet. Vi har virkelig lyst til å tenke på nytt på fenomenet « kjøkken i feriehus som brukes av mange», og til slutt har Andreas en utradisjonell, uvant og utfordrende idé som jeg faller pladask for. Riving Vi river dermed det gamle kjøkkenet, eller vi river det pent som bare det og flytter det bort på låven. Der skal det få nye oppgaver i følge alle huseierne. Vi bygger opp igjen med slette veggflater (sponplater) og vi tilrettelegger for den nye løsningen. For i det nye kjøkkenet skal vi ha to vasker. To vasker og to koketopper. En vask innerst i forbindelse med matlaging og den store koketoppen, og en vask ytterst for den som skal hente seg et glass vann eller skylle av saker som skal inn i oppvaskmaskinen. En koketopp innerst, med stekeovn og alt som skal til for seriøs matlaging, og en to- platers ytterst for kakao, frokostegg eller annen lettere kokkelering. Kjøkkenet er nemlig en smal tarm, og på denne måten mener vi at det er lettere for flere å arbeide her uten å gå i veien for hverandre. En uvant løsning, men vi tror at det vil fungere veldig bra i praksis. Kasser og kurver Videre har vi altså diskutert dette med de kassene man pakker i når man skal på tur. Det er superpraktisk med plastkasser med lokk på i bilen, ting velter ikke, knuses ikke og blir ikke sammenklemt. Det var Svanhild og de andre som satte oss på ideen. Men Andreas går så langt at han faktisk tegner en «kufferthylle» i stedet for benkeplate ved siden av komfyren. Denne er perfekt til å sette kassene på når man skal bruke det som er oppi, og den er perfekt å sitte på når man bare skal hvile føttene litt. Eller superhyggelig for en smårolling som vil følge med på hva som skjer, eller som gjerne vil ha sin egen disk i riktig høyde... Når kassene ikke er i bruk har de fått egne rom i kjøkkeninnredningen. Innredningen er altså bygget etter målene på standard kasser. Gjennomtenkt altså. Les også: Søk om å bli med i «Tid for hjem» her Selvbygget Når man bygger kjøkkeninnredningen selv kan man altså tillate seg slike spesialtilpasninger. Man er ikke prisgitt standardmål på kjøkkeninnredninger, ting kan tilpasses på stedet. All kjøkkeninnredning blir bygget i furu kryssfiner. Skrogene er laget av 15 mm tykke plater, ryggene av 6 mm tykke plater. All fineren blir til slutt lakket. Benkeplatene er også laget i kryssfiner, men pålimt rustfrie stålplater. Som på et industrikjøkken. Lett å holde rent og tåler en støyt. Over tid vil det se brukt ut, og ikke fult så sterilt som når det er nytt. Kun to overskap vil Andreas ha, luftighet er viktigere enn unødvendig skapplass mener han. Overskapene bygger vi også selv, og de får fargeglade skyvedører. Skyvedørene er laget i mdf. Det er viktig med et tett og «ubevegelig» materiale for at dørene skal gli lett og ikke «slå seg» på sikt. Så var det fargen... Fra før av var det furupanel på veggene. Skåret fra egen skog kunne eierne fortelle. Av fin kvalitet og pent gjort. Vi skal male. Alt. Panel, tak og vinduskarmer. Grått. Jeg ser for meg en lysegrå farge og tenker at det kan bli fint i et slikt interiør med mye detaljer i tre. Andreas ser for seg en langt mørkere gråfarge. Jeg innrømmer at jeg ble ganske sjokkert da jeg så den. Med vilje hadde jeg sittet på låven med syarbeid for å «prøvese» resultatet når første strøk var malt. Det var ganske heftig. Og gråfargen ble livlig diskutert, og den diskuteres sikkert enda både her og der. Men at det var effektfullt å male vegger, tak og vinduskarmer i en og samme farge, det er nå i hvert fall udiskutabelt... Bygge spisemøbler Vi bruker spisebordet de hadde fra før, men Andreas endrer overflate. På toppen limer vi noe som heter «desk top lionoleum». Dette er en litt mykere form for linoleum enn det man bruker på golv, god å ta på. Minner om slikt man finner på gamle skrivebord (det er sikkert det samme). «Kufferthyllen» på kjøkkenet får samme overflate, og det gjør også benkene til spisebordet og småbordene. På den måten gir dette et rolig fint sammenhengende inntrykk, disse flatene utgjør til sammen ganske mye av arealet i rommene. Benkene og småbordene bygger vi selv. Eller Andreas & Andreas bygger. Det fine med å være milevis fra butikker når man pusser opp er at man blir oppmuntret til å bygge selv. Andreas Engesvik er jo en dreven designer, og de er superfine de benkene og småbordene han tegner. Enkle med en liten vri, og laget ut i fra det materialet vi har å bygge med: kryssfiner. Sittemøbler Det var jo en haug med forskjellige sofaer og stiler her fra ftr, og Andreas ønsker seg fastbyggede «brisker», som han mener vil gjøre det hele mer ryddig samtidig som det gir plass til mange. Så dermed bygger vi en til sammen 6 meter lang benk langs hele husets nordside. Madrasser med ulltrekk blir bunn i benkene, og jeg syr en haug med puter som fordeles rundt omkring. Noen er sydd i ullstoff, grått og brunt, noen er sydd i skinn (lammeskinn med grå krøllete pels) og de resterende er laget av gamle åkler vi fant i en kiste. Kjekt å ta fram saker som noen en gang i tiden har laget, gi nytt liv til gammelt håndarbeid. Ekstremstol Du har sikkert sett den, Ekstremstolen som i sin tid ble designet av Terje Ekstrøm. Skikkelig provoserende i formen, og virkelig behagelig i bruk (jeg har faktisk skaffet meg en sånn etter dette programmet). Du kan sitte på mange vis, og du blir ikke «lei i sittemusklaturen». Og at den er provoserende her i dette interiøret, det er det sikkert mange som synes. Men så har man jo noe å snakke om da, og det kan jo være kjekt. Man stiller seg ikke likegyldig til dette i hvert fall. Avslutning Og da er det bare å bære inn tepper, montere de flotte lampene som Einar har malt røde, og uansett hva man måtte mene om gråfargen, et helt eget rom med et helt eget utrykk er det blitt. Og ganske fargerikt også, for fargene i tepper, åkler, lamper og skapdører står fram som flotte kontraster til det grå. Så da håper jeg virkelig at alle familiene vil finne seg til rette i det nye feriehuset sitt. Det er sikkert en stor overgang, og sikkert en veldig uventet løsning, men vi håper og tror at der finnes noen egenskaper som er spesialsydd til alle eierne og deres behov. Lykke til med å bo det inn, og måtte dere finne deres egne måter å gjøre eventuelle tilpasninger på! Tusen takk for oss. |Publisert||21.02.2012 20.33| |Oppdatert||22.02.2012 19.33|


text: Servitutt En servitutt (av latin: servitus = slaveri, avhengig stilling) er en rettighet på en grunneiendom som begrenser grunneierens bruk av eiendommen. Servitutten kan være tidsbegrenset eller evigvarende. En servitutt kalles også for en heftelse på den eiendom den hviler. En servitutt sikres rettsvern ved at den tinglyses på den eiendom den hviler. En anmerking om tinglysing av servitutten blir ført inn i grunnboken, mens selve dokumentet som beskriver rettigheten føres inn i panteboken. For servitutter som gjelder eiendom gjelder reglene i «Lov um særlege råderettar over framand eigedom av 1968-11-29» (Servituttloven). Ved overdragelse av servitutter har eieren normalt forkjøpsrett til servitutten, det gjelder likevel ikke servitutter som ligger til fast eiendom eller et foretak. Det betales vanligvis ikke løpende vederlag for servitutter, vederlaget vil være erlagt ved stiftelsen av servitutten. Det er to hovedtyper servitutter: Innhold Personlig servitutt[rediger | rediger kilde] Personlig servitutt innebærer at rettigheten er knyttet til en person, et firma eller en organisasjon. For eksempel en personlig jaktrett, en forkjøpsrett eller et kår. Klassisk er også et kraftselskaps rett til å ha elektrisitets-ledninger og stolper på privat grunn. Som en hovedregel kan en personlig servitutt selges eller overdras til en annen, uten at grunneierens samtykke er nødvendig. En personlig servitutt kan bare avlyses med samtykke fra den som innehar rettigheten. Realservitutt[rediger | rediger kilde] Realservitutt innebærer at rettigheten er knyttet til en annen eiendom. For eksempel en veirett, en beiterett eller en brønnrett. Den eiendom som innehar rettigheten kalles for den herskende eiendom, mens den eiendom rettigheten hviler på kalles den tjenende eiendom. Realservitutter er ment å avhjelpe mangler ved den herskende eiendom. Realservitutter kan igjen inndeles i to typer: - En negativ servitutt innebærer et forbud mot eller begrensning i å utføre en handlig på den tjenende eiendom. For eksempel et byggeforbud, en begrensning i byggehøyde eller byggeformål. - En positiv servitutt innebærer en positiv rettighet for den herskende eiendom. For eksempel en veirett, en beiterett eller en brønnrett. En realservitutt er som regel stedbunden, det vil si at den hviler på en bestemt del av den tjenende eiendom. En realservitutt kan bare selges sammen med eiendommen eller en høveleg den av den. Grunneier har ikke forkjøpsrett ved overdragelse av slike servitutter. En realservitutt kan bare avlyses med samtykke fra hjemmelshaveren til den herskende eiendom. Andre avarter - Legalservitutt[rediger | rediger kilde] Det finnes også heftelser eller rettigheter som hviler på eiendommer og begrenser eierens rådighet, og som ikke tinglyses. Slike heftelser som er stiftet gjennom lov eller offentlige pålegg og vedtekter kan kalles for legalservitutter. Her er det flere varianter: - Generelle lovregler – Først og fremst stiftet gjennom plan- og bygningsloven. Disse reglene er generelle for hele landet. F.eks. 4 meters byggegrense for boliger mot nabo. Forbudet mot bygging og fradeling i 100-metersbeltet fra sjøen (§ 17-2) er et annet eksempel. - Kulturminner – Ved «lov om kulturminner» av 9. juli 1978 er det innført begrensninger i grunneierens rettigheter til å utføre tiltak i nærheten av registrerte kulturminner. Loven gir også en rett for staten til å foreta undersøkelser og utgravinger på stedet. - Reguleringsbestemmelser – I forbindelse med vedtatte reguleringsplaner vil det gjerne være tilhørende bestemmelser som begrenser eierens rådighet over de eiendommene som inngår i planen. Det kan være byggegrenser, byggehøyder, bestemmelser om gjerder, murer og lignende. - Boplikt – I odels- og konsesjonsloven er det innført boplikt ved overdragelse av enkelte typer eiendommer. Det spesielle her er at plikten (heftelsen) ikke nødvendigvis er knyttet til eiendommen, men kan også være knyttet til eieren. Forholdene vedrørende den særnorske boplikten har vært sterkt kritisert, idet den hevdes å kunne være i konflikt med reglene i menneskerettighetserklæringen (Artikkel 13 og/eller artikkel 17). Svakheter i det norske systemet[rediger | rediger kilde] Realservitutter blir bare anmerket i grunnboksbladet for den tjenende eiendom, og ikke for den herskende eiendom. Det vil si at ved salg av en eiendom, vil ikke grunnboksbladet for denne eiendom vise hvilke rettigheter denne har på en annen eiendom. Dersom en eiendom deles ved en delingsforretning, vil alle servitutter som er tinglyst på hovedeiendommen automatisk bli overført til den nye eiendommen, selv om servituttene er stedbundne og ikke berører den nye tomten. I Norge er det ikke noe system som fanger opp dette problemet ved delingsforretningen, og mange eiendommer har derfor tinglyste servitutter som er eiendommen uvedkommende. Eksempler på formularer for utfyllig[rediger | rediger kilde] - Erklæring om bygging nærmere nabogrense enn 4 meter. - Erklæring om veirett, samt anlegg av vann- og kloakkledninger. - Generell erklæring.


text: "Vi har en diskusjon gående angående uttrykket porkotten. Jeg finner ikke ordet i ordlistene, men vet at det blir brukt i betydningen grytidlig om morgenen og mener at det stammer fra den gangen man måtte tidlig opp for å gjøre klart for griseslakting på gården. Noen mener at drengen(e) måtte opp i porkotten for å varme vann til slakteren kom, andre påstår at drengene jaget grisene i en innhegning i timevis slik at det skulle bli enklere å få blodet av dem. Uttrykket er bl.a. brukt i "Jul i gamle dage - i Trøndelag" av Anders Halten: "Til jul vart jamt slakta gris på gardane. Før slaktaren tok til med sitt, måtte skålvatnet vera kokande. Traug og turu til å ta sveitten måtte vera på plass. Grisen skulle slaktas i otta, denne gongen i porkotta"." Er det noen her som kjenner ordet?


text: Jr. Solheim Cup: Ingen norske på laget - Publisert: 17. aug 2011 - Sist oppdatert: 17. aug 2011 I 2003 var Marianne Skarpnord på laget, og satte den avgjørende putten for europeisk seier på Bokskogen utenfor Malmö. I Indianapolis i 2005 var Lene Krog på laget, og i Chicago fire år senere var Tonje Daffinrud norsk krumtapp. Når Europa skal forsøke å hevne det forsmedelige 15,5-8,5 nederlaget fra to år tilbake på Knightsbrook Hotel Spa & Golf Resort i Trim, Co. Meath, Irland, 20. og 21. september. er det med to irske tvillinger som frontfigurer. Leona og Lisa Maguire vil spille foran hjemmpublikummet etter å ha endt på første- og tredjeplass på rankingen, der de seks beste er automatisk kvalifisert. De andre fire plassene ble knepet av den franske trioen Céline Boutier, Manon Gidali og Emilie Alonso pluss British Girls-mesteren fra forrige uke, Margaux Vanmol fra Belgia. De seks Captains Picks gikk til den engelske duoen Charley Hull og Lauren Taylor, Amy Boulden fra Wales, svenske Emma Nilsson, Spanias Luna Sabrón og Antonia Scherer fra Tyskland. Team Europe Kaptein Lotta Neumann, Sverige Visekaptein Ludivine Kreutz, Frankrike Spillere Emilie Alonso, Frankrike Amy Boulden, Wales Céline Boutier, Frankrike Manon Gidali, Frankrike Charley Hull, England Emma Nilsson, Sverige Leona Maguire, Irland Lisa Maguire, Irland Luna Sabrón, Spania Antonia Scherer, Tyskland Lauren Taylor, England Margaux Vanmol, Belgia


text: Tumler du med tanker om tørketrommel? Hvis du ikke har en tørketrommel i dag, men vurdere å anskaffe en, bør du være oppmerksom på følgende: Behov (tørkesnoren er gratis), energimerking (velg A eller B), type (vanligvis kondens til leilighet eller avtrekkstørketrommel til hus), og kan elektrisitetsanlegget ditt klare belastningen (vanligvis 230 V)? Tørk i Gorenje Krøllete klær er populære i noen kretser, hiphopmiljøer, beachparties, bohemeoaser, men ikke på sjefens kontor når det er toppmøte med bossene. Her er det best å være nypresset, men det betyr heldigvis ikke at du er nødt til å bruke strykejern og tilhørende brett. Når du tørker en antikrøll-skjorte i en tørketrommel fra Gorenje, får du en antikrøllet skjorte – selv om du ikke står helt parat ved luken for til å hive ut tøyet det sekundet det er ferdig. Dels fordi tørketrommelen tilfører kald luft umiddelbart etter at tøyet er tørt. Dels fordi det tørre tøyet kjører en runde i trommelen hver 5. minutt i opptil en time etterpå.


text: Om det er lov å bruke ordet hiphop-komet er det vel nettopp det som er passende merkelapp på den amerikanske rapperen Macklemore og hans produsent Ryan Lewis. Fra å være en ukjent indie-rap act gikk duoen rett inn på andreplass på Billboard-lista da de i oktober slapp albumet «The Heist». Plutselig stemte alt. Macklemore fra Seattle i USA var lenge soloartist, med en rekke mikstaper og EPer på samvittigheten, men det var først i tospann med produsent og videoregissør Ryan Lewis at det store gjennombruddet kom. Ryan Lewis hadde da lenge vært Macklemores hoffotograf, før de ble kompiser på ordentlig. Sweet! Med en sterk sosial samvittighet har blant annet Macklemore & Ryan Lewis stått opp for homofiles rettigheter med låta «Same Love», som sammen med singel nummer 2, «Thrift Shop», har over 30 millioner visninger på YouTube. Duoen har også opparbeidet seg et solid live-rykte, så dette blir gøy å se på en scene! AMFIET, TIRSDAG 2. JULI KL. 21.15 november 20, 2012


text: IKAVAS tjenesterIKAVA utfører en rekke oppgaver for sine eiere. Våre tjenester skal alle tjene formålet til selskapet som er fastsatt i selskapsavtalens § 4: Interkommunalt Arkiv i Vest-Agder IKS skal arbeide for at verdifullt kommunalt og fylkeskommunalt arkivmateriale blir tatt vare på og gjort tilgjengelig for allmennhetens bruk, forskning og andre forvaltningsmessige og kulturelle formål i samsvar med arkivloven. Tjenestetilbudet kan påvirkes av eierne og skal kunne dekke hele spekteret av dokumentprodusjon og arkivering i kommunene. Ved siden av at vi utfører oppgaver basert på en årlig arbeidsplan for den enkelte eierkommune, kan eiere og andre kjøpe ytterligere tjenester. Antall arbeidsdager på arbeidsplanen samsvarer med den enkelte kommunes innbetalte tilskudd.


text: De elsker ull. Også laptopen trenger søvn, men ikke bare fordi du sparer strøm. Skrur du av pc-en om natta eller lar du den stå på? Det kan være fristende å bare la den stå på, dessuten skjer det ting om natta som er verdt å få med seg. Windows blir gjerne oppdatert, det ryddes i indeksdatabasen og maskinen blir defragementert. Dessuten bruker maskinen lang tid å å skru seg på. Les også: Her er filmens svar på Spotify - Greit å skru av Det er likevel ingen teknisk grunn til at pc-en absolutt må stå på døgnet rundt, mener ekspertene: - Oppdateringer fra Windows går du ikke glipp av, selv om pc-en er av. Disse blir uansett satt i gang så fort pc-en skrus pc på, opplyser Ole Tom Seierstad, sikkerhetsdirektør i Microsoft Norge. - Hvis du ikke har behov for å ha den på, så skru den av, sier Jarle Bjørn Hansen, produktsjef i Fujitsu, til Klikk.no. Det finnes derimot flere gode grunner til at maskinene bør gå på sparebluss om natta. Strømforbruket er bare en av dem. Les også: Slik surfer du sporløst Beskjedent strømforbruk Strømforbruket i en datamaskin er vanskelig å beregne nøyaktig. Det avhenger av hvor mange programmer som er aktive, hvor avansert grafikk som er i bruk og hvor mange komponenter som er i bruk. I tillegg drar også skjermen strøm, og den drar mer strøm om du spiller spill, for eksempel. Det finnes et utall beregninger av hvor mye strøm en pc bruker. En gjennomsnittlig bærbar pc bruker rundt 50 W, mens en stasjonær pc bruker om lag 120 W, ifølge det amerikanske energidepartementet, som har denne tommelfingerregelen for strømbruk og datamaskiner: - skru av skjermen hvis du ikke skal bruke pc-en på minst 20 minutter - skru av prosessoren og skjermen hvis du ikke skal bruke pc-en på minst 2 timer Hvor mye strøm skjermen bruker, varierer (sjekk denne oversikten fra Cnet). 40 W/time er et greit anslag. Men en moderne skjerm bruker svært lite strøm i standby-modus, og gjør neppe noe stort innslag i strømbudsjettet med mindre du sitter hele dagen foran pc-en. Les også: Skinnende rent uten å vaske Viktig energisparing Men mest interessant er hva du kan gjøre med strømforbruket når når pc-en ikke er i bruk. Ifølge amerikanske estimater skjer faktisk så mye som 40 prosent av energiforbruket fra elektroniske apparater når apparatene ikke er i bruk. Så selv om besparelsene for deg personlig kanskje tilsvarer at du skrur av noen lys om natta, spares samfunnet for mye undøvendig energibruk om du gjør en innsats for å spare strøm. Det er såre enkelt å bidra, for strømsparingen er betydelig hvis du bruker en av funksjonene for strømsparing på pc-en din. Effektiv dvale - I dvalemodus bruker pc-en gjerne fra 0,5 til 3-4 watt, sier Jarle Bjørn Hansen, produktsjef i Fujitsu, som dermed er på linje med den amerikanske beregningen under. Bloggen techsoup.org har anslått snittverdier for hvor mye strøm en pc bruker. Den har egne verdier for såkalte Energy Star-produkter. Energy Star er en bransjestandard i dataindustrien med spesifikke krav om systemer for strømsparing. Strømforbruk i watt Energy Star-produkter: Konvensjonelle produkter: Aktiv bruk: 109 115 På, inaktiv: 60 84 Sovemodus: 4 6 Av: 2 3 Sett at familiens stasjonære pc står på døgnet rundt, men bare brukes på kvelden og ettermiddagen, siden mor, far og barn ellers er på jobb og skole. Egentlig brukes den bare mellom k. 16 og kl. 23. I så fall står den ubrukt i 17 av døgnets 24 timer, men bruker 1050 W i løpet av denne tiden - eller 1,050 kilowattimer (kWh). I løpet av et år blir det 383,250 kWh. I sovemodus blir strømforbruket 24,8 Kwh i året. Med et utgangspunkt på kr. 0,35 per KWh, sparer du da 116 kroner i året. Støv og brann Det er ikke store pengesummen, men gjør gjerne et tilsvarende regnskap for all elektronikken du lar være å skru av. Men det finnes andre argumenter for å la pc-en sove. Stasjonære pc-er er fulle av komponenter som durer og går, og disse er magneter for hybelkaniner. Støv, skitt og varm elektronikk kan være en stygg kombinasjon: - En stasjonær pc står gjerne på gulvet, og trekker til seg mye støv når den står på. Det er ikke noe særlig for brannsikkerheten, sier Jarle Bjørn Hansen. Les også: Disse maskinene lager best espresso Virus og slitasje Varmeutviklingen i en pc sliter dessuten på elektronikken. Særlig er bærbare pc-er sårbare for varmeutvikling, fordi det er mindre plass til vifta. Dette kan gå ut over flere av komponentene i maskinen, som hovedkort. prosessor, minne og skjermkort. - Jeg måtte erstatte hovedkortet, etter at jeg glemte å skru pc-en helt av før en reise, forteller Ole Tom Seierstad i Microsoft. Du er også bedre beskyttet mot virus og andre dataangrep, når pc-en er avskrudd. For når du ikke er på nett, er det vanskelig å angripe deg. Dvale og søvn Trolig er den beste løsningen uansett ikke å skru pc-en helt av, om du skal bruke den igjen dagen etter. Moderne pc-er har flere former for dvalemodus, dette er de to vanlige: - Hibernation (dvalemodus), og så kalt "Save to disk". I dvalemodus tas en kopi av alt som ligger i minnet - det du har oppe på pc-en der og da. Dette skrives til et område på harddisken. Når du så setter på maskinen igjen, starter du opp akkurat der du slapp. Maskinen bruker svært lite strøm i dvalemodus. - Sleep (sovemodus), også kalt "Save to RAM". I sovemodus beholdes programmene i minnet, mens prosessor og harddisk skrus helt av. Alt bevares i et minneområde som holdes i gang med (lite) strøm. Å slå på maskinen fra sovemodus skjer på et blunk, fra dvalemodus tar det littegran mer tid, men det går veldig mye raskere enn å starte opp maskinen helt kald når den er helt av. Dessuten krever det mye mer strøm å starte maskinen kald. Overdimensjonert En datamaskin har i utgangsunktet overdimensjonert strømforsyning for å ta høyde for intens bruk, forteller Jarle Bjørn Hansen. - En bærbar pc-er har kanskje en strømforsyning på 80 W, mens den i aktiv bruk aldri trekker så mye strøm. Dette er blant annet for at den skal ta av varme, sier Hansen. Med andre ord, du har litt å gå på. Det er derfor svært sjelden at komponenter i en pc blir utslitt bare av at pc-en står på, mener ekspertene. Jarle Bjørn Hansen anbefaler likevel å sjekke strømsparingsmulighetene på pc-en, siden de varierer fra produsent til produsent. Det er mange muligheter for å automatisere dvale/sove-modus, og noen produsenter legger inn dette som en standardinnstilling fra fabrikken. Les også: Ubudne gjester i juletreet


text: NæringsPub på Remmem NæringsPub arrangeres første tirsdag i måneden og er et sted for å lufte ideer om Rauma sin utvikling med andre. Beste måten å diskutere ideer med andre på er å gå en tur sammen. Dette er også i tråd med Rauma sin visjon om at vi skal blir verdens beste kommune for naturglade folk - naturglede kan også være å ha faglige og sosiale treff i tilknytning til naturen. Siste NæringsPub før sommeren er derfor lagt til Remmem, til garden til Olga og Geir Remmem og starter kl 20. Vi får en orientering om turistsatsinga på bruket, før vi går langs traseen som er en av turene i Turmålskonkurransen - nemlig til Ryggvatnet.


text: Musik ska byggas utav glädje? Kan og bør humormusikk tas på alvor? Her er noen argumenter for – eller mot. I ukens Lydverket-sending tar vi en nærmere titt på den musikken som vil ha deg til å le, med Atle Antonsen og «Bare» Egil Hegerberg på besøk på Internasjonalen. Førstnevnte har gjort stor suksess i inn- og – i følge ham selv – utland med coverbandet DDR, som har spilt inn tre plater med norske slagere oversatt til tysk. Hegerberg har spilt i en rekke band med et visst humoristisk tilsnitt, blant annet Gartnerlosjen, Hurra Torpedo og Black Debbath. Se Gartnerlosjen framføre «Kinosangen» på Først og Sist- et karrierehøydepunkt, ifølge Hegerberg selv. Hør Atle Antonesen og Egil Hegerberg snakke om humor i musikk i ukens Lydverket-sending, torsdag 21:30 på NRK2! «Does humour belong in music»? spurte Frank Zappa i 1984. Meningene er nok delte, men vi kan nok uansett slå fast at det er pokker så populært. Spesielt etter at YouTube gjorde rask spredning av videoer enkelt, har sjangeren eksplodert. Dagens konger av musikkhumor er de tre guttene i The Lonely Island. Etter å ha brukt store deler av ungdomstiden sin på å skrive sketsjer og lage musikkvideoparodier, ble de i 2005 plukket opp av den amerikanske humorbastionen Saturday Night Live. Med sine hysterisk treffende sjangerpastisjer og celebre gjesteliste, ble de straks en favoritt på tv-skjermen – for ikke å snakke om på YouTube. «Jizz In My Pants«, «I’m On A Boat» og «Dick In A Box» (som de vant Emmy for i 2007) har alle latterlig mange treff på videokanalen – og det går samme veien med de to siste i rekken: «The Creep» (ft. Nicki Minaj) og «I Just Had Sex» (ft. Akon). En annen foregangstrupp i sjangeren er den new zealandske duoen Flight Of The Concords. Gjennom et eget radioprogram på BBC, og senere en TV-serie på amerikanske HBO, har Bret McKenzie og Jamaine Clement oppnådd enorm suksess, og fylte i fjor både Grieghallen i Bergen og Folketeateret i Oslo da de var på verdensturne med sitt musikalske humorshow. Se Flight Of The Concords «Buisness Time» her: Jack Black har en tendens til å blande musikk inn i det mest han gjør, og ettersom han stort sett gjør tøysete ting blir det mye humormusikk. Sammen med Kyle Gass utgjør han Tenacious D, et «mock rock»-band som har gitt ut to album og spilt inn spillefilmen Tenacious D In The Pick Of Destiny. I videoen til en av deres største hits, «The Tribute», gjør Dave Grohl en minneverdig figur som djevelen: I Norge er Espen Eckbos boybandparodi Boyzvoice et av de beste eksemplene på humor i musikk – som av og til blir tatt litt for seriøst. Singelen «Let Me Be You Father Christmas» lå ti uker på VG-lista rundt årtusenskiftet, og i 2000 kom filmen Get Ready To Be Boyzvoiced. Ironien var ikkje død, altså. «We Are The Playmomen»: Mange lot seg forvirre da den britiske rockegruppen Darkness gikk rett til toppen av hitlistene med debutalbumet Permission To Land i 2003. Prøvde de å være morsomme, eller var den hemningsløse flørtingen med 80-talls glamestetikk oppriktig ment? De endte uansett opp som et godt eksempel på «the joke that wore off» – andrealbumet One-Way Ticket To Hell...And Back greide ikke å følge opp suksessen fra førsterunden, og etter at frontmann Justin Hawkin sluttet i 2006 har det vært stille rundt bandet. Ironi eller ektefølt? Se «I Believe In A Thing Called Love» her: Også Oklahomabandet The Flaming Lips bør nevnes i denne sammenheng. Som mulige arvtakere til Frank Zappa har de i en årrekke blandet musikk med absurditet, og liveshowet deres – komplett med gigantiske kosedyr, ballonger og konfetti – er forlengst legendarisk. The Flaming Lips live på Glastonbury Festival i 2003:


text: Når to brødre som for det meste er i tottene på hverandre endelig finner en felles, rolig aktivitet, synes vi foreldre at det er flott. De skal nå oppmuntres til hårklipp hver ettermiddag. Spesielt i helger. For ikke å snakke om i den kommende påskeferien. De skal sperres inne på badet der de kan klippe hår i timesvis. Jeg heter faktisk Pia, og bor sammen med mann og fire barn på 14,12,10 og 4 år. Målet med denne bloggen var opprinnelig å sette meg inn i begrepet blogging sånn at jeg kunne veilede ungene mine i den digitale verdenen. Jeg liker å skrive. Jeg liker sarkasme, ironi, tanker og alvor. Enjoy.


text: Beliggenhet: Kina > Hunan > Yanling County Nr. 7 av 9 hoteller i Yanling County |Longjing Hotel 7 anmeldelser||Hansen Hotel 5 anmeldelser||Shennonggu Hotel 1 anmeldelser||Dahua Hotel 1 anmeldelser| Hvis du eier eller leder Shennong Hotel, kan du registrere deg nå for å få gratisverktøy for å forbedre oppføringen, tiltrekke deg nye anmeldelser og svare på anmeldelser.


text: DinSide Drypp fra pensler og sprut fra malingsruller kan enkelt klippes bort når du søler på gresset. Har du pene heller, fliser eller en terrasse i tre, er det litt verre å bli kvitt sølet. Heldigvis er det enkelt å unngå! En malefilt beskytter underlaget når du maler, så unngår du styrete etterarbeid, eller å ende opp med en flekkete uteplass. Malefilten kommer på rull, stort sett 10-metersruller. Dette burde være mer enn nok. Du flytter med deg når du maler, (ikke glem å begynne på riktig side av veggen!) og når du er ferdig med å male, ruller du den bare sammen og lagrer den til neste gang du skal male huset. Det lønner seg imidlertid å vente til malingen får tørke litt, før du ruller den sammen. Kan også brukes inne Den kan også brukes innendørs. Så slipper du at gråpapir slipper, eller å skli i dekkeplasten. – Filten holder også godt på støvet som kommer ved sliping og pussing, tipser malermester Chresten Nielsen i Beckers. Selve filten er noen millimeter tykk, med en plastbelagt underside, slik at malingen ikke trekker igjennom. Dette sørger også for et stabilt underlag for stiger. Pris: Rundt 300 kroner for 10-metersruller. Fås hos de fleste fargehandlere og byggvarehus, og på nett fra Flügger.no. Velkommen til diskusjon på DinSide. Meld gjerne fra hva du mener, men husk at mange leser det du skriver. Vi forventer en saklig tone, og at debattantene holder seg til temaet. Det er ingen selvfølge å få publisert innlegg her, og DinSide forbeholder seg retten til å slette/moderere innlegg uavhengig av innhold. Har du kommentarer til måten redaksjonen har løst saken på, tips om skrivefeil eller lignende, må du gjerne ta kontakt på firstname.lastname@example.org. Mellom 23 og 07 vil debatten være stengt, og den stenger automatisk 14 dager etter publiseringsdato. Vær obs på at vi vil fjerne innlegg som inneholder: Trakassering og utskjelling av meddebattanter, enkeltpersoner eller grupper Rasistiske utsagn, bannskap, trusler eller generelt hatske meldinger


text: Nå er grensen overtrådd! Lønnsoppgjøret: Nylig skulle jeg ha vært på et Forskerforbundet-seminar der ett av innleggene hadde tittelen «Lønner det seg å være medlem av Forskerforbundet? Svaret er NEI! Harde fakta presenteres». Møtet ble det ikke noe av på grunn av streiken, men resultatet, slik det i øyeblikket (før nemndbehandling) ligger an til, viser tydelig at foredragsholderen kunne legge til et nytt, slående argument i sitt innlegg for de statsansatte. Til Forskerforbundets forsvar kan det imidlertid denne gang tilføyes at de under Unios vinger, i motsetning til de andre hovedorganisasjonene, gjorde en helhjertet innsats for å bedre lønnsnivået innen høyere utdanning og forskning. Følgende tabell over ny minimumslønn pr. 1/5 er en sammenlikning mellom lærerstillinger i skoleverket og mellomstillinger innen forskning og universitets og høgskolesektoren som lønnes i statens lønnsramme 25. Dette gjelder amanuenser, universitets- og høgskolelektorer, forsker 1108, statsmeteorologer og universitetsbibliotekarer. Dette var det LO, Parat og, for ikke å snakke om, Akademikerne godtok: For å bli kvalifisert til mellomstillinger innen høyere utdanning og forskning kreves det «betydelig kompetanse ut over embetseksamen» som det tidligere het i tariffavtalene. For undertegnete som er arkeolog, tok det for eksempel 3 år oppå en 7-årig magistergrad, med betydelig faglig og vitenskapelig innsats, å bli kvalifisert som amanuensis ved universitetet. Det er derfor rimelig for våre grupper å sammenlikne oss minst med lektor med opprykk i skoleverket (kommunalt tariffområde). Helst burde en universitetslektor ligge over en lektor i skoleverket slik det var før. Som vi ser ligger nå U&H-ansatte 51500–69700 kroner under en lektors minimumslønn i årsinntekt. U&H-ansatte får heller ikke de funksjonstilleggene som lærerne i skoleverket til fulle nyter godt av. Dette har vi lenge vært klar over, men når vi nå ser at en U&H-ansatt på dette trinnet vil tjene mindre enn en adjunkt med opprykk (4 års utdanning) har vi nådd bunnen av anstendighet. Adjunkter i videregående skole tjener bedre enn meg som er førsteamanuensis med kompetanse tilsvarende mer enn to doktorgrader og med 32 års ansiennitet! Det nytter ikke lenger å vise til kunnskapsløftet etc. Universitets- og høgskoleansatte har vært gjennom den samme prosessen. Dette er en til de grader klar melding fra den rød-grønne regjeringen med ansvarlig statsråd Halvorsen i spissen: Vi verdsetter dere universitetslektorer, amanuenser osv. til å være mindre verdt enn en adjunkt i grunnskolen. Dette er en soleklar krigserklæring som vi ikke kan la gå upåaktet hen. Jeg vil mane til et allment opprør mot denne verdsettingen. Skal vi se det fra en annen synsvinkel, har ikke universitet og høgskoler ? som for å spare penger tilsetter flere og flere i lektorstillinger uten forskningsrett ? lenger moralsk rett til å kreve mer enn 4 års utdanning som minimumsbasis for tilsettinger i stillinger som universitetslektor, amanuensis etc. Dette er jo i seg selv en absurd tanke. Når nå Forskerforbundet og Unio ikke kommer noen veg med å heve disse, og høyere stillinger i et tilsvarende forhold til KS/skoleverket, bør universitets- og høgskoleledelsen med Universitets- og høgskolerådet i spissen ta fatt i dette og lære ministeren litt om anstendighetsbegrepet. Vi får nå, som resultat av den skammelige verdsettingen fra statens side, en søkertørke og flukt fra læreryrket innen høyere utdanning og forskning. Studentene, og i særdeleshet de som sikter mot undervisningsstillinger i skoleverket har krav på lærere som verdsettes slik at «lærernes lærere» kan rekrutteres fra toppskiktet innen de akademiske yrkene. Det jeg vil si til slutt er at Akademikerne, LO og Parat nå har vist at disse fagforeningene ikke taler U&H-ansattes sak. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet har også til de grader vist hvordan de setter pris på oss, samt forskning og høyere utdanning generelt. Dette er ikke et hvileskjær. Dette er en utvikling som har skjedd gjennom mange år, men nå er bunnen nådd. Det er bare flaut å lese påstander som at «Arbeiderpartiet har store ambisjoner for kunnskaps-Norge fordi det er menneskers kunnskap og skapertrang som gjør oss i stand til å løse framtidas oppgaver. Derfor er kunnskap en av tre hovedsatsinger for Arbeiderpartiet i tiden fremover» (Arbeiderpartiet.no, 11/6-2012). Ved oppgjøret i år gikk den rød-grønne regjeringen over nok en grense i skammelig verdsetting av høyt kvalifiserte ansatte inne U&H-sektoren og forskning. Disse partiene må derfor absolutt ikke få våre stemmer ved stortingsvalget neste år!


text: Nokia beklager Mandag startet salget av Nokias nye flaggskip-telefon Lumia 900 i USA. Feil i programvare Men kort tid etter at telefonen hadde kommet i hyllene, oppdaget Nokia en feil i programvaren. Feilen er såpass alvorlig at Nokia nå velger å gi de som har kjøpt telefonen 100 dollar (om lag 580 norske kroner) i rabatt hos teleselskapet AT&T, som Nokia har bindingsavtale med i USA. Får nye telefon I tillegg tilbyr Nokia kundene å bytte telefonen til en oppdatert versjon med én gang, dersom de ikke har tålmodighet til å vente til oppdateringen kommer via Zune mandag til uka. - Vi beklager eventuelle ulemper dette har skapt. Som et tegn på god vilje vil vi gi alle som allerede har kjøpt en Nokia Lumia 900 eller kommer til å kjøpe en fra nå av og fram til 21. april 100 en kreditt på 100 dollar på regningen fra AT&T, heter det på Nokias nettsted conversations.nokia.com.


text: Pressemeldinger • 25-10-2013 10:44 CEST Hellas har lenge vært blant nordmenns sommerfavoritter. Reiseglade nordmenn er allerede i gang med å bestille sine favoritter til neste års ferie, melder Apollo. Nordmenn strømmet til Hellas i sommer, og neste år ser ikke ut til å bli noe unntak. Med 25 reisemål og drøyt 670 hotell, har Apollo det største og bredeste tilbudet til Hellas.


text: – Politiet vil aldri henvende til publikum på denne måten. Det her er juks og bedrag, ikke betal, understreker Jørgen Berg, operasjonsleder i Gudbrandsdal politidistrikt. Han sier politiet daglig får henvendelser fra folk som er fortvilet etter å ha blitt lurt av «politiviruset» som sprer seg i Norge. Søndag meldte politiet ifra på Twitter om at folk måtte være obs på dataviruset. Lurer med falske bøter «Obs! Pc-en din er blokkert på grunn av minst én av følgende grunner» står det på et vindu som plutselig popper opp på skjermen til PC-brukere som har fått maskinen infisert av et virus. Viruset, som har navnet Urausy, har politiets logo, og videre i den falske beskjed fra politiet står det at du har vært inne på en ulovlig nettside, distribuert ulovlig pornografi eller brutt åndsverkloven, og at du har blitt bøtelagt med kroner 1000. Denne boten må betales for at politiet skal «låse opp» PC-en din igjen. Boten må betales de første 72 timene etter overtredelsen, hvis ikke vil det bli opprettet en straffesak mot deg. Denne kan betales via Ukash/PaySafeCard. Operasjonsleder Jørgen Berg sier «politiviruset» er noe som har kommet de siste månedene og som spres hurtig. Mange går på limpinnen og betaler for å «slippe at politiet oppretter straffesak» –Internasjonalt problem Hvis et vindu popper opp på skjermen din med beskjed om at politiet har blokkert datamaskinen din, har den allerede blitt infisert av viruset. – Får du opp dette vinduet må du ta kontakt med leverandøren av antivirusprogrammet ditt, hvis du har, oppfordrer Berg. Viruset spres ikke bare i Norge, men tilpasser seg offerets språk og land. Et lignende virus rammet Nederland ganske hardt i fjor høst. Berg oppfordrer alle til å oppdatere antivirusprogramvaren sin jevnlig for å unngå å få det på maskinen. – Vi ser at de som ikke har antivirusprogram, eller som ikke har oppdatert programvaren, er mer utsatt enn andre. «Politiviruset»


text: Østerdalsradioen er navnet på den nye lokalradioen i Hedmark, som har konsesjon Tolga, Os, Lavdal, Tynset, Folldal. Det er Radiodrift AS som står bak den nye radioen, som fikk konsesjon i forrige uke. De sender fra før radio i andre deler av fylket, SolørRadioen, TrysilRadioen, ElverumsRadioen. Bjørn Martin Brandett, som er eneeier i Radiodrift AS, opplyser til radionytt.no at de er på lufta så snart de har fått et par formaliteter på plass: - Viktigst er bingotillatelse, som vi er avhengig av for å klare og drive radio på et lite sted som Nord-Østerdal, sier Brandett. Dessuten er det litt tekniske utfordringer: - Vi håper også å få endret en P2-frekvens på Hanestad, som gjør at vi får lav effekt på FM 89,4, Tronfjell. Får vi endret P2-frekvensen trenger vi kun én sender i området, men om dette lar seg gjøre gjenstår å se, forteller Brandett. Radiodrift AS er et aksjeselskap, som ble opprettet for å kjøpe igjen Radio Østlendingen i 2010. Selskapet har også søkt om å få drifte DAB i de to blokkene i Hedmark i prøveperioden. Østerdalsradioen har en midlertid hjemmeside på www.osterdalsradioen.no


text: Gå inn på aksjonsstafetten.no og støtt Speideraksjonen 2012. Publisert: 23.04.2012 kl. 11:00 - sist oppdatert: 09.05.2012 kl. 14:20 Speideraksjonen er i gang, og flere tusen speidere samler denne uka inn penger til utdanning av barn og ungdom i Liberia. Følg med på nettsiden www.aksjonsstafetten.no for å se bidragene som kommer inn, og for selv å støtte Speideraksjonen. Nettsiden www.aksjonsstafetten.no er en videreføring av www.sa2011.no i fjor. I år er derimot denne siden videreutviklet slik at speidergruppene selv kan registrere beløpet de samler inn. Statistikkoversikten på siden er også endret fra å vise kommuner og fylker til å vise speidergrupper og kretser. På den måten kan speidergruppene se hvordan de ligger an i forhold til andre speidergrupper i samme krets, og sammenligne kretsene. På nettsiden kan du hele tiden følge med på hvordan innsamlingen går. Et kart viser hvor i landet pengene kommer fra, og i en oversiktsliste på siden ser du hvilke speidergrupper som «leder» stafetten. Dersom speidergruppen din ikke skal være med på Speideraksjonen, så kan du likevel være med å støtte gjennom aksjonsstafetten slik at barn og ungdom får utdanning. På www.aksjonsstafetten.no kan speidere, venner, naboer, organisasjoner, kommuner, bedrifter gi til Speideraksjonen 2012, og utfordre alle andre til å gjøre det samme. Gå inn og ta en kikk. Les flere nyheter om Speideraksjonen her.


text: Nyvasket hus... ååh, så digg! I den anledning har madammen kommet opp på bordet i gangen. Bort med alt av nips på en stund. Nå vil jeg ha få, store ting her også. Alt på bildet er fra Kremmerhuset, bortsett fra bordet (og planten da..) Kremmerhuset er gira på å se favoritter i disse dager. Jeg henger meg på, for disse putene og verdens flotteste dame, er definitivt mine Kremmerhus-favoritter!! Se mange andre favoritter HER. Husk også å bli med på den finfine give awayen jeg har gående! Ha en fin dag! -Amalie Kremmerhuset, where I used to work, is running a "challenge" on their blog. "Show us your Kremmerhus-favorite" The statue and the pillows are definitely my favorites!


text: – Vi ser på dette som en videreføring av USAs politikk, som bygger på undertrykking og utgyting av muslimsk og arabisk blod, sier Ismail Haniyeh, Hamas' leder på Gazastripen. Ifølge Haniyeh er drapet på bin Laden et attentat på en «arabisk hellig kriger». – Vi ber Gud om å vise ham nåde, sier han. Glede i Irak I Irak er nyheten om Osama bin Ladens død møtt med glede, ifølge Iraks utenriksminister Hoshiyar Zebari. – Vi, som mange andre folk i verden, er glade for å få en slutt på hans mentalitet og uredelige ideologi, sa utenriksministeren mandag. Les også: Mange har lidd – Irakere har lidd mye under hans og hans terrororganisasjons virke. Tusener av irakere er blitt drept som følge av hans ideologier, fortsetter Zebari. Al-Qaida-leder Osama bin Laden ble