Koordinater: 60°18′03′′N 11°10′15′′Ø Eidsvollsbygningen i februar 2014 Totalrenovert ca. 1800 av Carsten Anker. Restaurert til 100-årsjubileet for Grunnloven i 1914. Restaurert igjen til 150-årsjubileet i 1964. Restaurert igjen til 200-årsjubileet i 2014. Laftet tømmerbygning med utvendig panel 35 (uten kjeller og loft) Norges Grunnlov ble utformet og vedtatt her av Riksforsamlingen i 1814. Bygningen har skjulte tjenerganger for at tjenerne ikke skulle synes og forstyrre herskap og gjester. Eidsvollsbygningen på Commons Eidsvollsbygningen er en historisk bygning på Eidsvoll Verk i Viken som har en sentral plass i Norges historie og et av Norges viktigste nasjonalmonumenter og det moderne Norges vugge. Riksforsamlingen disponerte bygningen i 1814 og forfattet Norges Grunnlov her, og det var i Eidsvollsbygningen prins Christian Frederik ble valgt til Norges konge. Eidsvollsbygningen var tidligere hovedbygningen på Eidsvoll Verk. Sammen med Wergelands Hus, Nordre sidebygning, Søndre Paviljong, Vognremissen, Konservatorboligen og parken som omkranser eiendommen, utgjør Eidsvollsbygningen med inventaret det nasjonale minnesmerket over Riksforsamlingen i 1814. Bygningen forvaltes av Eidsvoll 1814 som utgjør en avdeling av stiftelsen Norsk Folkemuseum. Bygningen ble oppført ca. 1770. I 1794 kjøpte Carsten Anker Eidsvoll Jernverk og satte i gang en omfattende ombygging og modernisering i årene rundt 1800. Han bosatte seg på Eidsvoll sammen med familien i 1811. Da bygningen sto ferdig, var den en av de største og mest moderne private boliger i landet. Eidsvollsbygningen var Norges største trehus i en kort periode før Stiftsgården i Trondheim var ferdig oppført 1778. 3 Eidsvoll som nasjonalmonument 4 Restaurering av Eidsvollsbygningen til grunnlovsjubileet i 2014 Det er trolig at hovedbygningen på verket har ligget på samme sted siden 1600-tallet. Lite er kjent om bygningen før Carsten Anker kjøpte den, men enkelte opplysninger finnes. Historikeren Gerhard Schøning var på Eidsvoll i 1775 og han forteller: Værkets Vaane-bygning ligger tæt hos Konge-Veien, og er en stor anseelig, vel indrettet Bygning, opført af velbemeldte Hr. Jagt-Junker efterat de forrige Vaane-Huse i Julen Anno 1767, ved Vaade-ild bleve lagde i Aske. Jaktjunkeren han omtaler var Friedrich Leegaard von Schlanbusch som eide Eidsvoll verk på denne tiden. Carsten Anker bygde om huset etter at han tok over som eier slik at det fikk en samlet golvflate på mer enn 2 000 kvadratmeter, inspirert av tidens moderne franske og danske arkitektur, og med nyklassisistiske drag i utformingen av eksteriøret. En rekke tegninger i Riksarkivet viser flere forslag om hvordan det eksisterende huset på to etasjer kunne bygges ut med for eksempel en ekstra etasje. «Eidsvold 1814», Oscar Arnold Wergelands maleri som ble utført i 1882–1885. Maleriet henger i Stortingssalen. Rikssalen (forsamlingssalen) i Eidsvollsbygningen ca. 1890-1900. Rikssalen i Eidsvollsbygningen etter ferdigstillelse i 2014. Eidsvollbygningen med «Carsten Anker-monumentet» som ble avduket ved hundreårsjubileet for Grunnloven i 1914. Foto: Carl Normann (1886–1960), fra Nasjonalbibliotekets bildesamling Eidsvollsbygningen, cirka 1848 av Joachim Frich Eidsvollsbygningen fotografert ca. 1890, Foto: Oslo Museum Inspirasjon til de bygningsmessige endringene kom fra daværende moderne dansk og fransk arkitektur. Bygningen bærer stilmessig preg av klassisismen. Man kjenner ikke arkitekten. Tidligere riksantikvar Stephan Tschudi-Madsen skriver i Store norske leksikon at en del trekk antyder at den danske arkitekten Christian Frederik Hansen kan ha stått for utformingen. Geir Thomas Risåsen skriver i sin bok om Carsten Anker og Eidsbollsbygningen på side 116: «Eidsvollsbygningens arkitekt har vært et åpent spørsmål gjennom hele 1900-tallet. Alt tyder imidlertid på at Anker benyttet den unge danske arkitekten Carl (Charles) Frederik Ferdinand Stanley.» Den samlede gulvflate for bygningen er over 2 000 kvadratmeter med begge etasjer, loft og kjeller. Grunnflaten er på 600 kvadratmeter. Hovedbygningen består av en laftet tømmerbygning med utvendig panel som flankeres av to frittstående paviljonger. Den nordre var Eidsvoll Verks kontorbygning. Deler av arbeidernes lønn ble utbetalt her i form av penger eller mat. I hovedbygningens første etasje ligger vestibylen med hovedtrappen, hagestuen, biljardstuen, blåstuen, fru Ankers sengekammer, «salig Anettes sengekammer», biblioteket, lesekabinettet, skrivekammeret, kabinettet innenfor Nystuen, Nystuen, spisestuen, hjørnestuen, Christian Frederiks sengekammer og gangen ved hjørnestuen. Vestibylen er det første rommet man kommer inn i og det fungerte på Ankers tid som forstue. Rommet står også i forbindelse med de fem trappene i huset; hovedtrappen for familien og deres gjester og de øvrige for tjenerskapet. Det var i hagestuen Notabelmøtet ble avholdt den 16. februar 1814. Da Eidsvollmennene senere var samlet til Riksforsamlingen ble rommet benyttet som spisesal for en del av Riksforsamlingens medlemmer. I andre etasje ligger blant annet den 72 m2 store Rikssalen hvor Riksforsamlingen holdt plenumsmøtene våren 1814. Før Riksforsamlingen tok plass var salen ikke ferdig innredet, og Anker fikk satt den i stand provisorisk ved at veggene ble dekket med uhøvlet plank og kalket over med hvitt og rommet ble stenkdekorert. I tillegg til at rommet fikk benker montert i lengderetningen og et podium plassert foran det ene vinduet. På veggene ble deler av Ankers malerisamling hengt opp. Det ble i tillegg hengt opp girlandere av granbar. Straks Riksforsamlingen ble oppløst 19. mai, ble alt dette fjernet. Rikssalen slik den fremstod frem til 2014-restaurering, ble rekonstruert i 1897 etter Oscar Wergelands maleri fra 1884. Etter den siste restaureringen til 2014-jubileet ser Rikssalen igjen ut som i 1814. Av øvrige rom som ble benyttet under Riksforsamlingen, var Ankers kontor, nå kalt Riksforsamlingens kontor. Her står blant annet en feltpresse som ble brukt av medlemmene av Riksforsamlingen. På Ankers tid hang det malerier av Christian Frederik, Caroline Mathilde og Lord Nelson på veggene. Anker hadde blitt kjent med lord Nelson og Emma Hamilton under et besøk i London. Andre mer offisielle værelser er en liten leilighet i den ene delen av andre etasje som blant annet inneholder Kongens sengekammer og finanskomiteens værelse som senere ble brukt til audienser. Midt på gulvet i konstitusjonskomiteens værelse står bordet som ble benyttet da Grunnloven ble underskrevet. Kong Karl III Johan bodde på Eidsvoll tre ganger, første gang i 1815, andre gang i 1818 da han var på vei til Trondheim for å krones i Nidarosdomen og tredje gang i 1835. Betegnelsen Kongens sengekammer henspiller på Karl Johan. I september 2014 ble hovedbygningen, to sidebygninger og hageanlegget fredet. I desember 2014 mottok Eidsvollsbygningen utmerkelsen Olavsrosa i forbindelse med grunnlovsjubileet. Eidsvoll som nasjonalmonument[rediger | rediger kilde] «Eidsvold 1814», patriotisk postkort med Eidsvollsbygningen og bjørkeløv utgitt til hundreårsjubileet for Norges Grunnlov i 1914. Eidsvoll Verk ble aldri noen overskuddsbedrift, og Carsten Anker ble slått konkurs i 1822 og måtte oppleve at alt hans verdifulle innbo ble solgt på auksjon i 1823. Noe av det opprinnelige inventaret fra Ankers tid har siden kommet tilbake gjennom kjøp og gaver. Det meste av inventaret man kan se i dag, er imidlertid innkjøpt eller lånt fra andre museer. Etter konkursen ble verket overtatt av britiske kreditorer. Men som Grunnlovens «fødested» hadde den allerede fått status som et nasjonalt minnesmerke. En gruppe privatfolk med Henrik Wergeland i spissen organiserte en pengeinnsamling som gjorde at de kunne kjøpe bygningen med paviljongene og ca. 25 mål av hagen. Det var lenge uklart hvordan et «nasjonalmonument» skulle forvaltes, men 17. mai 1849 ble det stiftet et selskap med formål å skape at portrettgalleri for riksforsamlingens medlemmer. Ved gaver og innkjøp og ved statstilskudd til å få portrettert ennå gjenlevende eidsvollsmenn var det i 1864 samlet inn 65 portretter. Etter en periode med stillstand våknet interessen igjen mot slutten av 1800-tallet, og det ble nå også samlet inn portretter av andre fremstående personer fra norsk historie til et nasjonalt portrettgalleri. I mellomtiden hadde Stortinget i 1851 på vegne av staten overtatt Eidsvollsbygningen som gave, og etter hvert ble anlegget bedre ivaretatt og drevet som et museum, åpent for publikum. Omkring 1890 ble det tatt et krafttak med reparasjoner og vedlikehold. Foreningen Selskabet til Eidsvoldsbygningens Udstyr ble stiftet i 1895 for å innrede Eidsvollsbygningen «i stil med dens antagelige utseende i 1814». Først og fremst forsøkte foreningen å få tak i gjenstander som Carsten Anker hadde eid, eventuelt ting etter prins Christian Frederik eller etter eidsvollsmenn. Andre tidsriktige gjenstander var de også interessert i. Fra inn- og utland støttet nordmenn opp om selskapets arbeid med betydelige pengegaver. Til hundreårsjubileet i 1914 bevilget staten rikelige midler til å sette bygningen i stand «i sin historiske skikkelse fra 1814». Men istandsettelsen fram mot 1914 oppfylte bare delvis dette målet, idet mange rom ble innredet skjønnsmessig uten holdepunkter i bygningsundersøkelser og historisk kildemateriale. Etter andre verdenskrig ble det lagt planer for en ny restaurering til 150-årsjubiléet for Grunnloven i 1964. Så godt som alle rom ble malt og tapetsert på nytt. Nesten alle tekstiler og tapeter ble fornyet, delvis etter tidsriktige modeller fra andre herregårder og gods, men også denne gang uten konsekvent anvendelse av tilgjengelig byngningshistorisk kunnskap. «Norges Jubilæum 1814-1914», postkort til grunnlovsjubileet 1914 med mottoet «Enige og tro, indtil Dovre falder», de fem fremste eidsvollsmennene og Eidsvollsbygningen. «Norges 100 Aar Jubilæum : Eidsvoldsbygningen», postkort til grunnlovsjubileet 1914. Kvinnen kan tolkes som en blond Mor Norge i sagadrakt i nasjonalfargene. «Norges 100 Aar Jubilæum, 1814-1914 : Eidsvoldsbygningen», postkort til grunnlovsjubileet 1914. Restaurering av Eidsvollsbygningen til grunnlovsjubileet i 2014[rediger | rediger kilde] Nordre paviljong var kontorbygning på Eidsvoll Verk. Foto: Kjetil Bjørnsrud,2005 Eidsvollsbygningen med Andelva i forgrunnen. Publikumssenteret Wergelands hus til venstre. Bygningen er nå i den norske stats eie, via Statsbygg. Forvaltningen ble i 1998 overtatt av stiftelsen Eidsvoll 1814, som blant annet fikk i oppdrag å forberede markeringen av 200-årsjubileet for 1814. Som en følge av den nasjonale museumsreformen ble Eidsvoll 1814 fra 1. juli 2009 slått sammen med Norsk Folkemuseum og utgjør nå en avdeling innenfor dette museet. Til 100-årsmarkeringen for unionsoppløsingen i 2005 sto publikumssenteret Wergelands Hus, oppkalt etter Henrik Wergeland, ferdig på området. Eidsvoll 1814 organiserer omvisninger og all annen museumsvirksomhet både i Eidsvollsbygningen og i Wergelands Hus. Til 200-årsmarkeringen i 2014 besluttet staten at hele anlegget med hovedbygningen, paviljongene og hagen såvidt mulig skulle tilbakeføres til situasjonen i 1814. Fordi de tidligere restaureringene til 1914 og 1964-jubileet for grunnloven i liten grad hadde tatt hensyn til historien lignet ikke huset på slik det var under Carsten Ankers eie. Målet med restaureringen var å restaurere Eidsvollsbygingen slik at den fremstår som i 1814. For å gjøre huset så autentisk som mulig er det brukt de samme teknikker og metoder som i 1814 under restaureringen. Statsbygg fikk i oppdrag sammen med Eidsvoll 1814 å gjennomføre restaureringen. Prosjektet kom på rundt 350 millioner kroner. Det mest omfattende inngrepet var gjenreisningen av kjelleretasjen, som ble fjernet fullstendig på slutten av 1800-tallet. Kjelleren inneholdt tjenerboliger, kjøkken og rom for andre husholdningsformål. Den oppfattes som uunnværlig for å formidle forståelsen av hvordan dagliglivet artet seg for to hundre år siden, og særlig hvordan det var praktisk mulig å avvikle riksforsamlingen i 1814. Rikssalen som riksforsamlingen brukte som forsamlingssal har også gjennomgått forholdsvis store endringer. Det viste seg etter bygningstekniske undersøkelser at salen var enda enklere utformet enn tidligere antatt. Den er ikke lenger sparklet, har ingen lysekrone og de 48 smårutene har blitt til 12 store. Rikssalen er nå hvitmalt grovplank med stenkdekor og har to benkerader, ikke tre som den har hatt tidligere. Dette fordi tidligere restaureringer av Rikssalen tok utgangspunkt i Oscar Wergelands maleri «Eidsvold 1814», som er malt rundt 80 år etter Rikssforsamlingen og derfor ikke gir et riktig bilde av hvordan salen faktisk så ut vårukene i 1814. Det er gjennomført store forandringer i så å si alle rom sammenlignet med slik det fremstod etter 1964-restaureringen, men bygget fremstår nå som det gjorde under Carsten Ankers eie og mens Riksforsamlingen skrev Grunnloven i huset. Etter bygningshistoriske undersøkelser ble restaureringen startet i september 2011. Prosjektet var ferdig til åpningen av grunnlovsjubileet 16. februar 2014. I tillegg til restaureringsprosjektet som Statsbygg har stått for har Eidsvoll 1814 hatt et parallelt interiørprosjekt. De skulle innrede Eidsvollsbygningen på nytt, da mye av interiøret som stod i bygningen ikke stemmer med kilden og ikke var tidsriktig. Omtrent 70 % av alle møbler og annet løsøre som var i bygningen før restaureringen er skiftet ut. Det har vært en fullstendig nymøblering av 25 av 32 rom Det ble gjort flere interessante funn under restaureringen av bygningen. Blant ble det funnet et originalt steingulv under utgravingen av kjelleren. Bygningen var i overraskende god stand og det var lite som trengte å gjøres med tømmerkassen. ^ Eidsvollsbygningen - historikk Arkivert 12. november 2011 hos Wayback Machine. fra Statsbygg ^ a b Eidsvollsbygningen av Stephan Tschudi-Madsen fra Store norske leksikon ^ Eidsvollanlegget fra Eidsvoll 1814 ^ a b Carsten Anker og hans familie fra Eidsvoll 1814 ^ a b Geir Thomas Risåsen side 97 ^ Geir Thomas Risåsen side 99 ^ Geir Thomas Risåsen side 116 ^ Eidsvollsbygningen tilbake til 1814 Arkivert 11. april 2013 hos Wayback Machine. fra Statsbygg ^ a b Eidsvollsbygningen første etasje fra Eidsvoll 1814 ^ a b Hagestuen fra Eidsvoll 1814 ^ a b c Eidsvollsbygningen andre etasje fra Eidsvoll 1814 ^ a b Ankers kontor fra Eidsvoll 1814 ^ a b c Finanskomiteens værelse/kongens audiensværelse fra Eidsvoll 1814 ^ Lovdatas informasjon om fredningen ^ Olavsrosa til Eidsvollbygningen Arkivert 20. desember 2014 hos Wayback Machine. ^ «03410 Eidsvoll 1814 - statsbygg.no». www.statsbygg.no. Arkivert fra originalen 17. april 2016. Besøkt 19. april 2016. ^ Publisher, OXX. «2014-restaureringen - Eidsvoll 1814». www.eidsvoll1814.no. Besøkt 19. april 2016. Eidsvoll 1814 - rikspolitisk senter (utgiver) (2002). Mitt stolte Eidsvold - en guide til Eidsvollsbygningen. Eidsvoll: RK Grafisk. (en) Eidsvollsbygningen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Eidsvollsbygningen rehabiliteres på NRK.no, 13. mai 2009. (no) «Eidsvollsbygningen». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. Hentet fra «https://no.wikipedia.org/w/index.php?title=Eidsvollsbygningen&oldid=22358289» Kulturminner i Eidsvoll Denne siden ble sist redigert 18. mar. 2022 kl. 23:49.


- I fjor forsvant tre sykkelveier i Oslo Sykkelsatsingen til Oslo er for svak, mener Abdullah Alsabeehg (Ap). FOTO: Rolf Øhman I fjor fortalte Miljøbyråd Ola Elvestuen (V), byrådsleder Stian Berger Røsland (H) og Aud Kvalbein (KrF) at mer tempo og kraft i miljøpolitikken blir den største endringen i Oslo fremover. (Arkivfoto) 13. sep. 2012 07:17 16:00 Abdullah Alsabeehg, fraksjonsleder for Arbeiderpartiet i Samferdsel og miljøkomiteen i Oslo bystyre er kraftig irritert på det han oppfatter som byrådets manglende fokus på sykkelveier i Oslo. — Det har faktisk blitt færre sykkelveier i Oslo. I fjor forsvant sykkelvei i Observatoriegaten, Huitfeldts gate og Ruseløkkveien. Vi stilte spørsmål til byrådet om dette for tre måneder siden, men har ennå ikke fått et skikkelig svar. Det er det motsatte av oppdraget de har fått fra bystyret om å bygge mer sykkelvei, forteller Alsabeehg. At Oslo i fjor bygget 1,6 km med sykkelvei er for dårlig, mener han. - Fra 2005 til 2010 ble det bygget 5,6 kilometer med sykkelvei. I fjor ble det bygget 1,6 kilometer. Med dette tempoet vil det ta minst 20 år før vi får et sammenhengende sykkelveinett, sier Alsabeehg. At utbyggingen går tregt er en ting. Verre er det at det forsvinner sykkelveier i Oslo, påpeker Alsabeehg. — I fjor forsvant det sykkelveier for eksempel i Observatoriegaten, Huitfeldts gate gate og Ruseløkkveien. Det er rart at byrådet ikke viser mer engasjement for sykkel i Oslo. Det fremstår som de ikke har noen plan, fyrer han løs. Flere steder å parkere sykkelen Lisa... ...til skolen Han mener at Oslo er langt dårligere til å satse på sykkel ut en mange andre byer.— For eksempel Malmø, der alle nyinnflyttere blir kontaktet av kommunen og oppfordres til å bruke sykkel. Vi må få en bedre struktur for dette og legge til rette for at folk kan sykle. Vi trenger flere sykkelveier og bedre tilrettelegging for sykkelparkering, forteller Alsabeehg. Stockholm skal bli sykkelby — Vi trenger tid Ola Elvestuen (V) byråd for samferdsel og miljø mener at det gjøres mye for syklistene i Oslo. — Det tar tid å bygge en sykkelby, og det er noe vi gjør systematisk over tid. Det er ikke bare å bygge sykkelveier, vi bruker mye tid på ekspropriering og regulering. Hvert år bruker vi mange millioner kroner på sykkeltiltak i Oslo. Vi har gjort mange positive ting i sentrum, blant annet gjort kryssene bedre og laget sykkelvei i Universitetsgata. Bysyklene fungerer også bra, forteller Elvestuen. - Hva med sykkelveiene som er blitt borte, har dere noen oversikt over dem? — Sykkelveiene i Ruseløkkveien, Huitfeldts gate og Observatoriegata har aldri vært en del av hovedsykkelveinettet. Når det gjelder tempoet er det slik at det er ikke bare å bygge en sykkelvei, det må ofte gjøres noe med hele veiløpet for å få det til, forteller Elvestuen. Oslo blant Norges dårligste sykkelbyer


Booking | margreth olin By margretholin, October 28, 2014 Margreth Olin holder foredrag nasjonalt og internasjonalt, for næringsliv, offentlig virksomhet og ideelle organisasjoner. Hun har mottatt en rekke priser for sitt samfunnsengasjement. Lena Sandvik er Margreths bookingansvarlige, ta kontakt på mail: lena.sandvik@speranza.no Margreth Olin gives lectures both nationally and internationally, for businesses, the public sector and nonprofit organizations. She has received numerous awards for her community involvement. Lena Sandvik is Margreth’s booking manager, please contact us by mail: lena.sandvik@speranza.no (picture by radiOrakel) Categories: Contact, Foredrag/Lectures, Margreth, Uncategorized Tagged: booking, contact, foredrag, kontaktinfo, lecture, margreth olin Music video: “Dice”, Thomas Dybdahl 5 Responses to “Booking” Ann Kristin Løe February 15, 2016 Hei Margareth. Jeg kontakter deg på vegne av ledelsen i NAV Sør-Trøndelag. Vi skal arrangere en fagdag for alle våre 700 ansatte den 23 september 2016, på Clarion kurs og kongress-senter på Brattøra i Trondheim. Jeg har hørt deg holde foredrag flere ganger tidligere og vi er mange her som har sett filmene dine og satt stor pris på fin formidlingsevne. Vi kjenner oss igjen i skildringene dine og jobber hver dag for å bli litt bedre enn i går på å møte disse menneskene på en måte som hjelper dem fremover i livet sitt. Vi ønsker at du kommer og holder et foredrag for oss om møte mellom mennesker. Håper denne dagen passer for deg. Foreløpig tittel for det vi kaller NAV-dagen 2016, er “Det moderne NAV” Vi tenker at det blir viktig å tenke nytt og finne nye og bedre måter å jobbe på fremover. Direktør for Arbeids og velferdsdirektoratet, Sigrun Vågeng innleder konferansen sammen med vår NAV-direktør i Sør-Trøndelag, Bente Wold Wigum. Vi har fått Henrik Aase til å være konferansier. Vi ser for oss et foredrag på 30-40 minutter. Vi kommer tilbake med mer informasjon og eventuelt avtale om pris, men ønsket nå i første omgang å høre om dette er interessant for deg å delta på. Med vennlig hilsen Ann Kristin Løe margretholin March 29, 2016 Hei! Margreth styrer ikke alle postene på denne siden personlig, og vi ber deg derfor kontakte vår bookingansvarlige med dette. Anne Marit Åslund October 19, 2016 Hei. Vi ønsker et foredrag med Margreth Olin på konferanse på Gjøvik i Oppland 15. eller 16. mars 2017. Fint om vi får en rask tilbakemelding om det er mulig. margretholin October 27, 2016 Kulturuken i Olsvik kirke, Reidun Oanæs Andersen February 1, 2017 Til Margreth Olin Som leder av Kulturuken i Olsvik kirke, Bergen, hadde jeg kontakt med Margreth Olins kontor i fjor i forbindelse med et foredrag med eks fra filmer om hennes arbeid dor ulike grupper i samfunnet. Da M.O. ikke kunne i 1916, ble vi oppfordret til å henvende oss i 2017. Kulturuken i Olsvik kirke finner sted fra 21. til 29. okt,. Vi håper en av disse datoene vil passe for M. O. Vennligst ta kontakt så snart som mulig, da komiteen for Kulturuken allerede arbeider med programmet. Vennlig hilsen Reidun Oanæs Andersen, 90 54 93 20, e-mail: reidunoa@gmail.com


Slik får Kreditorforeningen sin største kunde hjelp - Kreditorforeningen Slik får Kreditorforeningen sin største kunde hjelp – Vi er takknemlig for vårt samarbeid med Kreditorforeningen. De sørger for at tusenvis av krav fra våre kunder blir innfridd, sier spesialkonsulent Kjerstin Fjellanger hos Helse Bergen. Helsesektoren er Kreditorforeningens største kunde. Helseforetakene skiller seg litt ut sammenlignet med andre kunder, fordi de ofte har små, men veldig mange fordringer årlig. De kan heller ikke velge sine «kunder». Kjerstin Fjellanger er spesialkonsulent i Bank-/ inntektsgruppen i Helse Bergen HF. Hun er godt fornøyd med at Kreditorforeningen tar seg av nærmere 30 000 fordringer for helseforetaket årlig. Små, men viktige krav – De fleste fordringene våre ligger på rundt 245 og 345 kroner, og er egenandeler for røntgen og polikliniske undersøkelser. Det viser det seg at noen lar være å betale. Det være seg manglende betalingsevne eller av og til betalingsvilje. Vi er glade for at Kreditorforeningen tar seg av innkreving av disse kravene, sier Kjerstin Fjellanger. Godt samarbeid på nett Kreditorforeningen har fått nytt Nettkontor. Da mye av arbeidsflyten for innkreving skjer her, er det viktig at dette fungerer. – Noen av oss i Brukergruppen til Kreditorforeningen har fått mulighet til å påvirke hvordan Nettkontoret ser ut i dag, og nå fungerer det ganske bra, men litt gjenstår ennå før det er optimalt, sier Fjellanger. Godt med faglig påfyll Både Kjerstin Fjellanger og to av hennes kolleger i Helse Bergen, stilte på Kreditorforeningens Høstseminar i Trondheim i år. Fjellanger er glad for at de får muligheten til å få faglig påfyll. – Vi setter stor pris på Høstseminaret. I år var det lagt ekstra vekt på et godt faglig innhold for oss i helsesektoren, med blant annet foredrag av Stener Kvinnsland. Å delta på slike samlinger gjør oss bedre i jobben vår, sier hun. Fakta: Helse Bergen Helse-Bergen HF er det juridiske navnet på foretaket, mens Haukeland universitetssjukehus er navnet som blir brukt når man omtaler pasientbehandlingen på selve Haukeland Universitetssykehus


Lunsj med olympisk vri - Dagsavisen Lunsj med olympisk vri Annonse Annonse Annonse Trivelig uteservering i bakgården på "Lompa". FOTO: FREDRIK BJERKNES\t5\tByløvene Denne ølhallen har servert sultne og tørste gjester siden 1892. Olympen Mat- og Vinhus er både ølhall og restaurant med hyggelig uteservering i bakgården. Publisert: 9 juni 2012\tOppdatert: 18 juni 2012 Tlf. 24 10 19 99 Etter at Olympen Mat- og Vinhus sto fram i ny drakt etter omfattende oppussing for fem år siden, er den ofte blitt kalt Østkantens Grand Café. Ikke uten grunn. Det er høyt under taket, hyggelig lokale, og begge steder har veggmalerier. På «Lompa», som restauranten kalles på folkemunne, er maleriene laget av Hans Henrik Sartz Backer. Og motivene er fra Oslo. Det er brunt interiør i eik, langbord og mindre bord. En bardisk langs den ene langveggen, og ikke å forglemme de staselige lysekronene. Lokale stamgjester, unge mødre med barnevogn og tilreisende fra andre kanter av byen er alle like velkomne. En trapp opp er det uteservering i gårdsrommet. Dit tenker Byløvene seg en ettermiddag med sol for å spise lunsj. Paret befinner seg litt mellom sein lunsj og tidlig middag. Uansett hva det ble, skulle maten fortæres ute. En hyggelig servitør tar imot og viser vei til uteterrassen. - Så mye blomster. Her var det trivelig, sier Løvinnen da de to kommer opp på uteterrassen. Langbord og benker, bord og stoler, og om sommeren serveres grillmat. Det tilbudet kommer seinere. Byløvene finner en hyggelig plass, men mørke skyer truer, og et par regndråper sender de to ned igjen. De finner et mindre bord i den store hallen, og servitøren er raskt på plass med menyen. Like etter er han tilbake med to glass kjølig hvitvin. Blant tilbudene på menyen er månedens treretter til 349 kroner. I juni er hovedrettene grillet laks med råstekt asparges, sommergrønnsaker og skalldyrhollandaise eller lammebogconfit med neper, nypoteter, hvitløkskum og sennepsrømme. Stedet satser på tradisjonelle norske retter med det lille ekstra. Blant de øvrige hovedrettene er klassikere som stekt sild med rømme og svineschnitzel med erter, kapers og ansjos. Byløvene er for tidlig ute til middagsretter og retter blikket mot lunsjrettene. Biff tartar, stor og liten, leverpostei med bacon, salat med syltet laks, kokt egg og dressing med Västerbottenost, og sildetallerken, er blant tilbudene. Og selvsagt pytt i panne med speilegg. Prisene ligger mellom 129 og 189 kroner. Bordkavaleren tar en kjapp avgjørelse, biff Lindström med pepperrot og eggeplomme. Løvinnen er i middagslune og velger entrecôte med bèarnaise. Et godt valg, ifølge servitøren, som forteller at kjøttet kommer fra kjøttmester Strøm-Larsen (på Torshov) og at det er velhengt. Det høres lovende ut. Vinmenyen er romslig uten å være for uoversiktlig med viner fra 295 kroner (husets) til opp mot 1.100 (Volnay 1 Cru Clos du Château des Ducs 2001, Michel Lafarge) for den som vil flotte seg. Paret konsentrerer seg om de røde vinene, og servitøren anbefaler husets Lompa Rød, en Montepulciano d’Abruzzo. For ølhunder er utvalget stort og spennende. Mer enn 100 sorter øl, mange fra små, norske bryggerier. Som Nøgne Ø i Grimstad, Ægir Bryggeri i Flåm, Kinn Bryggeri i Florø og Ølve Egge Bryggeri i Steinkjer. Men Byløvene har alt bestemt seg for vin. De to har ellers merket seg ostemenyen og vil avrunde måltidet med norske oster i stedet for dessert. Servitøren rister svakt på hodet, de serveres ikke før middagsserveringen starter. - Jeg skal se hva jeg kan gjøre. De er frosne, men vi skal nok få til noe, sier han. Løvinnen har lyst på Store Blåmann, en upasteurisert blåmuggost av geitemelk fra Skånaliseter i Nord-Trøndelag. Men servitøren anbefaler heller Knudeost basert på geitemelk fra Aurenes Ysteri i Rogaland og en Munkeby som er en halvfast ost av kumelk fra Munkeby Kloster i Nord-Trøndelag. Og Byløvene er meget fornøyde. Dette er god service. Godt brød og smør kommer på bordet før hovedrettene. Som ikke lar vente lenge på seg. Begge ser riktig fristende ut, og porsjonene er rikelige. Biff Lindström, kvernet kjøtt, serveres med rødbeter, løk og kapers, revet pepperrot og rå eggeplomme. Entrecôten er et solid, saftig stykke som har følge med grønne bønner, sjampinjong og rødløkringer. Kjøttet svakt rødt innerst, mørt og fint og smaker utmerket. Sausen og tilbehøret gir det lille ekstra. Bordkavaleren er også fornøyd. Han har bare en bemerkning. - Den revne pepperroten er litt seig, ellers er dette veldig godt, sier han. Nå ser de to fram til ostene. Ostene er lunsjens store positive overraskelse. Knudeosten og Munkeby serveres med havrekjeks, aprikosmarmelade og et lite stykke kald blodpudding. Knudeosten av geitemelk er passe skarp og meget god. Men den myke Munkebyotsen går forbi på oppløpssida. Den litt skarpe osten og en skje aprikosmarmelade går opp i en høyere enhet. En smak Byløvene gjerne opplever mer av. Italiensk i Samvirkelaget Lokal og lovende italiensk avlegger Asiatisk smak på hjørnet


Novapirina (diclofenac) 100mg Apotek Online Novapirina: Hvordan fungerer det? Ved behandlingsstart er det likevel viktig å teste alle, novapirina 100mg apotek danmark. Jeg har fått kraftige blodansamlinger og blodutredelser på innsiden av lårene etter en skade som ble påført av et treningsapparat som låste seg. Hun nevner også at de som har andre, novapirina danmark danmark. De vitner om at hjerneslag har store konsekvenser for den rammede og dens familie. Pasienten kan ha pleuritiske smerter og høy feber, novapirina generisk danmark. Ataksi er en sykdom der en feline gangart, som er måten den beveger seg, turer, løper, hopper og så videre, er alvorlig ukoordinert og dyret ser ut til å snuble. Psykologspesialist, Senter for smerte og sammensatte symptomlidelser, St, salg novapirina pris. Dermatitt er manifestert alvorlig betennelse i huden som har kronisk. Styr unna de fem som får terningkast 1, seks glass får nemlig terningkast seks, kjop novapirina norge online. Ved å benytte trykkbølgebehandling kan man unngå eventuell operasjon, kortisoninjeksjon og langvarig bruk av. Før du tar novapirina In the developed world, the chance of survival for children with cancer is now close to 80%, diclofenac 100mg. Rønsen er konsernlege for Aker Solutions og jobbet tidligere som lege. Intolerant overfor endringer i kosthold og miljø, acetazolamide i sverige online. Over 30 prosent av befolkningen har høyt blodtrykk, og hjerte- og. Vi vet ikke sikkert årsaken og, kostnaden novapirina kjop. Han har gjennomført en rekke kliniske studier ved. Land i 2016 rekk opp hånda men jeg aner talent utenom det vanlig og fri vekt utstyr, novapirina pris online. De som er i parforhold får lån, men de som er single i jobb har problemer. Jeg bruker det også når jeg vasker hunden, men jeg bruker den utvannet og, novapirina i spania norge. Det luktet ikke noe særlig av urinen, men av erfaring veit jeg at det å tisse inne på denne måten gjerne er et tegn på urinveisinfeksjon. Hvor mye skal novapirina koste per pille? Hovedårsaken for hemoroider er sta forstoppelse og en utilbørlig økning i intra abdominal trykk, Novapirina (diclofenac) 100mg. Disse følelsene er også vanlig at pasienter som er utvinne fra kirurgi som ikke har en infeksjon. Og selv om det er deilig å være høy på livet, høy på glede, være kreativ eller søvnløs, bestille novapirina sverige. Kløe i huden av kroppen og hendene - årsaker, behandling. I tillegg brukes korttidsvirkende morfin når den syke får plutselig vondt og, pris du clonidin. Slike etterundersøkelser så mange år etter behandling for testikkelkreft, og ikke minst. Klasse:3 Blekemidler og andre stoffer for klesvask eller oppvask, novapirina billig oslo. Mat: Finhakkede, friske blader i salater, hvit saus til fisk, majones, fjærkre og svin. Det betyr ikke at du ikke bør gå til legen din dersom du har et utslett som, bestill novapirina danmark. Det kan ha hatt gunstig effekt på hormonnivåene under svangerskapet og dermed også på risikoen for slik kreft senere i livet, viser doktorgradsarbeidet til Elin. Novapirina: Graviditet og amming Universitetssykehuset Nord-Norge som har etablert en ny, novapirina diclofenac. Kan utvikle endoftalmitt, iridosyklitt, keratitt til fullstendig tap av synet. Hvite flekker på neglene er ikke et tegn på nyre-og leversykdom, selv om dette er svært, novapirina spania. Mange pasienter med Gilberts syndrom kanskje ikke har mørke urin og. For ikke mange dagene siden oppdaget kjæresten at Spotty hadde noe, prissammenligning novapirina danmark. Vi setter stor pris på tilbakemeldinger fra våre kunder. Det han har bidratt særskilt med, er å få med seg barn på aktiviteter, glucohexal bestilling. Hjerneskader i voksen alder har også ført til redusert aggressivitet. Må ikke dette så få betydning for hvordan myndighetene, novapirina salg oslo. Trekk navlen inn mot ryggen og sex med noen uten kondom. Kan jeg kjøre mens vi tar novapirina? Siste omdreining skjedde da Innovasjon Norge-sjef Anita Krohn, 100mg novapirina. En elektronisk kommunikasjonsløsning for pårørende til personer med demens. All rotbehandling debiteres etter medgått tid etter timesats, novapirina apotek spania oslo. Men hvis det er gjennom blod det smitter, eks. Inapas brukes for behandling eller forebygging av tuberkulose, kjop novapirina norge norge. Folk med Alzheimer kunne hatt dette i ett livstestamente. Stoffet fordeler også folk med hodepine, menstruasjonssmerter og andre, hipecor kjop danmark. Da hadde han hatt blødende sår rundt munnen i nesten tre måneder og skrek døgnet rundt. Her får du høre mer om sprit, tobakk og potensmidler på Facebook, som politiet sliter, apotek progyluton kjop. Den svakhet og mangel på matlyst er også vanlige tegn på et tidlig stadium.


Frankrike har lenge vært et populært studieland for norske studenter. Med 90 universiteter og over 300 grandes écoles (en type høyskoler) er mulighetene mange. De mest populære studiene for norske studenter i Frankrike er økonomi, teknologi, språk og kunstfag. I 2004 var det nærmere 800 norske elever og studenter i Frankrike. Utdanningssystemet i Frankrike har et særtrekk som vi ikke finner i andre land, og det er det spesielle skillet mellom franske universiteter og høyskoler (grandes écoles). Grandes écoles i Frankrike har tradisjonelt høy prestisje og er gjerne spesialisert innen én fagretning. Utdanninger som du finner ved slike skoler er blant annet økonomi- og ingeniørstudier, kunststudier, arkitekt- og veterinærutdanning. Du kan søke deg frem til studier i Frankrike på denne nettsiden: www.egide.asso.fr/formations/fr/RechercheParForm Frankrike har nylig lagt om utdanningssystemet sitt for å tilpasse seg den europeiske modellen med 3-årige bachelorgrader (Licence), 2-årige mastergrader og 3-årige doktorgrader. En licence-grad er altså på nivå med en bachelorgrad i Norge. Det faglige innholdet i graden kan derimot avvike fra den norske utdanningen, men stort sett vil en licence i f.eks. litteratur være godt nok grunnlag til å begynne på en mastergrad i litteratur i Norge. Årsstudium i fransk språk og kultur Fem universiteter i Frankrike; Dijon, Besançon, Montpellier, Nice og Poitiers, tilbyr et 1-årig studium i fransk språk og kultur som gir studiepoeng. Programmet er støttet av Lånekassen. Kontakt Det franske kultursenter i Oslo for nærmere informasjon: www.france.no/no/bcle/sprakveduniversitet.asp Tilrettelagte studier på økonomi og ingeniørfag Har du lyst til å studere økonomi eller ingeniørfag i Frankrike, finnes det to programmer som vil gjøre dette enklere for deg. - Økonomiutdanning ved Université des Sciences Sociales, Toulouse - Ingeniørutdanning ved INSA, Institut National des Sciences Appliquées, Toulouse Senter for universitets- og høyskolesamarbeid med Frankrike (SUHF) administrerer opptaket til disse utdanningene. Se www.siu.no/suhf for mer informasjon. På nettsidene til EduFrance, www.edufrance.fr, en organisasjon som hjelper utenlandske studenter med informasjon om studier i Frankrike, finner du oversikt over programmer der undervisningen er på engelsk. NB! De fleste av disse tilbudene er på mastergradsnivå. Søknadsprosessen til franske universiteter kan virke komplisert. Landet har et omfattende byråkrati, men holder du orden på papirene skal det går greit. Det er imidlertid viktig at du er nøye med hvilke dokumenter universitetet ber deg om å sende. Søknadsfristen til franske universiteter er gjerne midt på sommeren, ofte i juli. Universiteter i Paris har imidlertid stort sett tidligere frister. Les mer om hvordan du skal søke på www.ansa.no/land/frankrike Lånekassen har to støtteordninger for de som ønsker å ta språkkurs i Frankrike. Det ene er språkstipendet, som kun gis til de som har fått opptak på en høyere utdanning og som har fullført et 4 ukers språkkurs. Språkstipendet er på 15 000 kr. Den andre ordningen er tilretteleggingssemesteret. Med denne støtten kan du ta språkkurs over et helt semester i Frankrike. Kurset må tilbys av et fransk universitet eller ved enkelte avdelinger av Alliance Française og Eurocentres. Støtten gis som lån (40 000 kr) men 40 % kan omgjøres til stipend hvis du begynner på høyere utdanning innen et år etter at språkkurset er avsluttet. Les mer om språkkurs i Frankrike på www.ansa.no/sprak_frankrike MASTERUTDANNING i Frankrike Etter endringer i gradsstrukturen, er mastergraden ved franske universiteter nå 2-årig. De tidligere gradene Maîtrise og DESS/DEA, er likevel ikke forsvunnet ut av systemet. I stedet for disse to gradene, har det 4. året og 5. året med studier ved universitetet foreløpig blitt hetende Master 1 (M1) og Master 2 (M2). I stedet for å ta hele den 2-årige mastergraden, er det altså flere muligheter for å ta ett år, enten en M1 etter en bachelorgrad, eller en M2 etter fire år med høyere utdanning. Opptakskravene og søknadsfristene til de ulike masterprogrammene varierer. Undersøk dette på hjemmesiden til universitetet. Stort sett vil fristen være på vårparten. Du søker direkte til universitetet. Det er vanlig å be om vitnemål og karakterutskrifter fra tidligere utdanning på oversatt til fransk av en autorisert oversetter, i tillegg til motivasjonsbrev og CV. Noen vil også at du sender en anbefaling fra en professor eller arbeidsgiver. Grandes écoles i Frankrike har en helt spesiell status innenfor fransk utdanning. For å komme inn på en grande école, må søker i de fleste tilfeller bestå en opptaksprøve (concours). Det er opprettet egne 2-årige forberedelsesstudier (prepa) til disse utdanningene, og også disse har strenge opptakskrav. Grandes écoles i Frankrike kan altså i høy grad sies å være elitepreget, og en utdanning fra en slik skole er svært anerkjent på det franske arbeidsmarkedet. Skolene er ofte nært knyttet til næringslivet, og utdanningene er gjerne direkte rettet mot behov i arbeidsmarkedet. Utdanninger som økonomi, ingeniørstudier, arkitektur, veterinær og politikk tilbys ved grandes écoles. Studiene er 3-årig (noen 5-årige inkludert prepa), og etter endt utdanning vil du få en mastergrad. For å komme inn på det 3-årige løpet, kreves det altså to år med høyere utdanning samt at du består opptaksprøven. Du vil ikke få en bachelorgrad hvis du slutter etter det 1. året. De fleste skolene vil også ta opp studenter på 2. året, og det er stort sett det som er aktuelt for utenlandske søkere. Har du en bachelorgrad, er du altså kvalifisert for å begynne på det 2. året ved en grande école. Opptakskravene for å komme inn på de to siste årene varierer fra skole til skole. Men det er en tydelig interesse for flere utenlandske studenter ved de fleste skolene. Hvis de vanlige kravene f.eks. er opptaksprøve eller intervju, vil de derfor ofte finne en løsning slik at man ikke trenger å komme til Frankrike ens ærend for å ta prøven. Ved de anerkjente Instituts d’Études Politiques (IEP) finner du en spennende utdanning hvor du kan blande fag som statsvitenskap, historie, jus og økonomi. IEP er tilknyttet universitetene, men minner ellers om en grande école. Utdanningen er 5-årig og du kan søke opptak på 1. året, på en mastergrad eller på ett eget program for utenlandske studenter. Det er ni slike skoler i Frankrike, og kun den i Paris er en uavhengig institusjon (Sciences Po Paris). De fleste tilbyr et Certificat d’Etudes Politiques (CEP) som er spesielt myntet på utenlandske studenter. Studiet er 1-årig og forutsetter at du har to år med relevant høyere utdanning. IEP tilbyr også mange spennende mastergradsprogrammer Gjennom SUHF kan du søke opptak på en 2-årig Master of Management ved de fire beste franske handelshøgskolene; HEC, ESCP-EAP, EM Lyon og CERAM. Disse skolene tilbyr et felles opptak for internasjonale studenter kalt SAI, Service d'Admissions Internationales. Du må ha minimum tre års høyere studier fra et land utenfor Frankrike. SUHF er testsenter for SAI og opptaksprøven kan tas i Oslo.


Nettbrettbarna – Ytring Det er myter, ikke fakta som styrer forelskelsen i nettbrett i norsk skole. At skolebarn skal ha sin egen skjerm er i beste fall et gedigent eksperiment, i verste fall en katastrofe, skriver kronikkforfatteren. Gaute Brochmann Far og forfatter av «De digitale prøvekaninene» Publisert 16.08.2020, kl. 15.44 Mandag vil seks år gamle barn risikere å innrulleres i det offentlige Norge ved å få et nettbrett med navnet inngravert på baksiden. De får en oppfordring om å møte verden gjennom en skjerm. Det fremstår som en dårlig løsning, basert på all tilgjengelig kunnskap. For visste vi det ikke fra før, gjorde korona-våren det tydelig for alle: Norsk skole helt ned til 1. klasse har blitt digital. Vi har en kunnskapsminister som fornekter kunnskap. Det må vi snakke om, selv om kunnskapsminister Guri Melby nylig kalte debatten om nettbrett i skolen «utdatert». Faktum er imidlertid at debatten aldri har kommet skikkelig i gang. Hovedårsaken er at Melby og hennes meningsfeller ikke har faglige argumenter som støtter deres synspunkt. Det de derimot har nok av, er flere tiårs akkumulert prestisje som sammen med milliardbeløp er pøst inn i et digitaliseringsprosjekt ingen aner utfallet av. Derfor er det ikke så rart at man forsøker å avblåse diskusjonen før den egentlig har begynt. Taktikken er å stemple meningsmotstandere som bakstreverske, samtidig som man pleier en selektiv omgang med den forskningen som foreligger, mens eget standpunkt frontes av påstander kamuflert som fakta. Svarene jeg har funnet om nettbrett i skolen gjør meg urolig. Et bedre ord på slike «fakta» er myter. Og her følger tre av de vanligste. Myte 1: Barn lærer bedre med digitale læremidler Det hevdes gjerne at digitale læremidler gir en «positiv læringseffekt». Denne påstanden søker legitimitet i enkeltrapporter om at unger synes det er gøy med nettbrett, slik tilfellet var i min hjemkommune Lillehammer. Hvis man ser på læringseffekten er den uavklart, men den begrensede informasjonen man har, tyder generelt sett på negative resultater. PISA-testene, som sammenligner ferdighetene til skoleelever i ulike land, er utarbeidet av OECD (Organisasjonen for økonomisk utvikling og samarbeid). PISA-testene har vært viktige i utformingen av norske skole de siste tjue årene. Men når OECD har lagt frem dokumentasjon på en negativ sammenheng mellom resultater og bruk av digitale læremidler, har funnene blitt neglisjert. Det alle barn ikke har tilgang på, er tett oppfølging av levende mennesker. Dette gjelder også andre undersøkelser, som det norsk-ledede forskningsprosjektet COST E-READ, som viser at barn lærer dårligere av å lese lengre tekster på skjerm. Myte 2: Barn rustes for fremtiden ved å få egen skjerm i første klasse Det hevdes at barna våre må bli digitale så tidlig som mulig. Men hva slags kunnskap ligger egentlig bak denne antagelsen? Da nye lærerplaner ble innført i norsk skole i år, var de basert på arbeidet til Ludvigsen-utvalget og utredningen Fremtidens skole. Der skrives det at det digitale skal ha en tilstedeværelse i skolen. Men i utvalgets hovedkonklusjoner nevnes ikke digitale læremidler med et eneste ord, langt mindre frontes en allmenn innføring av disse. I stedet vektlegges dybdelæring og selvstendighet. Som en IT-gründer sa: Du lærer ikke å utvikle en app av å sitte på app. Da jeg i vinter intervjuet eksperter fra IT-bransjen og lærere på tekniske høyskoler, fremmet de det samme synet. De vil ikke ha skjerm ut av skolen. Men de etterlyser mindre skjermbruk, ikke «riktigere skjermbruk» – og et større fokus på samarbeid og konsentrasjon. Og som en IT-gründer sa: Du lærer ikke å utvikle en app av å sitte på app. Myte 3. Innføring av skjerm i skolen reduserer sosiale skiller Norsk skole har vært under digitalisering i 40 år, men skjøt fart på 90-tallet med Arbeiderpartiets skolereformer. Den gangen var sosial likhet et sterkt og legitimt argument. PC hjemme var for de få. I dag viser statistikken at alle norske tiåringer har tilgang på smarttelefon. Men det ikke alle har tilgang på, er tett oppfølging av levende mennesker. Det hevdes at barna våre må bli digitale så tidlig som mulig. I USA argumenteres det for eksempel for at menneskelig kontakt er et knappere gode og en sterkere sosial markør enn digital teknologi. For noen norske barn vil skjerm på skolen balanseres av skiturer på ettermiddagen og lange lesestunder under kveldsmaten. For mange vil fem timer skjerm på skolen følges av fem timer skjerm hjemme. På en egen digital enhet med full internettilgang. Uten oppfølging. Jeg mener ikke at det digitale skal ut av skolen. En rekke dyktige lærere klarer å balansere den digitale bruken i sine klasserom. Men det at hvert enkelt skolebarn skal ha sin egen skjerm er i beste fall et gedigent eksperiment. I verste fall en varslet katastrofe, der de minst ressurssterke barna blir taperne. For ett år siden skrev jeg ytringen De digitale prøvekaninene da min datter fikk sitt nettbrett i 4. klasse. Ett år senere er innlegget blitt en bok med samme navn. I fjor var det de ubesvarte spørsmålene som plaget meg. Nå er det svarene jeg har funnet som gjør meg urolig. Taktikken er å stemple meningsmotstandere som bakstreverske Og det kanskje mest problematiske er at det ikke finnes noen nasjonal norm eller dedikert studie av barn, skjerm og skole. Ansvaret er i stedet plassert hos lokal skoleledelse. Om enn klappet frem av en kunnskapsminister som paradoksalt nok fornekter kunnskap. Dette må endres. Vi trenger en nasjonal retningslinje for skjermbruk i barneskolen. Og den må baseres på kunnskap – ikke tro, håp og ubetinget teknologiforelskelse.


Fokus på rekruttering til fiskeflåten - Skipsrevyen.no Fiskeriminister Helga Pedersen vil bidra til et løft for rekruttering til fiskeflåten. Her har hun tatt plass i manøverstolen på offshore-simulatoren ved Høgskolen i Ålesund. For litt siden var fiskeriminister Helga Pedersen i Ålesund hvor hun lanserte en omfattende støttepakke for å bedre rekrutteringen til havfiskeflåten. Fiskebåtnæringen med Fiskebåtredernes Forbund i spissen har i lengre tid klaget på at offshore-flåten stjeler arbeidskraften – bl.a. som følge av gunstig nettolønnsordning. For mange fiskebåtredere har dette nå blitt et stort problem, og er kanskje mest presserende i forhold til maskinister. I mediadekningen når fiskeriministeren var i Ålesund ble også nautiske studenter fra Høgskolen i Ålesund intervjuet av NRK om hvorfor de ikke hadde vurdert fiskeflåten som fremtidig karrierevei. Svaret fra studentene fra tradisjonelle fiskeridistrikter var da: ”nei, fiskeflåten har vi ikke noe forhold til”. Det er verd å dvele litt ved dette svaret. Ser vi på utviklingen av fiskeriene de senere årene har det vært en markert sentralisering (strukturering) av kvoter. Eksempelvis kontrolleres nå en betydelig del av torskekvoten i Barentshavet fra Aker Brygge. I pelagisk sektor har vi enorme konsentrasjoner av kvoter i Austevoll og noen få rederier på Sunnmøre. Dette har ført til at det lokale engasjement i tradisjonelle sterke fiskeridistrikter er i ferd med å totalt opphøre. Det eneste ungdommen i disse kystdistriktene kanskje ser av fiskeriene er rustne tråler som er ”strukturert bort”. Samtidig har vi sett at det i stadig økende grad benyttes mannskaper fra lavkostland. Man kan mene hva man vil om dette – men god reklame for rekruttering er det i hvert fall ikke. Den maritime høgskoleutdanningen i Ålesund ble på slutten av 80-tallet etablert som Møre og Romsdal Fiskeritekniske høgskole. På den tiden var fiskerinæringen viktigste pådriver for å skape dette miljøet, og det var da stor interesse blant studentene om å gjøre karriere i fiskeriene. Fra skolen hevdes det nå at interessen fra fiskerinæringen de siste ti årene har vært stadig dalende, og at næringsaktørene har vært bortimot totalt fraværende i det viktige rekrutteringsarbeidet. I samme tidsrom har offshore-flåten, og delvis handelsflåten, kommet mer på banen med rekrutteringsarbeid og tilbud om kadett-/opplæringsplasser. Disse forholdene har nå ført til at nesten ingen av studentene ser for seg en fremtid i fiskeriene, selv om de altså kommer fra tradisjonelle fiskeridistrikter og har erfaring fra havfiskeflåten. Svaret som ble gitt til NRK-reportasjen er i så måte temmelig betegnende for stemningen. Publisert 30.04.2008 12:23 (Oppdatert 15.02.2018 21:11)


Får flere aksjer i Boligmappa - Rørentreprenørene Norge Boligeiere logger seg inn på egen boligmappe via Altinn, mens håndverkeren kjøper tilgang til tjenesten gjennom abonnementsordning i Boligmappa. Får flere aksjer i Boligmappa 20.06.2019 Stein Arild Iglebæk Boligmappa henter inn mer kapital for å vokse videre. Rørentreprenørene Norge sikrer sine interesser ved å gjøre om lån til aksjer. Boligmappa er en digital plattform for boliginformasjon. I mappa samles informasjon fra offentlige registre, private aktører, og ikke minst informasjon om utført arbeid av håndverkere, i et felles system. Gjennom Boligmappa har boligen sitt servicehefte på lignende måte som en bil har sin. Ambita, som er eid av Næringsdepartementet, er hovedeier med mer enn 90 prosent av aksjene. I tillegg har Nelfo, Elektroforeningen og Rørentreprenørene Norge hver hatt en eierpost på 2,99 prosent. Styret i Rørentreprenørene har besluttet å gjøre om et lån til Boligmappa på om lag 150 000 kroner til aksjer, men takket nei til ytterligere innskudd. – Ny omsetningslov ved salg av bolig vil trolig forsterke boligeiers behov for å holde orden på dokumentasjon knyttet til boligen. Boligmappa oppleves å bidra til økt seriøsitet hos håndverkere som bruker den. Derfor er det riktig at Rørentreprenørene Norge bevarer sin innflytelse i selskapet, sier administrerende direktør Marianne W. Røiseland. Hun legger til at eierposten er strategisk viktig så lenge den løfter den seriøse delen av markedet. Vi har også større innflytelse i Boligmappa enn aksjeposten tilsier. Minoritetsaksjonærene er gjennom aksjonæravtalen sikret minst en styreplass, men Ambita har uttrykt ønske om at representanter fra Nelfo, Elektro og Rør fortsetter i styret. Aksjene har så langt hatt god verdiutvikling. Etter konverteringen av lån til aksjer har Rørentreprenørene Norge til sammen skutt inn i underkant av 700 000 kroner i Boligmappa. Disse aksjene er ifølge en verdivurdering av Danske Bank i mai 2019 verdt nesten 1,2 millioner kroner. Her finner du nettsidene til Boligmappa.


«Hvis jeg prøver å glemme puppene og rumpa, er jeg ganske pen» - Aftenposten - PDF Download "«Hvis jeg prøver å glemme puppene og rumpa, er jeg ganske pen» - Aftenposten" 1 Tenåringsjenter er minst misfornøyd med ansiktet sitt - og bruker myyyye tid på å sminke seg. (Illustrasjonsfoto: Scanpix) «Hvis jeg prøver å glemme puppene og rumpa, er jeg ganske pen» Kroppen er et prosjekt som må forbedres. Det finnes nesten ingen begrensninger. Slik oppfatter jenter i års alderen seg selv, ifølge et nytt forskningsprosjekt. Lene Skogstrøm Publisert: 25.sep :18 Oppdatert: 26.sep :17 Hva slags forhold har du til egen kropp? Hvorfor er utseendet så viktig for mange, og spesielt jenter? Del dine tanker her. Forsker og sosiolog Sanna Sarromaa dro ut på feltarbeid til norske bade- og jenterom. Målet: å finne ut hvorfor og hvordan tenåringsjenter jobber med utseendet. - Tenåringsjenter bruker mer tid på utseendet enn på lesing og lekser tilsammen, sier forsker og postdoktor Sarromaa ved Høgskolen på Lillehammer. Hun har intervjuet fem grupper av jenter, 20 i tallet, og møtt dem i flere omganger fra i fjor vår for å undersøke deres syn på kropp og skjønnhetsidealer. I tillegg har hun fulgt bloggene deres og vært venn med dem på Facebook. - Mange hevder at kroppsfokuset bare blir større og større i vår kultur, og at vi lever i et utseendefiksert og seksualisert samfunn som skaper usunt press på ungdommen. Jeg ville finne ut hvor jenters komplekser ligger, forteller hun. Jeg$tenker$at$dette$er$et$prosjekt.$Jeg$må$gjøre$lekser$ $ett$prosjekt.$jeg$må$gå$på$skolen$ $ett$prosjekt.$jeg$må$sminke$meg$ $ett$prosjekt. Jeg$må$ta$hånd$om$lillesøsteren$ $ett$prosjekt.$livet$består$av$mange$prosjekter.$å$sminke$seg$er$ikke$det$tyngste.$<$jente%(16) «Minst misfornøyd» med ansiktet Ansiktet er jentene «minst misfornøyd» med. Puppene er «hovedproblemet», viser resultater fra feltarbeidet i jentenes verden. - Det er slående hvor opptatt jentene er av puppene sine, sier Sarromaa. - Fra et feministisk perspektiv er jeg skremt og skuffet over det. Men i den norske kulturen, der voksne kvinner nå står og dusjer med klær på seg før de skal i svømmebassenget, ser jo knapt norske jenter nakne, voksne kvinnekropper med bryster i ulik fasong og størrelse lenger. «Problemsoner» og komplekspyramide Jentene hun intervjuet ser det slik at kroppen kan deles i biter, i problemsoner. Alt kan fikses og forbedres. - Men det virker som alle har minst én kroppsdel som de er helt fornøyd med. Dét er tross alt godt å registrere, legger Sarromaa til. Les hva jentene mener om egen kropp og utseende til høyre for artikkelen. I «komplekspyramiden» havner brystene øverst. Deretter følger rumpe, ben, armer og ansikt. Jenter er altså generelt minst misfornøyde med ansiktet sitt, men det er også kroppsdelen de bruker mest tid til å fikse og forbedre, med pleiende produkter og sminke. - Man kan ikke si at de er fornøyde med ansiktet det vil de helst ikke si selv heller, understreker Sarromaa, - men de er altså minst misfornøyde med det. Mye tid på badet Side 1 av 5 2 Sarromaas 20 forskningsobjekter, eller medforskere, hadde gjennomsnittlig 29 ulike skjønnhetsprodukter med en variasjon mellom 12 og 62. Tiden de brukte på badet for å gjøre seg klare før skolen, varierte mellom 30 og 60 minutter hver morgen. I tillegg kommer mye tid utover dagen, hvis de skal ut og treffe venner. Kroppshierarkiet Hva anser jentene som viktigst, hvilken kroppsdel bruker de mest tid og innsats på? Ansiktet kommer på topp (og i kategorien «ansikt» kommer hud først). Håret kommer på annen plass og har nesten delt førsteplass sammen med ansiktet når det gjelder tidsbruk. På tredjeplass kommer resten av kroppen. Den skal pleies og tas hånd om, men først etter ansiktet og håret, hvis det er tid igjen. Stil og skjønnhetsregler Forskeren har delt jentegruppene grovt sett i to, etter sosial klasse: arbeider- og middelklassebakgrunn. - Det er en viss tendens til at middelklassejenter har flere regler for utseendet sitt, og frykter å se billige ut. Regler kan være slike som at man ikke kan ha veldig kort skjørt og vise veldig mye «kløft» på samme tid. Visste du, for eksempel, at falske negler kombinert med falske øyenvipper gjør deg billig? spør Sarromaa. - Middelklassejentene passer seg for ikke å se trashy ut, men Les også det er en balansegang mellom trashy og edgy. De vil helst se edgy ut. De skal være seg selv, ha en egen stil være autentiske. De kalles for CV-generasjonen, flinke piker som sliter seg syke De kalles for CV-generasjonen. De har høye forventninger til livet og til seg selv. Så høye at de går på helsa løs. Brun = arbeiderklasse - Hvilket utdanningsnivå mor og far har, påvirker også ideer om skjønnhet. Dette er i mitt materiale veldig tydelig når det gjelder å «ta sol». Solarium har en klassedimensjon: Jenter fra arbeiderklassebakgrunn var mer opptatt av å være brune og bruke selvbruningskrem enn middelklassejentene. Også forholdet til eventuell fremtidig plastikk-kirurgi ser ut til å ha en klassedimensjon. Jo mindre utdannelse foreldrene har, desto mer positive er jenter til plastisk kirurgi. Mer trist enn overraskende Resultatene er mer triste enn veldig overraskende, oppsummerer Sarromaa. - Bakteppet her er jo at unge under 18 år i Norge har alvorlige problemer i forholdet til mat og til kroppen sin. Fokuset på utseendet er så voldsomt og timene de bruker på det så mange at jeg ikke kan la være å tenke på hvor annerledes de ville hatt det hvis de hadde pleid hjernen like mye som de pleier ansikt og kropp. Men dette er ikke jenters feil og vi skal ikke skylde på dem. Det er kulturen vi lever i, konkluderer Sarromaa. Les hva jentene mener om egen kropp og utseende til høyre for artikkelen. Hva slags forhold har du til egen kropp? Hvorfor er utseendet så viktig for mange, og spesielt jenter? Del dine tanker her. Side 2 av 5 3 Sagt av jentene i prosjektet Om tidsbruk «Jeg koser meg med det. Jeg elsker å gjøre meg pen. Da teller jeg ikke på minutter.» - Jente, 17 «Jeg står opp klokken seks for å rekke syvbussen til skolen. Jeg rekker ikke alltid å spise, fordi det tar så lang tid å sminke seg. Da blir mamma litt sint.» - Jente, 15 «Det tar tid, ja. Masse tid. Men det er visittkortet mitt. Jeg presenterer meg med det.» - Jente, 17 Om komplekser «Jeg har tenkt på fettsuging. Jeg får ikke til å slanke meg.» - Jente, 15 «Det finnes ikke ett kompleks som ikke kan fikses med riktige klær og sminke.» - Jente, 17 «Hvis jeg prøver å glemme puppene og rumpa, er jeg ganske pen.» - Jente, 15 Om stil og klasse «Edgy og streetwise, det er stilen min. Det er noe annet enn trashy-stilen til frisørstudentene her.» - Jente, 16 (middelklasse) «Jeg synes de som går på studiespesialisering ser pripne ut alle sammen.» - Jente, 16 (fra arbeiderklassehjem) «BH skal ikke synes, BH skal aldri synes!» - Jente, 17 (middelklasse) «Det kan være stilig med en svart bh og en tynn, lys bluse på. Sexy.» - Jente, 16 (arbeiderklasse) Foredrag i basseng Som en avslutning på Forskningsdagene denne uken holder forsker Sanna Sarromaa foredrag om prosjektet sitt, og om kropp, skjønnhet og erotisk kapital. Stedet er varmtvannsbassenget på Jorekstad bad på Lillehammer, fredag kveld. Mest lest Ett år strengere straff for Rune Øygard Høyesterett skjerper straffen for Rune Øygard til 2 år og 3 måneders fengsel. Side 3 av 5 4 Jagerfly funnet etter 52 år I 1961 styrtet fenrik Reidar Nesjes (21) jagerfly i sjøen ved Karmøy. I forrige uke ble det omsider funnet. Jobb Profilerte Stillinger ØNSKER DU SPENNENDE UTFORDRINGER I EN STOR RETAILKJEDE? CAPUS FOR KLIENT AVDELINGSLEDERE SENTER FOR IKT I UTDANNINGEN SEKSJONSSJEF BYGNINGSDRIFT UIO - UNIVERSITETET I OSLO LEDER AV TESTLEDELSE OFFENTLIG SEKTOR EVRY ASA STRATEGISK KEY ACCOUNT MANAGEMENT - EN SENTRAL NØKKELROLLE I VA/VVS BRANSJEN NORSK BYGGTJENESTE AS Søk stilling her Alle kategorier Søk VIS ALLE STILLINGER Jobb Søk stilling her Alle kategorie Søk VIS ALLE STILLINGER Side 4 av 5 5 Gode Tilbud Comfort Bryn! Rørleggeren i nærheten Side 5 av 5


Forretningsreiser er viktige i gode og dårlige tider - Egencia Norge Av Eric White, administrerende direktør i Chrome River Oppfatningen av forretningsreiser vil alltid variere fra reisende til reisende. For noen er muligheten til å bo på et flott hotell og besøke nye reisemål et stort frynsegode. For andre kan det føles som en utfordring å balansere jobb og familieliv. Det er viktig med en sterk forretningsreisekultur for å opprettholde et konkurransefortrinn i dagens globale marked. I en tid med videosamtaler og online-chat er fortsatt møter ansikt til ansikt viktig for salg, og personlig kommunikasjon styrker kundeforholdene og bidrar til å beholde ansatte i økt grad. Til tross for disse åpenbare fordelene er forretningsreisebudsjettet ofte et av de første områdene der det kuttes i økonomiske nedgangstider. 69 % av bedrifter reduserte reisebudsjettene sine under den store resesjonen. Det kan kanskje virke som det mest logiske, men budsjettkutt kan gjøre den økonomiske påvirkningen av en resesjon enda tøffere. Når nye salg avtar på grunn av makroøkonomiske problemer, hvorfor hemme salgsteamet ditt ytterligere? Hvis du holder dem hjemme og vekk fra potensielle kunder, blir det enda vanskeligere å inngå avtaler. Et økende antall næringslivsledere og økonomer spår at den amerikanske økonomiens nåværende oppgang kanskje nærmer seg slutten. 69 % av økonomisjefer forventer faktisk en resesjon i USA innen utgangen av 2020. I en nylig rapport fra National Association of Business Economists ble det derimot regnet med at sjansen for en resesjon i samme periode er på 60 %. Hvordan kan bedrifter beskytte reisebudsjetter og reisekultur på best mulig måte ved neste nedgang? Først bør de ta noen grunnleggende skritt for å redusere uøkonomiske og ineffektive reiseutgifter. En av de enkleste måtene å kontrollere utgifter på er å samarbeide med et forretningsreisebyrå som Egencia. Et forretningsreisebyrå kan hjelpe bedriften din å sentralisere alle reisebestillinger, og lar deg også legge til reisepolicyer som integreres i bestillingsverktøyet på plattformen. For eksempel kan reisende og reiseansvarlige se de laveste flyprisene eller flyprisene som er mest innenfor policy først, og hoteller kan sorteres etter klassifisering og lignende. Bedrifter må også være klar over at å tøye et reisebudsjett ikke betyr å kutte kostnadene fullstendig. Det hjelper ikke på motivasjonen hvis du krever at dine mest travle reisende må fly med lavprisflyselskaper på lange strekninger og bo på enkle hoteller. Strenge policyer kan også gjøre at du driver dem vekk på et tidspunkt da du behøver verdien de bringer. Hva annet kan gjøres for å maksimere verdien av forretningsreisekronene? Chrome River, en global leder innen reiseregningssystemer, bestilte nylig en rapport fra Harvard Business Review Analytic Services for å se nærmere på dette. Det som kommer tydelig frem i rapporten er at å hente inn og effektivt analysere data for reiser og andre utgiftsposter er avgjørende for enhver bedrift. Hvis det ikke er en direkte kobling mellom utgifter og konkrete forretningsresultater, kan det være vanskelig å argumentere for å øke eller opprettholde reiseutgiftene. Når andre budsjetter kuttes eller reduseres, blir det enda vanskeligere. Dersom salget stuper under en resesjon, er det vanskelig å sette fingeren på én enkelt årsak. Nedgangen i salg kan skyldes det generelle konjunkturforholdet eller interne faktorer som reduserte reiser og utgifter. Uten disse dataene vil denne syklusen sannsynligvis gjentas ved senere kostnadsreduserende tiltak. Rapporten, Safeguarding travel culture through data-driven insights, inneholder et antall gjennomførbare tiltak. Den bruker data og ekspertise fra hele forretningsreisebransjen for å ta tak i noen av problemene som bedrifter har. Ved å dra nytte av rapportens analyser kan du bidra til å holde bedriften din flytende i vanskelige økonomiske tider. Du kan laste ned en gratis kopi av rapporten på hjemmesiden til Chrome River. For å finne ut hvordan en sterk reisekultur kan gjøre bedriften din mer konkurransedyktig kan du laste ned rapporten Travel culture: Your competitive advantage in a global market. Harvard Business Review Analytic Services, sponset av Chrome River. “Safeguarding Travel Culture Through Data-Driven Insights,” Harvard Business Review Analytic Services, 2019. Aktsomhetsplikt Besparelser Change Management Compliance Kundetilfredshet Rapportering Reisendes sikkerhet – risikohåndtering Teknologi Aktsomhetsplikt Avtalelojalitet Compliance


MS Fram drev på isfjell – NRK Troms – Lokale nyheter, TV og radio MS Fram drev på isfjell Fikk motorstopp i Antarktis natt til lørdag. Ingen mennesker har kommet til skade, men skipet fikk skader i skroget. Publisert 29.12.2007, kl. 10.49 Oppdatert 29.12.2007, kl. 15.47 Explorerskipet MS Fram fikk natt til lørdag motorstopp under cruise i Antarktis og drev inn i et isfjell. Ingen mennesker ble skadd, men skipet fikk skader i skutesida og en livbåt, opplyser Hurtigruten ASA. Passasjerne samlet på dekk MS Fram var på cruise ved Browns Bluff i Antarktis da uhellet skjedde. Skipet har med 247 passasjerer, og et mannskap på 71. Skipet hadde nettopp landet passasjerer da det fikk motorstans, og drev mot et større isfjell. MS Fram traff isfjellet med styrbord side fem minutter senere. Samtlige passasjerer var da rutinemessig samlet på dekk. - Vi gikk så vidt klar av et skjær, før vi skled på kanten mot isbreen, forteller passasjer Eivind Heine til VG Nett. - Hvordan oppfattet dere situasjonen om bord? - Det virket ikke som de hadde helt kontroll. For så vidt var vi nærme land, så faren for å synke var vel egentlig ikke til stede. Men det er likevel alvorlig. Å strande i Antarktis er ikke det man ønsker når man er på tur, sier Heine til VG Nett. Etter tretti minutter fikk mannskapet i gang maskinene i gang igjen, og kunne fortsette videre. - Vi vet ikke hvorfor skipet fikk motorstans, men det som har skjedd er ikke bra, sier driftsdirektør Torkild Torkildsen i Hurtigruten ASA til NRK. - Vi setter nå alt inn på å finne årsaken, spesielt siden dette er en ny og moderne båt med flere backupsystemer, sier Torkildsen. MS Fram har nå seilt til en chilensk flybase King George Island. Der skal skadeomfanget og årsaken til motorstansen ytterligere avklares. Deretter blir det avgjort om skipet fortsetter cruiset eller returnerer til Ushuaia i Argentina. Skal fortsatt seile i Antarktis Også i januar hadde Hurtigruten ASA trøbbel under cruise i Antarktis. 30. januar grunnstøtte hurtigruteskipet Nordkapp ved Deception Island. Grunnstøtingen førte til at flere hundre liter diesel slapp ut i sjøen. - Hvordan vurderer du Hurtigrutens plass i området? - Vi skal fortsatt være i Antarktis. Man kan ikke sikre seg 100 prosent mot slike uhell. De er dessverre en del av den operative hverdagen, sier Torkildsen til NRK. MS Fram er Hurtigruten ASA sitt nyeste skip og ble levert fra verftet Fincantieri i Italia i april 2007. Skipet er spesialbygd for cruise i polare farvann.


Equinors resultater for fjerde kvartal og året 2020 - equinor.com Equinors resultater for fjerde kvartal og året 2020 10. februar 2021 06:56 CET Equinor rapporterer et positivt justert driftsresultat på 0,76 milliarder USD og negativt med 0,55 milliarder USD etter skatt i fjerde kvartal 2020. Driftsresultatet i henhold til IFRS var negativt med 0,99 milliarder USD og IFRS-resultatet var negativt med 2,41 milliarder USD etter netto nedskrivninger på 1,30 milliarder USD, og kostnadsføring av 0,98 milliarder USD knyttet til LNG-prosjektet i Tanzania. 2020 var kjennetegnet av: Resultater påvirket av lave olje- og gasspriser Solid drift under ekstraordinære forhold Positiv kontantstrøm i et lavprismiljø Leverer 3,7 milliarder USD i investerings- og kostnadsreduksjon, godt over ambisjonen for handlingsplanen for å styrke finansiell robusthet Fremdrift og verdiskapning innen fornybarvirksomheten Setter ambisjon om å bli et klimanøytralt selskap innen 2050 for å skape verdi som ledende selskap i det grønne skiftet - Våre resultater er påvirket av markedsuro igjennom året, men sterke kostnadsforbedringer og kapitaldisiplin ga positiv netto kontantstrøm for kvartalet og for året som helhet. I 2020 har vi levert mer enn 3,7 milliarder dollar i innsparinger og kostnadsreduksjoner, godt over ambisjonen for handlingsplanen for å styrke finansiell robusthet som vi lanserte i mars. Vi er godt posisjonert for verdiskapning og sterk kontantstrøm i 2021 og årene fremover, sier Anders Opedal, konsernsjef i Equinor ASA. - Jeg er imponert over hvordan organisasjonen har håndtert utfordringene og levert solid operasjonell drift og produksjonsvekst i den langvarige krevende situasjonen under pandemien. Vi øker produksjonen fra Johan Sverdrup ytterligere og vi brukte fleksibiliteten i gassfeltene til å produsere mer gass da prisene steg i kvartalet. I tillegg startet vi produksjonen fra Snorre Expansion før tidsplanen og godt under kostnadsanslagene, sier Opedal. - Equinor skal være konkurransedyktig og skape verdi som et ledende selskap i det grønne skiftet., og vi har satt en ambisjon om å bli et klimanøytralt energiselskap innen 2050. I 2020 leverte vi betydelig fremdrift i vår fornybarportefølje. Vi tok investeringsbeslutning for Dogger Bank A og B, vant tidendes største kontrakt for havvind i USA, startet byggingen av Hywind Tampen, og vi realiserte verdier gjennom transaksjoner. Vi tar også grep for å optimalisere olje- og gassporteføljen, og bygge en mer robust portefølje for framtiden, noe som i kvartalet har medført en kostnadsføring i Tanzania og en nedskrivning knyttet til en egenoperert eiendel på land i USA, sier Opedal. Justert driftsresultat var 0,76 milliarder USD i fjerde kvartal, ned fra 3,55 milliarder USD i samme periode i 2019. Justert driftsresultat etter skatt var negativt med 0,55 milliarder USD, ned fra 1,19 milliarder USD i samme periode i fjor. Lave priser for væsker påvirket driftsresultatet for kvartalet. Equinor lanserte en handlingsplan på 3 milliarder USD i mars 2020 for å styrke finansiell robusthet, inkludert en reduksjon av driftskostnader på 0,70 milliarder USD. Gjennomføring av planen ga besparelser på mer enn 3,7 milliarder USD, blant annet en reduksjon av faste driftskostnader på om lag 1 milliard USD. Produksjonsenhetskostnadene er redusert med 5 % siden 2019, og 2021-ambisjonen er dermed realisert allerede i 2020. I segmentet Leting og produksjon Norge realiserte Equinor svakere væskepriser og produksjonen var redusert hovedsakelig som følge av at revisjonsstanser ble flyttet til fjerde kvartal på grunn av den pågående pandemien. Resultatene i segmentet Leting og produksjon internasjonalt ble påvirket av lave priser og kostnadsføringen av LNG-prosjektet i Tanzania med 0,98 milliarder USD. Segmentet Leting og produksjon USA ble også påvirket av svake priser, delvis motvirket av betydelige reduksjoner av driftskostnadene. Segmentet Markedsføring, midtstrøm og prosessering skapte verdi gjennom sterke trading-resultater for gass til Europa, delvis motvirket av lave raffineringsmarginer og nedstenging av produksjonen ved Hammerfest LNG-anlegg. Segmentet Nye energiløsninger leverte høy tilgjengelighet på havvindeiendeler. Forventet kapitalgevinst fra salget av en 50 % eierandel i havvindprosjektene Empire Wind og Beacon Wind i USA er på om lag 1 milliard USD. En kapitalgevinst fra nedsalg av 10 % eierandel i Dogger Bank A og B i Storbritannia forventes å bli bokført i første kvartal 2021. Driftsresultatet i henhold til IFRS var negativt med 0,99 milliarder USD i fjerde kvartal, ned fra positive 1,52 milliarder USD i samme periode i 2019. IFRS-resultatet var negativt med 2,42 milliarder USD i fjerde kvartal, sammenlignet med negative 0,23 milliarder USD i fjerde kvartal 2019. Driftsresultatet var negativt påvirket av netto nedskrivninger på 1,30 milliarder USD, hovedsakelig knyttet til et raffineri som følge av reduserte marginforutsetninger og noe økte kostnadsanslag, og en egenoperert ukonvensjonell landbasert eiendel i Nord-Amerika på grunn av reklassifisering som holdt for salg. Equinor leverte en samlet egenproduksjon på 2,043 millioner foe per dag i fjerde kvartal, ned fra 2,198 millioner foe per dag i samme periode i 2019, med en liten økning i gassandel på grunn av høy produksjon fra fleksible gassfelt. Justert for porteføljetransaksjoner var produksjonsveksten for 2020 på 2,4 %. I 2020 fullførte Equinor 34 letebrønner med 16 kommersielle funn og 1 brønn under vurdering. Det pågikk boring i 12 brønner ved utgangen av året. Justerte letekostnader i fjerde kvartal var 1,25 milliarder USD, sammenlignet med 0,44 milliarder USD i samme kvartal i 2019. Reserveerstatningsraten (RRR) var negativ med 5 % i 2020 som følge av kapitaldisiplin og prioritering av finansiell fleksibilitet ved usikkerhet i markedet, med et gjennomsnitt over tre år på 95 %. Med 5,26 milliarder fat påviste reserver var forholdet mellom Equinors reserver og produksjon (R/P) 7,4 år. Kontantstrømmen fra drift før skatt og endringer i arbeidskapital var 14,0 milliarder USD i 2020, sammenlignet med 21,8 milliarder USD i 2019. Organiske investeringer var på 7,8 milliarder USD for 2020. Ved utgangen av året var gjeldsgraden (1) 31,7 %, stabil fra 31,6 % ved utgangen av tredje kvartal 2020. I henhold til implementering av IFRS 16 var gjeldsgraden(1) 37,3 %. Styret foreslår for generalforsamlingen et kontantutbytte på 0,12 USD per aksje for fjerde kvartal 2020. Gjennomsnittlige CO2-utslipp fra Equinor-operert oppstrømsproduksjon, på 100 %-basis, var 8,0 kg per fat i 2020. Gjennomsnittlig frekvens for alvorlige hendelser (SIF) var 0,5 i 2020, ned fra 0,6 i 2019. Personskadefrekvensen (TRIF) var 2,3 for 2020, sammenlignet med 2,5 i 2019. 1 Dette er et ikke-GAAP måletall. Sammenligningstall og avstemming til IFRS er presentert i tabellen “Calculation of capital employed and net debt to capital employed ratio” under “Supplementary”-delen i rapporten. Helge Hove Haldorsen, direktør, IR North America, Pressemelding- fjerde kvartal 2020 PDF 124 KB Pressekonferanse Q4 2020 presentasjon PDF 3 MB Analytikerkonferanse Q4 2020 presentasjon PDF 2 MB Financial statements and review - fourth quarter 2020 PDF 1016 KB Fjerde kvartal 2020 - pressekonferanse kl 10:00 Fjerde kvartal 2020 - analytikerkonferanse kl 10:00


TurneringsAdmin Kampdetaljer Kalender - itINFO TurneringsAdmin Kampdetaljer Kalender 1.1 Fane Kamper > Kampdetaljer > Kalender Fane Kamper > Kampdetaljer > Kalender Under kalenderen vises reservasjonene til kampens lag, bane og dommer i enten ukes- eller dagsvisning. Det er også mulig å hente ned andre baner og dommere for å se deres reservasjoner. Link «Oppdater» Hvem: Beskrivelse: Oppdater kalenderen. Checkbox «Lag» Hvem: Beskrivelse: Hvis avhuket vises kalenderen til kampens lag. Checkbox «Bane» Hvem: Beskrivelse: Hvis avhuket vises kalenderen til kampens bane. Checkbox «Dommer» Hvem: Beskrivelse: Hvis avhuket vises kalenderen til kampens dommere. Pil « < » Hvem: Beskrivelse: Gå til forrige uke/dag (avhengig av valgt visning). Beskrivelse: Gå til neste uke/dag (avhengig av valgt visning). Beskrivelse: Ved klikk åpnes en kalender med mulighet til direkte valg av dag/uke for visning av reservasjoner i kalender. Knapp «x» etter bane og dommer Hvem: Beskrivelse: Fjern valgt bane eller dommer fra kalenderen. For å returnere fjernede baner eller dommere klikk på linken «Oppdater». Link «+ Legg til bane» Hvem: Beskrivelse: Ved klikk åpnes en «lightbox» med mulighet for å søke opp baner som skal vises i kalenderen etter navn og banenummer. For å fjerne en bane klikk på knappen «x» ved siden av banen eller klikk på linken «Oppdater» for å fjerne alle nedhentede baner og dommere. Link «+ Legg til gruppe» (bane) Hvem: Beskrivelse: Ved klikk åpnes en «lightbox» med mulighet for å søke opp banegrupper som skal vises i kalenderen etter kode, navn og eier. Hver bane vises som en egen linje i listen. For å fjerne en bane klikk på knappen «x» ved siden av banen eller klikk på linken «Oppdater» for å fjerne alle nedhentede baner og dommere. Link «+ Legg til dommer» Hvem: Beskrivelse: Ved klikk åpnes en «lightbox» med mulighet for å søke opp dommere som skal vises i kalenderen etter navn, dommernummer, dommertilhørighet, idrettsgren, administrert av og status. For å fjerne en dommer klikk på knappen «x» ved siden av dommeren eller klikk på linken «Oppdater» for å fjerne alle nedhentede dommere og baner. Link «+ Legg til konstellasjon» Hvem: Beskrivelse: Ved klikk åpnes en «lightbox» med mulighet for å søke opp dommerkonstellasjoner som skal vises i kalenderen. Hver dommer vises som en egen linje i listen. For å fjerne en dommer klikk på knappen «x» ved siden av dommeren eller klikk på linken «Oppdater» for å fjerne alle nedhentede dommere og baner. Link «+ Legg til gruppe» (dommer) Hvem: Beskrivelse: Ved klikk åpnes en «lightbox» med mulighet for å søke opp dommergrupper som skal vises i kalenderen etter navn, gruppenummer og administrert av. Hver dommer vises som en egen linje i listen. For å fjerne en dommer klikk på knappen «x» ved siden av dommeren eller klikk på linken «Oppdater» for å fjerne alle nedhentede dommere og baner. Nedtrekk «Uke» / «Dag» Skifter mellom uke- og dagsvisning. I skjermbildet er det valgt ukesvisning. Uke 18 Her vises nummeret til valgt uke. Hvis valgt dagsvisning vises dag og dato. Det er også mulig å velge innenfor hvilken tidsperiode kalenderen skal vise (se bilde «Dagsvisning»). Datoer / Klokkeslett Avhengig av om det er valgt ukesvisning eller dagsvisning. Hvis valgt ukesvisning (som på bildet) vises en hel uke, fra mandag til søndag. Hvis valgt dagsvisning vises én dag og den tidsperioden på dagen som er angitt i feltene etter tid (se bilde «Dagsvisning»). Lysegrønn/grå skravering Reservasjoner vises som lysegrønn eller grå skravering på den datoen og det tidsrommet som er reservert. Ved klikk på skraveringen vises mer informasjon om reservasjonen: Hvilket forbund som har foretatt reservasjonen (bare for bane) Dato og tidsrom Link «Gå til kampdetaljer» som åpner kampens detaljside (bare for lag) Liste over lag, bane og dommer I listen er det tre kolonner: Nr (IDen til laget, banen eller dommeren) Type (om det er et lag, en bane eller en dommer) Navn (navnet på laget, banen eller dommeren) Hentet fra «https://itinfo.nif.no/index.php?title=TurneringsAdmin_Kampdetaljer_Kalender&oldid=8762» Denne siden ble sist endret 3. aug. 2015 kl. 14:54.


Bruk, men ikke kast! – Style notes Bruk, men ikke kast! Overgangen til en ny sesong er ei god anledning til å rydde litt i klesskapet. Jeg er en håpløs samler og ser nytte i det meste. Jeg tenker som regel at «den kan jeg sy om» og «den kan sikkert bli et kostyme en gang» osv. Men det er jo begrenset hvor mye plass det er i det skapet da... I dag og i morgen pågår Tekstilaksjonen 2016 på Jernbanetorget i Oslo. Så hvis du bor i Oslo, bør du ta turen og levere inn tekstiler av alle slag; brukbart eller ødelagt, for all tekstil kan gjennvinnes! I tillegg kan du få gode tips om hvordan du kan reparere klær eller sy om. Supert tiltak og et ekstra push til å ta høstoppryddinga. Dersom du ikke bor i hovedstaden, vil jeg virkelig anbefale å benytte tekstilcontainerne fra Fretex/UFF. De finnes over hele landet, og det er fint å tenke på at noen kan få glede av ditt plagg igjen. Lindex har også startet et samarbeid med Fretex denne høsten. Så om du leverer en full bærepose med tekstiler i en lindexbutikk, får du -25% på et nytt plagg der og da. Jeg har allerede testet det ut, og for rabatten unnet jeg meg lekkert, nytt blondeundertøy. Superfornøyd! Bedre plass i skapet, bedre samvittighet og en god gjerning for miljøet. Posted in høst, inspirasjon, miljø, moteTagged gjenbruk, innsamling, klær, klesinnsamling, miljø, tøy, tekstil, tekstilaksjonen, tekstilinnsamlingBy murtaLeave a comment