Av: Hanna K. Hekkelstrand / Publisert: 07.06.2018 / Oppdatert: 08.06.2018 Klinikkleiar for Seljord, Vinje og Fyresdal tannklinikk, Live Lid Breiland, var stolt over å kunne opna det nye tilbodet. - Det er utruleg bra at me har fått etablert eit lokalt tilbod her i Fyresdal. No slepp folk å reisa til Seljord eller Vinje for å komma seg til tannlegen, med det konsekvensen det har i form av fråver frå jobb og skule, sa ho. Nærast for godt til å vera sant Fram til hausten 2017 har fylkeskommunen kjøpt tannhelsetenester frå privat tannlege i Fyresdal, men då han gjekk av med pensjon valde fylkeskommunen å sjølv etablera eit offentleg tilbod. Det er rådmann Ketil Kildal i Fyresdal kommune veldig glad for. - At det kjem eit offentleg tannhelsetilbod i Fyresdal i dag er nærast for godt til å vera sant. Fylkestannlege Turid Kristoffersen i Telemark fylkeskommune har verkeleg vore ein pådrivar, og me skuldar ho ein stor takk, sa han. Klinikkleiar Live Lid Breiland stod for den formelle opninga av klinikken. Klinikken er no totalrenovert, og det er investert i mykje nytt utstyr. - Me har hatt eit strålande samarbeid med kommunen i regi av rådmann Ketil Kiland, og vil skryta spesielt av prosjekt/byggeleiar John Kjell Lien og gjengen hans på teknisk etat som har stått for oppussinga. Det har blitt utruleg fint, sa Lid Breiland. Dei fyrste pasientane har allereie fått prøva den nye tannlegestolen, og fleire bestilte time i løpet av torsdag føremiddag. Sidan Fyresdal har vore utan tannlege i om lag seks månadar no, vil det nok vera ein del pågang i starten slik at det kan bli noko ventetid på time. Tannlege Ida Helene Bruun Syversen og assistent Anne Tovslid er tilsette ved både Vinje og Fyresdal tannklinikk, og kjem framover til å jobbe cirka 50% ved kvar klinikk. - I praksis tyder det at kontoret vil vera ope måndag, tysdag og annankvar onsdag. Om tilbodet blir populært ser me ikkje vekk ifrå at det kan bli utvida etter kvart, sa Lid Breiland. Både Lid Breiland og Kildal sett stor pris på at Telemark fylkeskommune valte å etablera tannklinikken. - Det at fylkeskommunen investerer i eit tilbod i ein utkantkommune i desse samanslåingstider er veldig bra og eit positivt signal, sa dei. Assistent Anne Tovslid, tannlege Ida Helene Bruun Syversen og klinikkleiar Live Lid Breiland er klare for å ta imot pasientar.


Kystverket - Fullførte prosjekter Forside / Utbygging av fiskerihavner og farleder / Farleds- og havneprosjekter Her kan man finne en oversikt over fullførte farleds- og havneprosjekter. Kystverket skal i haust fjerne over 20 000 kubikkmeter masse frå sjøbotn utanfor Svelgen i Bremanger kommune i Sogn og Fjordane for å gjere innseglinga djupare, breiare og tryggare for skipsfarten. Arbeidet startar opp i slutten av august og skal gjerast ferdig innan 1. desember. Kystverket skal utdype flere undervannsgrunner i Karmsundet i Rogaland. En grunne ligger ved Garpeskjær i Haugesund kommune og tre grunner ligger i innseilingen til Husøy i Karmøy kommune. Prosjektet starter opp i begynnelsen av februar 2014 og skal ferdigstilles innen oktober samme år.


SATS tapte skattesaken - Treningsindustrien.no SATS tapte skattesaken Tagged With: rettssak, Sats Group, skatt 15. mai 2019 Lagret under: SATS ble pålagt en tilleggsskatt på nesten 30 millioner kroner på sin skattemelding fra 2014. Treningskjeden nektet å betale tilleggsskatten og tok staten til retten for å slippe. Nå har de tapt saken fullstendig, ifølge avisen. Sats anførte at feilen var en åpenbar skrivefeil, og nektet for at dette var et forsøk på skatteunndragelse. Skattemyndighetene sto imidlertid på sitt. De mente Sats kunne ha nytt skattemessige fordeler dersom feilen ikke hadde blitt oppdaget. I dommen fra Oslo tingrett er konklusjonen klar: «Retten har kommet til at feilen Deloitte gjorde ikke er en ‘regne- eller skrivefeil’ i lovens forstand. Det er da ikke nødvendig å ta stilling til om feilen var åpenbar». Forrige nyhet Nr1 Fitness kjøper Heiane Trening og Helse Neste nyhet Bransjeprofilen: Har fokus på eksisterende medlemmer


SveinHa's rullende LR 90 prosjekt (Potensielt LR 90 prosjekt) - Page 11 - Mitt Prosjekt - LRforum By SveinHa, October 17, 2015 in Mitt Prosjekt Gøy med garasjedør: Når det våres og sykler og takstativ kommer frem er det høysesong for biloppretterne. Fiffig dør, ja! Jeg bytta ut disse gamle koblingene til baklyktene på classic'n med moderne kabelsko og krympestrømpe. Foran er det enda originalt og fremdeles uten problemer. En liten photosession med lånehjul 245/75-16: Ble fint. Sawtoe gjør seg. Med de felgene er den nesten en Chelsea-traktor Ja, fine de der men jeg begynner å lande på et sett med hvite stålfelger. Jobber med frakt fra UK... Litt av grunnen til at jeg vil ha stål er prisen men viktigere er at de er mye tettere med tanke på regn på skivene, der er jo de fleste alu.felgene helt katastrofe. Slik jeg ser for meg bruken av denne bilen så kan den i perioder stå i mange uker og da er det greit med litt beskyttelse. Det blir litt annerledes med biler som er i daglig bruk. Edited May 19 by SveinHa Jeg er ikke sikker på at logikken der er god i praksis, ikke i Østfoldklimaet. Mitt 110 prosjekt stod vinteren over ute med nye skiver foran , en X-milfelg og en alu-ekefelg på hver side Riktignok flyttet litt et par ganger i måneden men der ble det skiveskift igjen før godkjenning. 35 minutter siden, gautes skrev: Jeg er ikke sikker på at logikken der er god i praksis Her på palmekysten regner sjøråket vannrett så rust på bremseskiver er jo et faktum bare en time etter parkering... men den rusten forsvinner jo ved første bremsing så sant den ikke får sette seg i ukevis. Originale LR stålfelger er jo veldig tette men de finnes jo bare i 5.5" eller 8" for FC. Har ikke landet helt enda men tror jeg kommer til å ende på disse 7". Ikke helt tette men det tetteste jeg fant: ...ellers så var jo de svarte lånehjulene knallfine når der er så mye svart på bilen fra før men jeg ser for meg at jeg ender opp med noe slikt etterhvert: Har enda ikke bestilt dekk/felg men ser at på www.tyresizecalculator.com er det anbefalt 8-8.5" felg for 235/85-16 dekk men lånehjulene har 245/75-16 på 7" felg og det ser veldig passende ut i mine øyne. 7" anbefales for 205-215 dekkbredde. Er ikke helt til å bli klok på dette her... Noen som er kvalifisert til å gi noen saklige råd her? Syns den kalkulatoren der ga litt rare råd på sånne rare biler som vi har. Ga mer fornuftige råd for passaten... På så høy profil som 85, så vil jeg si at 8" felger er absolutt max for 235 dekk, menehentlug fir bredt. Jeg hadde det på et sett, og det så rart ut da mønterbana ble så mye smalere enn dekksidene. Mener at 6-7" breie felger passer mye bedre til 235/85. Se forøvrig tabellutrdrag fra STRO litt ned på siden her(akkurat denne går bare opp til 80-profil, men du ser tendensen). Synes 7" er helt spot on nok for mine 265/75-16. De kunne fint også brukt 8". 11 timer siden, SveinHa skrev: ...men jeg ser for meg at jeg ender opp med noe slikt etterhvert: Det der er et flott ideal spør du meg! Hvite wolf (6,5" ?) med 235/85-16 må jo bli helt knall! Edited May 19 by Jasswass Tror vi faller litt utenom STRO-boka med våre høye profiler. Originale LR stålfelg er vel bare 5,5 tommer? 7.50R16 (235/85R16) er pene på dem. Opp til 7 " som alufelgene er går nok også fint. 1 minutt siden, Erik Iversen skrev: Originale LR stålfelg er vel bare 5,5 tommer? Ja, og det blir nok i snaueste laget. 10 minutter siden, Jasswass skrev: Syns den kalkulatoren der ga litt rare råd på sånne rare biler som vi har. Ja, det var det jeg reagerte på også. Tror nok 7" er max for 235/85, vil jo ikke at felgen skal stikke alt for langt ut heller... Wolf er 6,5", samne som eksmillfelger. Her har de 30 pund frakt uansett mengde du kjøper. Sikker på det? lrparts.net har også en slik standard fraktpris på 25 pund men det gjelder bare opptil en maks størrelse og vekt og en palle med hjul er laaaaangt over. Paddocks tar 39.50 for de samme felgene som Island tar 64.99 for så da baller det jo litt på seg i andre enden... Da ble det "NULL HULL" på PKK og skilter er bestilt Eneste hake, som ble nevnt men ikke skrevet, var der bremserørene går fra ramme og ut til forhjulene så traff ikke rørene i utsparingen i innerskjermen så der får jeg skjære ut et lite musehull på begge sider, enklere det enn å flytte rørene og ingen ser det. Kontrolløren var av absolutt rette sort, eldre mann som hadde jobba med LR i årevis og var heller irritert på LR da de begynte å stappe alt for mye elektronikk inn i bilene. Gratulera! Godt jobba Gratulerer.. og fornuftig mann han kontrolløren 13 timer siden, SveinHa skrev: Grattis! Det blir stas å få'n på veien! 3 timer siden, jschille skrev: 3 timer siden, county skrev: Takker og bukker. Avskiltet siden 2012 så det var på tide... Joda, han var imponert han kontrolløren. Presterte å si at: "alt er jo nytt, bare rammen igjen." Joda, han skulle bare visst. Jeg kokte ihop en liten historie med sandblåsing, rustsveising og sendt til galvanisering i Trondheim og da ble de riktig så imponerte. Hadde nok ikke betydd stort om akkurat de hadde fått vite sannheten heller men det ble nå sånn, det var de selv som la opp til det med noen ledende spørsmål Smart med en liten historie! Gratulerer så mye! Ledende spørsmål gir de ønskede svar. Og husk nå på garasjedøren når du hever 90"en nå da... 2 timer siden, county skrev: Der er klaring nok, da jeg satte på mine hjul ble den bare en god cm høyere men det er helt klart riktig dimensjon for bilen. Med lånehjulene (som samsvarer med vognkortet) måtte speedometeret opp i 92 for at GPSen skulle vise 80 mens med mine hjul holdt det med 85 og det er jo ganske normal feilvisning, litt i overkant i mitt hode men likevel normalt. Er fremdeles i grubleboksen vedr. dekk. Har lest litt om Insa Turbo Dakar og de får mye skryt for terrengegenskapene og greie på vei men så som så i kilometer... Ser ut til å bli Wolf felger. Skal ha helårsdekk selv om det ikke er optimalt så er det heller ikke særlig optimalt med 2 sett hjul som blir gamle lenge før de er utslitt. På Dekkleader.com dukker disse alternativene opp: Det blir jo i all hovedsak kjøring på vei men vil gjerne ha noe som kan ta seg fram i bushen og... Jeepen min har nokså standard veidekk og der må jeg alltid inn med 4-hjulstrekk for å komme ut fra parkeringen på gress og over en liten kant. Av disse er det vel Hankook og de 2 nederste som virker mest tillitvekkende i mønsteret. Dette er en juksebutikk. Du kommer aldri til betaling der. 34 minutter siden, lafterolf skrev: Ok, da stopper jo butikken helt av seg selv... Det var nå bare et eksempel, ikke så mange som har 235/85-16 i nettbutikken. Tilsvarende søk hos dekkonline.no ga dette resultatet: Edited May 23 by SveinHa


Førsteamanuensis i Samfunnsøkonomi Publisert tirsdag 16. juni 2020 - 04:31 Ved Handelshøyskolen BI er det ledig en 100% fast stilling som førsteamanuensis innen Samfunnsøkonomi ved Campus Trondheim. Stillingen innebærer undervisning og sensur innen samfunnsøkonomiske fag. I tillegg vil veiledning av studenter inngå i stillingen. Stillingen vil organisatorisk være tilknyttet campus Trondheim, og vil samtidig være tilknyttet Institutt for samfunnsøkonomi ved campus Oslo. Det forventes at søkeren minimum har doktorgrad eller tilsvarende. Kandidaten som skal tilsettes, må vise til svært gode pedagogiske evner. Erfaring med undervisning på bachelornivå vil tillegges vekt. Kandidaten må beherske norsk og engelsk både skriftlig og muntlig. Den aktuelle kandidaten forventes å bidra til at BI når sitt mål om å bli blant de beste handelshøyskolene i Europa. Dokumentert faglig formidling og publisering i internasjonale tidsskrifter vil derfor bli tillagt vekt. Det forventes at aktuell kandidat tar aktiv del i å utvikle BIs akademiske miljø både innenfor forskning og undervisning. Kvinner oppfordres til å søke.Stillingen er knyttet til BIs kollektive pensjonsavtale og lønnes etter avtale. BI vil legge vekt på om søkere har samarbeidet med privat næringsliv og/eller offentlig sektor, herunder samarbeid knyttet til FoU, forskningsformidling og forskningsbasert rådgiving. Erfaring med internasjonalt arbeid innenfor fagområdet vil også kunne bli tillagt vekt. Aktuelle søkere kan innkalles til intervju, prøveforelesning eller seminarpresentasjoner. Handelshøyskolen BI forbeholder seg retten til ikke å tilsette søkere som er vitenskapelig kvalifisert, dersom man finner at de ikke tilfredsstiller krav til pedagogiske evner, undervisningserfaring og til personlige samarbeidsevner. Ytterligere opplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til: Instituttleder Tommy Sveen, tlf. 464 10 097 eller Direktør ved BI campus Trondheim, Asgeir Opland,tlf. 932 01 655 Søknaden, CV og komplett liste over faglige arbeider sendes elektronisk. Husk at høyeste grad og annen særlig relevant utdanning skal dokumenteres. Dette gjelder også pedagogiske kvalifikasjoner. Asgeir Opland, direktør - campus Trondheim, mob: +47 932 01 655 Tommy Sveen, tlf: +47 46410097, mob: +47 46410097 trøndelag bi samfunnsvitenskap


Skrive ut dokumenter oslo – Gummigranulat mikroplast Alle studenter må betale for utskriftene sine. Prisen er lik enten du skriver ut på en eller to sider av arket. Lokal IT har oversikt over hvilke skrivere som passer best til ditt behov, og kan anbefale hvilke skrivere du kan bruke til vanlig utskrift og til for . Om utskriften er énsidig eller tosidig påvirker ikke prisen. Fargetrykk og spesialtrykk har egne . Jeg skal skrive ut en større mengde ark, og regner med det blir så mye. Hos SAS fikk jeg skrevet ut nye reisedokumenter som ble sendt meg på mail fordi jeg. Holder det ikke at du skriver ned reservasjonsnummeret for hotellet? Nå skriver du inn brukernavn (studentnummeret) og passordet du bruker på. Ein kan skrive ut dokumentet sitt og hente det på ein skrivar kor som helst på . Når en arbeidstaker leies ut til andre, har både oppdragsgiver (den som leier inn). Kamprapporten er det offisielle dokument om kampen. Velg først Pullprint, deretter dokumentet du vil skrive ut på . Oslo kommune har ikke merknader til utkastet til vedtekter, gitt nåværende utforming. Betaling gjøres via bankkort, se veiledning (pdf- dokument ). Det betyr at du kan skrive ut fra dine egen enhet. SafeQ og hentes på vanlig måte med adgangskortet . Les våre vurderinger før du bestiller reisen: SAS Lounge, Oslo. Grunnboken er et register over alle tinglyste dokumenter relatert til fast eiendom. Du kan også laste ned ferdige PDF- dokumenter : Utskriftsfunksjonen. Norsk Makulering tilbyr løsninger med sikre innsamlingsbeholdere, sikker logistikk og til slutt destruksjon av både dokumenter og elektroniske lagringsmedier. Skriv inn ditt brukernavn og passord. Vekk med papir, nå blir Oslo tingrett elektronisk. Fyll ut skjemaene under, og send dem samlet til deres lokale skattekontor. På jakt etter ny printer, kopimaskin, skanner?


IDC: Dårlige markedsutsikter for NetPC - Digi.no IDC: Dårlige markedsutsikter for NetPC Analytikere ved International Data Corp. menere at dagens NetPC-satsing fra Wintel har som hovedformål å avlede oppmerksomheten fra NC-en. 24. juli 1997 - 15:12 - Jeg tror ikke at noen vil kunne omsette mange NetPC-er. I år vil man toppen kunne selge 200.000 slike maskiner, sier Bruce Stephen, nestsjef i IDC til InfoWorld. Selv med den store ståheien i begynnelsen av lanseringen av NetPC-konseptet, vil produsentene nå prøve å redusere forventningen til antall solgte maskiner. I forrige uke gikk både HP og Compaq ut og sa at de hadde sterke reservasjoner for fremtiden til innretningene. En ting er sikkert, NetPC-en vil ikke bli den store suksessen som dataprodusentene hadde trodd og håpet på. Istedenfor å være sterk i troen og entusiastisk, er de nå motvillig til å snakke om produktene og om fremtidsutsiktene. NetPC-konseptet ble lansert i fjor av Microsoft som et alternativ til Oracles NC som i utgangspunktet forutsatte bruk av andre operativsystemer enn Windows (på programsiden er imidlertid dagens NC-er 100 prosent Windows-kompatible). NetPC-en har en påfallende likhet med 80-årenes disk-løse arbeidsstasjoner. NetPC-en skiller seg fra den nettsentrerte NC-en ved at den - i de fleste tilfellene - gir brukeren kontroll over lokal lagring og prosessering. NC-en har som kjent ingen lokale lagringsmuligheter, alt lagres på en server. Poenget med både NetPC-en og NC-en er å få ned prisen per klient hva maskin- og ikke minst supportkostnader angår.


8 Berømte Fotball-Og Basketballspillere Som Bruker Kontaktlinser-Disabilitease | William Floyd 8 Berømte Fotball-Og Basketballspillere Som Bruker Kontaktlinser Synsforstyrrelser rammer de fleste av oss. Det bør ikke komme i veien for oss å leve det beste livet, en som er tro mot hvem vi er. Selv om vi har muligheten til å bruke korrigerende briller, gjør ikke idrettsutøvere det. de vil finne korrigerende briller for å være en hindring. Å bruke briller og spille sport er en oppskrift på katastrofe. Det forstyrrer ikke bare ytelsen, men kan også føre til alvorlige skader. derfor er kontaktlinser det beste alternativet for idrettsutøvere. De kan hjelpe idrettsutøvere til å lykkes i karrieren. faktum er at bruk av kontaktlinser gir fotballspillere, rugbyspillere og basketballspillere som opplever noen form for synshemming, muligheten til å fortsette å spille og nå en milepæl etter hverandre. hvis du er en sportsentusiast eller vurderer å bruke kontaktlinser til playoffs, har du kommet til rett sted da innlegget vårt tar en nærmere titt på de mest kjente fotball-og basketballspillerne som har kontakter. Vil du vite hvilke idrettsutøvere som har kontakter? Du må lese videre. 8 Berømte Fotball-Og Basketballspillere Som Har Kontaktlinser En av de mest kjente fotballspillerne som bruker kontaktlinser er Cristiano Ronaldo. CR7 trenger ingen introduksjon. Han er den mest fulgte personlighet På Instagram og andre sosiale medieplattformer. Ronaldo er muligens den største spilleren av all tid. Han har en kult-lignende følgende. Med mange trofeer for å øke sitt ego, Har Ronaldo tilliten til å vinne et spill. Men ikke mange vet at han har kontaktlinser. De vet mest om hans fantastiske ferdigheter i feltet og hans veldedige arbeid. Etter å ha hevdet flere La Liga, Champion League og Premier League-titler, Er Ronaldo Et navn som alle vet. Han har sine kontaktlinser å takke for å vinne Ballon D ‘ Or flere ganger. Det finnes ingen bedre fotballspiller der ute. Men det er vanskelig å forestille seg om han kunne score så mange mål uten sine klarerte linser. Han trenger en skarp visjon for å holde seg på toppen. Ronaldo trenger kontaktlinser for å spille fotball. Derfor, hvis du vurderer å bruke kontaktlinser for å forbedre synligheten på feltet, bør du prøve det. Det kan bidra til å gjøre en stor forskjell. Du trenger ikke å være fotball / fotballspiller for å kjenne den levende legenden. En annen fotballspiller som bærer kontaktlinser Er David De Gea. Han har vist seg å være den beste målvakten mens han spiller I Premier League. Betraktet Som Manchester Uniteds reddende nåde, har han vært en vanlig funksjon i laget. Når Folk tenker På David De Gea, har de en tendens til å tenke på sin smidighet og atletisk natur. Til tross for å lide av alvorlig langsynthet, gir han ikke opp. Han vender seg til kontaktlinser for å hjelpe ham med å vinne kamper. David De Gea Er en fotballspiller som bærer kontaktlinser for å korrigere sin visjon og viser verden som vil bli kombinert med logikk bærer fantastisk frukt. Å ha en klar og skarp visjon er akkurat det han trenger for å fortsette å vinne og nyte sin favoritt sport i verden. Hvis Det er Noen som kan inspirere deg til å fortsette, Er Det Ingen andre Enn David De Gea. Jerome Boateng er en imponerende forsvarer som har gjort et navn av sine egne. Hans imponerende ferdigheter har hjulpet katapult ham til toppen. Når han ikke er på banen, han er å snu hoder med sin ikoniske mote tilstedeværelse. Du har kanskje lagt merke til hans varemerke briller når han ikke er på banen. Men når han er på banen, kan han bli funnet sportslige kontakter. Kontaktlinser tillater Jerome å fritt jage forsvarere og holde øye med ballen gjennom hele spillet. Etter Å ha vunnet En Vm med Tyskland, er han stjernen som aldri slutter å skinne. Jerome vet å lese spillet. Hans linser tillater ham å fortsette å gjøre det han gjør best, og det er den mest fantastiske forsvareren der ute. Det var en tid Da Mario Balotelli pleide å bruke kontaktlinser i spill. Selv om han har hatt korrigerende øyekirurgi, skylder han sin suksess til linsene sine. Han ville ikke ha gjort sitt beste uten dem. Selv Om Italia ikke kvalifiserte Seg til Vm, vil Vi fortsatt få se Ham I Qatar 2022. Du har kanskje sett hans utseende i Vm 2014 da han jublet det italienske laget. Den Tidligere Manchester City-spissen slutter aldri å forbause de fleste av oss. Hans ferdigheter på feltet er ulik alle andre. Det er vanskelig å finne noen så lidenskapelig som han. Hvis du tviler på at Du kan drepe den på banen uansett hvilken sport du spiller, bør Du se Mot Mario Balotelli for inspirasjon. Han ga aldri opp og fortsatte å levere sitt aller beste. Edgar Davids er en tidligere nederlandsk fotballspiller som hadde startet sin karriere med en perfekt visjon tilbake i 1991. Imidlertid ble han diagnostisert med drderamus i Løpet Av Sin tid Med Juventus. Han ble foreskrevet spesielle briller etter operasjonen. Edgar måtte bruke brillene til enhver tid. Dette betydde at han er en av de få fotballspillerne som har slitt briller under spillet. den nederlandske fotballspilleren mistet ikke håpet, og han viste verden at hvis du tror på deg selv, er det ingenting du ikke kan oppnå. Alle som er bekymret for å spille sport med kontaktlinser, bør tenke På Edgar for å komme på banen og gi det alt. Dwight Howard ER EN NBA-superstjerne som har vunnet årets spiller flere ganger. Han stoler også på kontaktlinser for å forbedre sin visjon som han lider av synshemming. Den eneste måten basketballspilleren kan gjøre det til toppen er ved å forbedre sin visjon. Dermed hadde han ikke annet valg enn å bruke linser. Bruk av kontaktlinser bidro til å gi ham perfekt syn på retten. Det tillot ham å drible ballen og score så mange mål som mulig. hvis det er en basketballspiller som kan presse deg til å fortsette å prøve, Er Det Dwight Howard. Hans historie vil oppmuntre deg til å streve mot dine mål. Han tok aldri en pause i karrieren og viste til laget sitt hva han har å tilby. Alle tror på ham, og han tror på seg selv. Det er ingen grunn til å stoppe din lidenskap bare fordi du har dårlig syn. Kontaktlinser kan bidra til å forbedre synet ditt og sikre at du utfører ditt beste på feltet. George Mikan var en fantastisk basketballspiller som pleide å bære kontakter. Den Amerikanske profesjonelle basketballspilleren var en stor hit tilbake på dagen. Hvis du er i basketball historie, du kanskje har hørt om ham. Ikke mange vet at han ikke hadde perfekt syn og måtte stole på kontakter for å vinne. Han kan bli funnet iført briller i mange av hans intervjuer. kjent Som Mr. Basketball, avslører kallenavnet Hva Et stort navn George Mikan var. Han spilte for Minneapolis Lakers I NBL, Chicago American Gears I National Basketball League, National Basketball Association og Basketball Association Of America. hans utholdenhet og ønske om å triumfere er det som har tillatt hans navn å forbli. Når folk snakker om å streve for suksess, Er George Mikan nevnt. Alle vet hvor stort navnet hans var tilbake i dag. Hans opptreden på banen var bare fenomenal. Du kan sjekke ut hans gamle kamper på nettet for å få en ide om hvor fantastisk han var. Endelig Er Kurt Rambis En Amerikansk profesjonell basketballspiller som også hadde kontakter for å holde øynene på spillet. Den tidligere gresk-Amerikanske basketballspilleren viste sin verdi for verden ved å spille som om han var i brann. Han har selv trent som senior basketball rådgiver For Los Angeles Lakers. Etter å ha vunnet 4 NBA-mesterskap, er hans dyktighet uovertruffen. Du kunne ikke sammenligne ham med noen annen spiller selv om du provde. Hvis Du søker etter en basketballspiller som klarte å vinne på banen til tross for at du lider av synshemming av noe slag, Er Kurt Rambis en perfekt inspirasjon. Han ga aldri opp og herjet på banen. Du bør se hans tidligere kamper for å lære mer om hans strategi. Det kan hjelpe deg med din strategi. Det er alltid best å lære av de beste. Du kan overvåke hans trekk og hvordan han driblet ballen for å vinne. Kurt Rambis kan lære oss alle et trekk. Han er selve symbolet på ekstraordinære. når du er ferdig med å lese vårt innlegg, vil du vite de 8 beste idrettsutøvere som bruker kontaktlinser. Hver idrettsutøver har en stasjon som presser dem til å perfeksjonere. Du kan søke inspirasjon fra alle åtte idrettsutøvere for å ta konkurranseevnen din til neste nivå. Hvis du føler deg inspirert, bør du dele innlegget vårt med venner. Norsk Club Penguin Wiki Hva Er Outsourcing Virksomhet ?


everything has been figured out, except how to live | Photographs and Imaginary Pixies Sidan torsdag har eg: → 16.02.11 · 13:14 foto: linka til opphav sitat: Jean-Paul Sartre Eg trur kanskje eg har midtlivskrise. eg er så redd for at eg skal gå glipp av noko, at livet skal fyke meg husforbi og så plutseleg står eg der. førti år gammal med rynker og groande sølvhår og utan nokon som helst aning om kva eg har gjort ut av livet mitt. for vi får berre eit. livet er ingen eksamen du kan levere blankt på, for å ta den opp igjen om nokon månedar. livet er dette, desse orda eg skriv og snakker, timane eg søv og timane eg er vaken. alle stundene utan nokon tankar der auga mine følger med på sekundvisaren. skjer det noko no? det er det einaste eg greier å tenke på om dagen. alle dei forskjellige tinga eg vil gjere i livet, eg vil skrive, fotografere, skape. då eg var seksten og flytta på hybel tenkte eg at skumlare enn dette blir det faen meg ikkje. men å vere atten år med midtlivskrise er skumlare enn noko anna. 7 responses to “everything has been figured out, except how to live” 16.02.11 at 15:15 Bra skrevet =) Livet har dessverre ikke noe fasit,og det er vel vi selv som må finne ut av hvordan leve det på den “beste måten”. Da så, men det er kjempe mye godt i vegetar mat=) 16.02.11 at 15:17 Huff, nå tror jeg nesten at den midtlivskrisa di rubbed off on me! Skumle tanker, nei nå må man få fingern uttå røva å få gjort noe med det man vil, så man kommer dit man vil komme før man er gammal og grå tror jeg. Nesten litt i tankespill med Gussan sitt siste innlegg, ja at vi må gjøre det beste utav det, its all we can do, if not we’ll end up miserable in the end... 16.02.11 at 22:26 Jeg hadde det selv for et år siden, faktisk! Litt av et sjokk som 18-åring. Men ja, heldigvis forsvinner den følelsen etterhvert 🙂 I mellomtiden må du bare vente og prøve å slappe av og tenke at du har sååå mye tid igjen! 🙂 16.02.11 at 23:29 Eg er i akkurat samme krisa! 21.02.11 at 21:24 hehe, bra at eg ikkje er aleine ninnimin! 19.02.11 at 13:48 veldig vakkert og veldig sant. 23.02.11 at 17:00 Jeg tenker sånn med jevne mellomrom [altså; jeg har hatt en slik type “midtlivskris” de siste 10 årene], men jeg tror kanskje det er litt lurt også (selv om det er kjempeskummelt), det gjør at en har et bevisst forhold til hva en velger å bruke livet på, i stedet for å plutselig sitte en plass å være 80 og tenke “hvorfor spurte jeg aldri meg selv hva jeg faktisk hadde lyst til å gjøre med livet mitt?”


Foreldrerett – og barns religionsfrihet Barn er, som kjent, født uten livssynstilhørighet. De fortjener å være i stand til å kunne foreta et selvstendig livssynsvalg når tiden er moden. Hvis man unnlater å overføre sin kristne tro, er det et svik mot barna, sier leder av Acta, Espen Andreas Hasle til Vårt Land (21. januar) Kan det være motsatt? Foreldre har i følge foreldreretten en rett til å påvirke sine barn livssynsmessig. Rett, men ikke plikt. Det er også tillatt å utvise respekt for barns autonomi vedrørende livssynsvalg ved ikke å påvirke aktivt. At også flere religiøse foreldre ser ut til å være tilbakeholdne med å påvirke barna på livssynsområdet, blir presentert som noe negativt i reportasjen. Mange av oss ser snarere det som et uttrykk for økt respekt for barns integritet og selvstendighet og er glade for denne utviklingen. Vi kan nok likevel være enige om at en slik tilbakeholdenhet er krevende for oss voksne som har funnet vår hylle her i verden. Verdier. Det som absolutt er viktig at vi foreldre gjør overfor våre barn, er å påvirke dem verdimessig. Vi bør lære dem om riktig og galt, om gjensidighet, medmenneskelighet, ærlighet, om solidaritet osv. Samtidig er det mulig å overlate til dem selv i moden alder, å finne ut av hvilken religion eller gud som er eller blir sannheten for dem. Kanskje de til og med finner ut at tilhørighet til en spesifikk religion ikke er en forutsetning for å være et godt menneske eller ha et meningsfullt liv? I strid? Barnekonvensjonens artikkel 14 lyder: «Barnet har rett til tanke-, samvittighets- og religionsfrihet. Staten skal respektere foreldrenes retter og plikter til å opplyse barnet som sine rettigheter i slike spørsmål.» Mange vil kanskje mene at denne artikkelen kan tolkes å stå i motstrid til foreldreretten. Det er uansett en tanke verdt hvorvidt man gir et barn full religionsfrihet dersom man fra tidlig alder av innprenter og insisterer på én sannhet på dette følsomme området. Barn er, som kjent, født uten livssynstilhørighet. De fortjener å være i stand til å kunne foreta et selvstendig livssynsvalg når tiden er moden. Det har med respekt for barna – og respekt for reell religionsfrihet å gjøre. FØRST PUBLISERT I VÅRT LAND 23. JANUAR 2014 Et barn blir født inn i en hindu-familie. Det blir adoptert inn i en kristen familie. Det må ta oppgjør med hva det blir opplært i. Hva som er dets medfødte tilhørighet er både uklart og irrelevant. Å bli adoptert er ikke en naturlig tilstand. Det er en krisetilstand eller nødløsning som ofte ødelegger barnets tilknytning til sin kultur. På gruppenivå finner man igjen problematikken gjennom at disse barna i tenåra er overrepresenterte i barnevernet. Barnevernets statistikk er fryktelig. Faktisk går det dårligere på gruppenivå for barn som vokser opp som adopterte enn det gjør for barn som vokser opp i biologiske familier som barnevernet tar barn utav (søskenundersøkelser mm). Konklusjon: Fordi man tok disse barna ut av sin naturlige tilhørighet, så får mange av dem alvorlige skader for livet. Det kan altså bevises at medfødt tilhørighet generelt absolutt er relevant. Men dette kjenner ikke folk til i en kultur som romantiserer adopsjon. Det er svært viktig at barn får komme inn i familie hos slekt (eller i det minste: "like" mennesker) om det skjer foreldrene noe. Å plassere barn på andre siden av kloden er en svært unaturlig løsning. På den annen side sett: Det vil være umulig for de som adpterte et barn å fult ut gi barnet opplæring i foreldrenes tro og kultur. Dette handler om overføring på et dypere plan enn ren opplæring. Å ha teoretiske holdninger til det som er dype instinkter hos mennesker, vil nødvendigvis innebære grove overforenklinger. Man ER det man overfører. Skal disse være foreldre for barnet, så overfører de derfor EGNE verdier og forestillinger til barnet gjennom å være seg selv og la barnet dele deres liv. En meningsløs diskusjon. Det fremtilles som om det er en naturlov at man blir født med en religiøs tilhørighet og den er lik foreldrenes. Det skal da innebære at foreldren skal ha lov til ...... hva? Det er det eneste viktige, resten er verbal mastrubasjon. Fullt trykk med religiøs, eller livssynsrelatert indoktrinering. Det er perverst å kalle naturlig liv for indoktrinering. Faktisk handler det om graderinger av det å hate å være menneske. Det er inhumanisme. Det er som kommunismen som har "fine" tanker i teorien og hater virkligheten i menneskets psykologi slik at de trer ned over hodet på voksne mennesker sine "fine" livsløgner. Sjekk hvordan overføringen mellom generasjonene har foregått opp gjennom hele historien (empiri), og sjekk dette mot forestillingene inne i hodet. Det er da man kan oppdage ideologien. Begrepet "indoktrinering" om naturlig liv vitner om ideologien du har inne i hodet ditt. Virkligheten er utenfor. Ideologi har drept millioner. Kanskje på tide å oppdage problemet, og la oppryddingen starte med egne mentale konstruksjoner. Det skal da innebære at foreldren skal ha lov til ...... hva? Det barn og voksne på gruppenivå helt klart tåler. Nå strider jo ideologien i vårt samfunn, om det ekstremt sarte barn, med virkligheten om hva barn tåler. Barn vokser opp i alle slags sammenhanger og blir sunne voksne. Men miljødeterminismen angriper virkligheten og lar genene som gjør oss til mennesker være uviktige. Nå strider jo ideologien i vårt samfunn, om det ekstremt sarte barn, med virkligheten om hva barn tåler Forerekker å behandle barn med respekt, uansett hva de måtte tåle. Du får kalle det ideologi dersom du ønsker. Våre barn ble født inn i vår familie, tilhørighet til min ikke tro, konas tro eller våre politiske meninger er kun at de må forholde seg til oss som omsorgspersoner. Vi har ingen rett til å bestemme hva de skal tro på. Slik som de må forholde seg til oss som voksne, så må vi forholde oss til dem som våre barn med sin egen personlighet, interesser, og tanker om hvem de skal være. Forerekker å behandle barn med respekt, uansett hva de måtte tåle. Det er fort gjort, med all demonisering av familien, å glemme at foreldre elsker sine barn. Nå er det helt klart mulig å indoktrinere et barn. Det er også mulig å stimulere det for lite. Dette tegnet jeg opp som mulige og teorietiske ytterpunkt, i tre punkter. Jeg sier ikke at all religiøs aktivitet er per definisjon er ren inndoktrinering. Trodde dette kom relativt klart frem, men men. Dine innvendinger virker i så måte overflødige her. Fra mitt ståsted vil jeg oppfordre foreldre til å lære barna det som er sant, så langt det lar seg gjøre. Det virker mest ryddig, gitt at barn er lett påvirkelige.


Skrevet 13. juni 2022 av Kjell Ove Kubenprisen er en naturlig del av Kubens arbeid for å styrke elevenes holdninger og verdier. Vi skal utdanne morgendagens beste fagarbeidere og de beste studentene. I dette arbeidet har vi utviklet Kubens elevstandarder som vi bruker til refleksjon og veiledning. De elevene som leder an i dette arbeidet er flotte veiviserne for andre elever. Dette er forbildene som bidrar til fellesskapet, som er gode ambassadører for skolen vår og som viser vei for medelever. Derfor har vi valgt å ha fire ulike priser som reflekterer mangfoldet ved skolen vår. Hele 38 ulike elever var nominerte av medelever og lærere. På takterrassen delte vi ut pris til fire av disse til stor jubel fra flere hundre medelever! Vinnere av Kubenprisen 2022 Vinner av Kubens brobygger 2022: Madiha-Rani Mohammad, 3DEB Madiha har vist vei for jenter i tekniske utdanninger på Kuben. Hun har tatt en sentral rolle i Kubens jentegruppe og er en ledertype som naturlig tar initiativ for tiltak og ansvar for gjennomføringen. Hun er en person som medelever kontakter for støtte og veiledning. Madiha møter alle med lyttende raushet og målbærer medelevers innspill til lærere og ledere. Hun har representert Kuben i seminarer og på TV. Hun er en ledestjerne for medelever og jenter som ønsker å velge utradisjonell utdanning. Vinner av Kubens entreprenør 2022: Abdullah Iqbal, 2BIA Abdullah har stått frem som et av de største talentene Kuben har hatt innen bilskade, lakk og karosseri. Han ble tilbudt plassen som Oslos representant under NM for yrkesfagelever, og tok imot utfordringen. Han la ned masse arbeid og øvelse på og etter skoletid i forkant av konkurransen. Under NM i Kristiansand leverte Abdullah høy kvalitet med et arbeid på en skjerm som hvilken som helst bedrift kunne tatt full, faglært pris for. Han er en pliktoppfyllende, ryddig og nøyaktig fagarbeider og flott representant for Kuben. Vinner av Kubens rakett 2022: Chioma Chinenye Ukwuoma, 2HEB Chioma har gått to år på Kuben og brukte første året til å finne ut av faget, fagbegreper og det praktiske. Hun slet med motivasjon og retning på yrkesvalget sitt. I det andre året ble hun valgt til klassens tillitsvalgte. Chiomas sosiale evner kom til sin rett. Hun opplevde den første tiden i praksis krevende, men fant så sin avdeling og dermed falt arbeidet, rapporter og refleksjonsnotater på plass. På sitt aller første intervju for læreplass, siterte Chioma fra helsepersonelloven – og sikret seg dermed læreplass fra imponerte arbeidsgivere. Vinner av Kubens fagpris 2022: Favour Chinaka Chiebuka Okeke, 3STB Favour har siden første dag på Kuben vært en positiv bidragsyter til læringsmiljøet og elevfellesskapet. En av hans sterke sider er måten han byr på seg selv, om det er i rollespill med Montesquieu komplett med fransk aksent, eller med solosang av Jahn Teigens «Glasnost» for hele klassen. Hans uredde og utprøvende stil er smittende og lager et mestringsmiljø for alle. Ved siden av Favours egne utmerkede faglige resultater er hans bidrag til medelevers læring synlig gjennom faglig støtte, vennskap og bistand til lærer. Kuben videregående skole, Kuben yrkesarena, Kubenprisen Kuben videregående skole, Kuben yrkesarena, Kubenprisen, Yrkes- og studiekompetanse, Yrkesfag Categories: Kuben videregående skole, Kuben yrkesarena, Kubenprisen\t| Legg igjen en kommentar


Studier > Emner > Samfunnsvitenskap > Sosiologi og samfunnsgeografi > SOSGEO1120 Emnet gir en innføring i kvantitative metoder for samfunnsvitenskapelig analyse. Kurset skal gi praktiske ferdigheter med å analysere kvantitative data og å formidle analyseresultater på en systematisk og korrekt måte. Emnet gir et solid grunnlag for å lese og kritisk vurdere statistiske analyser. Emnet vektlegger grunnleggende statistiske metoder for samfunnsvitenskap, herunder prinsipper for datainnsamling, grafikk og deskriptive teknikker, grunnleggende sannsynlighetsregning, og lineær regresjonsanalyse. Emnet vektlegger også grunnleggende ferdigheter i programmering med statistikksoftware. Kvantitative metoder er viktige for å kunne gjennomføre egne undersøkelser, men også for å lese forskningslitteratur og annen statistikk. Mange jobber i både privat og offentlig sektor vil innebære at man må ta stilling til kvantitativ dokumentasjon. En del arbeidsgivere vil også være bestillere av slik forskning og utredninger, i tillegg til at mange ønsker å gjennomføre undersøkelser selv. Dette emnet gir slike grunnleggende ferdigheter. Emnet skal gi tilstrekkelig praktiske ferdigheter til å kunne gjennomføre empiriske analyser av et datasett selv, tilstrekkelig til å skrive f.eks. en rapport eller en empirisk bacheloroppgave. Ha grunnleggende forståelse av statistisk usikkerhet og generalisering Kjenne til og forstå grunnleggende typer forskningsdesign, og datainnsamlingsmetoder, herunder skille mellom deskriptive og kausale design. Kunne lage, presentere og tolke deskriptiv statistikk, herunder lage grafikk og tabeller i publiserbar kvalitet Kunne anvende, presentere og tolke grunnleggende lineær regresjonsanalyse Kunne anvende, presentere og tolke grunnleggende statistiske teknikker for usikkerhet og generalisering (dvs. statistiske tester og konfidensintervall) Bruke statistikksoftware til grunnleggende databearbeiding og analyse, herunder grafisk fremstillinger og statistiske analyser Beherske enkel datahåndtering med statistikksoftware Kunne sette opp og bruke en hensiktsmessig mappestruktur på datamaskin for et analyseprosjekt slik at analysene er reproduserbare Forhåndsinnspilte videoer, korte forelesninger, og seminarer. Undervisningen baser seg på at studentene har egen datamaskin der de kan installere statistikksoftware eller har tilgang til en slik datamaskin. Oppmøte på seminar (minst 9 av 12 ganger). For å få godkjent obligatorisk aktivitet, må du løse skriftlige oppgaver i forkant av og underveis i seminarene. Kun oppmøte teller ikke som godkjent deltakelse (nærmere instruksjon gis på seminarene). Obligatoriske aktivitet er gyldig i 5 semester, inkludert det semesteret du tar emnet (består du eksempelvis obligatorisk aktivitet våren 2021, er den gyldig t.o.m. våren 2023). Forelesninger og innspilte videoer tar ikke sikte på å dekke alt pensum, men har som siktemål å hjelpe til å forstå sentrale deler av pensum gjennom diskusjon oppgaveløsning ved tavleregning. Til hver uke er det angitt pensumtekst, innspilte videoer og oppgaver som skal jobbes med. All undervisning baserer seg på at studentene stiller forberedt. Ordinært er eksamen en 4 timers skoleeksamen, men våren 2021 avvikles eksamen som en: Dersom du har bestått obligatorisk aktivitet i SOS1120 tidligere (senest våren 2019) vil du kunne ta eksamen i SOSGEO1120 uten å bestå obligatorisk aktivitet på nytt. Bestått obligatorisk aktivitet i SOS1120 er gyldig i 5 semestre, inkludert det semesteret du tar emnet (bestod du eksempelvis obligatorisk aktivitet i SOS1120 våren 2018, er den gyldig t.o.m. våren 2020). Eksamen vil kunne inneholde tester av alle læringsmål angitt på emnesiden, inkludert bruk av statistikksoftware. Informasjon om bruk av Scantron på skoleeksamen.


Juniorsymfonikerne – Wikipedia Juniorsymfonikerne etter konsert i Marmorsalen Hannah Howard (f.o.m. 2018) Juniorsymfonikerne er et frittstående ungdomssymfoniorkester for ungdom fra Oslo og nabokommunene. Medlemmene er mellom 14 og 30 år. Orkesteret er medlem av UNOF og NASOL, og samarbeider med OMK (Oslo musikk- og kulturskole). Juniorsymfonikerne er et symfoniorkester. For Juniorsymfonikerne betyr det i praksis en besetning med fiolin, bratsj, cello, kontrabass, fløyte, obo, klarinett, fagott, valthorn, trompet, trombone, tuba og slagverk. Orkesteret ble stiftet med deltagere fra skoleorkestere i Oslo og Akershus i forbindelse med åpningen av Konserthuset i Oslo. Orkesteret fortsatte etter åpingskonserten og øvet i mage år i Aulaen på Linderud Videregående skole i Oslo, og senere på Majorstua skole. Nå øver orkesteret på Fagerborg skole. Orkesterets dirigent var i mange år Asbjørn Lilleslåtten. Andre som har dirigert orkesteret er Erik Fossum Svendsen, Ludvig Claeson, Niklas Djurle, og Andreas Patrik Hansson. Siden 2018 dirigeres orkesteret av Hannah Howard.. 2 Større oppdrag i nyere tid 1977-1986[rediger | rediger kilde] Juniorsymfonikerne sin stiftelse henger sammen med historien til Oslo Konserthus. En uke etter åpningen i mars 1977 spilte 90 unge musikere sammen i den flotte konsertsalen. Det var så vellykket at mange ville fortsette. I 1979 ble Juniorsymfonikerne stiftet. En av de unge musikantenes far, Vidar Vestreng, var instrumentell i dannelse av orkesteret. Orkesteret har full symfoniorkesterbesetning, med strykere, blåsere og slagverk. Orkesteret har behov for et jevnt tilsig av dyktige unge musikere på fiolin, bratsj, cello, bass, fløyte, obo, fagott, klarinett, horn, trompet, trombone og slagverk. Vi vil helst ha rundt 50 medlemmer. Blant de mange hundre som har spilt i Juniorsymfonikerne er det mange som har blitt profesjonelle musikere, musikkpedagoger eller glade voksne amatørmusikere etter tenårene i Juniorsymfonikerne. Flere spiller i Juniorsymfonikerne samtidig som de går på musikklinjer på videregående skoler eller mens de studerer på Norges musikkhøgskole. Juniorsymfonikerne ble formelt stiftet i 1979, men startet faktisk to år tidligere. Oslo Konserthus ble høytidelig åpnet den 22. mars 1977, og 28. mars fulgte nok en åpningskonsert: 90 unge musikere spilte sammen i byens nye storstue. Dirigent var filharmonikeren Asbjørn Lilleslåtten, og repertoaret var Johan Svendsens lille Polonese i D-dur, samt Polkaen fra ”Den Solgte Brud” av Friedrich Smetana. Orkesteret var sammensatt av ungdommer fra skoleorkestrene i Oslo. Asbjørn Lilleslåtten forteller i ”Norsk Musikerblad” nr. 4, april 1977 at han valgte musikk av Johan Svendsen fordi Svendsen var fra Vika. Lilleslåtten blir spurt om han tror det er mulig å etablere et varig orkester, noe han er optimistisk til: ”Kan man bare finne frem til mennesker som ville stille seg villig til å gå i gang med slikt arbeide, finnes det nok av flinke elever som vil være med.” Og slik ble det, Juniorsymfonikerne var i gang, og Asbjørn Lilleslåtten var dirigent frem til 1992. Juniorsymfonikerne har i disse 30 årene spilt konserter i inn- og utland, hatt faste oppdrag og reist mye. Mange musikere i Norge har en bakgrunn i Juniorsymfonikerne, og orkesteret må sies å ha klart det formålsparagrafen fastsetter: Å fremme musikkinteresse blant ungdom samt å utvikle et godt musikalsk miljø blant medlemmene. I tillegg har det vært et fint sosialt miljø med gode vennskap og viktige nettverk. Orkesteret ble startet som et strykeorkester, og i perioder har blåserekken vært tynn, men stort sett har Juniorsymfonikerne hatt symfonisk besetning. I de første årene samarbeidet orkesteret med musikklinjen på Manglerud videregående skole. Orkesteret hadde en fast konsert på Linderud gård hver høst, og spilte på årsavslutningen på Linderud videregående skole, der også orkesteret hadde øvelsene. Juniorsymfonikerne samarbeidet med Røde Kors om konserter i Logen med veldedige formål og arrangerte sammen med Frogner kammerkor adventskonserter i Frogner kirke. 1987[rediger | rediger kilde] Siden 1987 har Juniorsymfonikerne spilt på Human-Etisk Forbunds store ungdomsfest (borgerlig konfirmasjon) i Rådhuset på våren. Det er et høytidelig arrangement – musikerne treffer et bredt publikum på mange tusen mennesker, og oppdraget har gitt gode inntekter. Gjennom årene har det vært flere konsertturneer med spennende oppdrag. På tur til Troms i 1987 deltok orkesteret på musikkfestivalen i Harstad og hadde konsert i Trondenes kirke foruten konserter i Tromsø. To ganger har orkesteret vært på tur til Gotland, der vi også har gjennomført en rekke konserter med svært gode aviskritikker. 1989-1991[rediger | rediger kilde] I 1989 var det tur til Kanariøyene, på Røde Kors sitt sted «Casas Heddy». Der ble det avholdt flere vellykkede konserter, blant annet i den navngjetne grotten. Høsten 1991 var det tur til Latvia, en spennende og fremmedartet opplevelse. Turen ble arrangert i samarbeid med Yelgava kammerorkester. En viktig begivenhet for oss høsten 1991 var konserten i Logen med Eva Knardal, Roar Engelberg og Henrik Myreng som solister. 1995-1999[rediger | rediger kilde] Orkesterets 15-årsjubileum ble feiret med stor konsert i Universitetets aula med Aage Kvalbein som solist. I 1995 var orkesteret på høsttur til Lofoten og hadde flere konserter med lokale musikkskoler. I 1996 gikk turen til Tallinn i Estland og samarbeid med Nömme musikkskole. Ungdommene deltok også på mange kulturarrangementer. I 1998 pleiet vi kontakt med ungdomsorkesteret «Giovane Dissonanza» i Torino. De var her i april, og orkestrene spilte sammen på konsert. Hele 70 musikere i samme orkester! Juniorsymfonikerne var på gjenvisitt i Torino i høstferien. Høsten 1999 dro vi på tur til Rotterdam, og møtte ungdomsorkesteret RSO. 2000-2004[rediger | rediger kilde] Våren 2000 fikk vi besøk av det italienske ungdomsorkesteret Orchestra Valdelsa i Toscana. Sammen spilte vi verket «Moods» av den unge norske komponisten Tormod Tvete Vik. Det var en fin konsert på Sjøfartsmuseet på Bygdøy. Sommeren 2000 fikk vi gjenvisitt fra RSO/Rotterdam. I høstferien 2000 besøkte orkesteret det tyske ungdomsorkesteret ”Jugend Sinfonie Orchester Göttingen” i den tyske universitetsbyen Göttingen for første gang. Ved siden av konserter i Göttingen, ble det bl.a. konsert på verdensutstillingen ”Expo 2000” i Hannover. En kjempefin opplevelse! I pinsen 2001 fikk vi gjenbesøk av Göttingen-orkesteret. Det var konsert i Munchmuseet og CD-innspilling og konsert i aulaen i Oslo kommunale musikkskole. For ikke å glemme Limbo-dansen etterpå! I høstferien 2001 ble det reise til Toscana i Italia med finansiell støtte fra ”Ung i Europa”-programmet. Det var en spennende uke i nydelige Toscana med et godt samarbeid med musikkskolen ”Associazione Polis” i Certaldo og konserter i San Miniato, Firenze og Certaldo. Høsten 2002 reiste vi til musikkonservatoriet i Falun, Sverige, med besøk i Stockholm og Uppsala. Vi spilte en konsert sammen med konservatoriets orkester! Etter turen var det jubileumskonsert i Universitetets aula med Handelsstandens Sangforening som ble 155 år. Høstferien 2003 ble et gjensyn med Göttingen og orkesteret der, og orkesteret kom på gjenvisitt i pinsen 2004 med konsert i Munchmuseet. Høsten 2004 feiret orkesteret 25-(27-)årsjubileum med CD-innspilling, og jubileumskonsert i Paulus kirke. 2005-2007[rediger | rediger kilde] Høsten 2005 var det igjen tur til Gøttingen, og i 2006 sto Nederland for tur. Vinteren 2007 gikk turen til Nordiska folkehøgskolan i Kungelv og høsten 2007 reiste orkesteret til Falun. Orkesteret deltok ved orkesterfestivalen i Sandnes i juni 2008. I høstferien var det tur til Scarborough i England der orkesteret holdt flere konserter, og besøkte bla. katedralen i York og jernbanestasjonen fra Harry Potter-filmene. I oktober fikk JS besøk av «Groot Symfonie Orkest, Apeldoorn» fra Nederland, og det ble holdt en flott felles konsert i Ridehuset på Akershus festning. I 2014 var orkesteret på tur til Sheringham i England. Her spilte det konsert sammen med lokale musikere. I påsken 2016 var orkesteret på The Gathering i Vikingskipet på Hamar og spilte åpningsshowet sammen med Alunageorge, Lemaitre og DJ Broiler. I mai holdt det konsert på Chat Noir med Aida Frantzen som solist. Våren 2016 overtok Andreas Patrik Hansson som orkesterets faste dirigent. 2017 ble åpnet med konsert på Sentralen med Oda Holt Günther som solist på fiolin. I vinterferien reiste orkesteret til Budapest for å lære sigøynermusikk, og spille konsert sammen med orkesteret Stringendo. Vårkonserten var Dvoraks 8. symfoni på eksamenskonsert for dirigenten i Lindemansalen på Musikkhøyskolen, og Juniorsymfonikerne var tilbake med spilling på Humanistisk konfirmasjon i Rådhuset, etter et opphold siden 2012 for denne spillingen. Juniorsymfonikerne hadde sin første nyttårs konsert den 14. januar på Cosmopolite i Oslo sammen med KG Singers. I april var det konsert på sentralen med Ungdomsensemblet og et spansk orkester. Hannah Howard overtok som orkesterets faste dirigent. Større oppdrag i nyere tid[rediger | rediger kilde] Juniorsymfonikerne framførte spillmusikk på The Gathering 2016 sin åpning. De spiller årlig på Humanistisk konfirmasjon i Rådhuset i Oslo. ^ «Dirigent – Juniorsymfonikerne». juniorsymfonikerne.no. Besøkt 24. november 2017. ^ «Historie – Juniorsymfonikerne». juniorsymfonikerne.no. Besøkt 24. november 2017. ^ «Er du klar for tidenes åpningsshow?». The Gathering 2016. Besøkt 24. november 2017. Hentet fra «https://no.wikipedia.org/w/index.php?title=Juniorsymfonikerne&oldid=22039913» Denne siden ble sist redigert 22. nov. 2021 kl. 09:54.


Dette er filmene du må se når Film fra sør går av stabelen denne uken | Subjekt «Jesus» ser ut til å bli en både vakker og sår utforskning av religion og utenforskap. En av filmene vi gleder oss mest til under årets festival. (Foto: Presse.) Fem filmer fra sør Dette er filmene du må se når Film fra sør går av stabelen denne uken Den 29. utgaven byr på et rikt program. Vi har dypdykket i programmet for å løfte opp de aller mest tungtveiende for deg. Film og tvNyhet05.11.2019 Saken er Den 29. utgaven av Film fra sør går av stabelen 7. til 17. november. Denne uken braker det løs for Film fra sør. I snart 30 år har Oslofestivalen bidratt til å fremme ikke-vestlig film, da hovedsakelig fra Asia, Latin-Amerika og Midt-Østen. I år gjestes festivalen av selveste Park Chan-Wook, som også skal innlede til flere av sine egne filmer som vises i et regissørportrett. Det sier seg selv at Parks tilstedeværelse er en begivenhet, og en gylden sjanse til å bli bedre kjent med mesterregissørens mangfoldige filmografi utover de åpenbare klassikerne «Oldboy» og «Kammerpiken». Det mest spennende med Film fra sør er fortsatt alle de nye filmene, som vi ellers hadde hatt vanskeligheter med finne frem til på egenhånd. Subjekt veileder deg gjennom programmet ved trekke frem programmets perler. «Parasite», som handler om en arbeidsledig familiefar og hans kone og to voksen barn, vant den gjeve gullpalmen i Cannes. Film fra sør viser filmen alt nå, flere måneder før den ordinære kinopremieren i slutten av januar. (Foto: Presse.) Gullpalmevinner åpner festivalen Bong Joon-ho har lenge vært en lovende regissør, med titler som «Snowpiercer» (2013) og «Okja» (2017), men det var først da han tidligere i år vant Gullpalmen i Cannes for «Parasite» (2019) at vi virkelig åpnet øynene for ham. «Parasite» ble av flere kalt Cannes-festivalens nye høydepunkt, så håpet om at vi har fått en ny mesterregissør fra Sør-Korea står sterkt. Det er Arthaus som har kjøpt inn filmen, og de gir «Parasite» en ordinær kinopremiere på nyåret. Det er derfor en stor glede at Film fra sør allerede nå skal vise filmen 7. november – på åpningskvelden, altså. Jesus anno 2018 Cinemateket viser den japanske debutfilmen «Jesus» (2018) 15. november. Filmen er fremstilt som en enkel, nær og humoristisk skildring av hva som ville skjedd om Jesus viste seg i dag. Regissør Hiroshi Okuyama vant gjev pris på filmfestivalen i San Sebastian i 2018. Vi tror dette kan både bli et av de underligste, men også et av de mest interessante tilskuddene i årets Film fra sør. «Godt nyttår, Chile» av Dominga Sotomayor Castillo tar oss tilbake til 1990, like etter diktaturets fall. Også nå er Chile i en brytningstid, som trolig vil gi en ekstra dimensjon til filmopplevelsen. (Foto: Presse.) Første sommeren etter diktaturets fall Chile er daglig i nyhetsbildet. Musikerstjernen Mon Laferte valgte å avlyse konserten sin på Oslo World forrige uke, til fordel for å være i hjemlandet sitt som er i ferd med å rakne i politiske opptøyer. «Godt nyttår, Chile» (2018) tar oss tilbake til 1990, en mer optimistisk tid for det søramerikanske landet. Augusto Pinochets tid er over og drømmen om frihet står sentralt. Også for 16 år gamle Sofía, som observerer sin far bygge et nytt liv ute i skogen. Dominga Sotomayor Castillo har fått mye oppmerksomhet for den siste filmen sin, en poetisk og relevant skildring av en tapt tid. Jayro Bustamante har regissert en mye omtalt triologi. Film fra sør viser alle filmene, inkludert en regissørsamtale på Cinemateket 15. november. (Foto: Presse). Jayro Bustamantes triologi Jayro Bustamante fra Guatemala gjester festivalen med sin mye omtalte triologi. Særlig spennende blir det å se «The Weeping Woman» (2019), Bustamantes nyeste film. Den fungerer som en finale i triologien bestående av «Ixcanul» (2015) og «Tremors» (2019). De to foregående filmene har vært godt mottatte sosialdramaer fra Guatemala. «The Weeping Woman» tar utgangspunkt i legenden om La Llorona, en spøkelseshistorie av det mørke slaget. Film to i triologien, «Tremors», vises på Cinemateket 15. november, etter en regissørsamtale over skype. «Talking About Trees» er en dokumentarfilm om fire menn som dedikerer livene sine til filmkunsten. Denne filmen kan være en inngang til sudansk film, en filmindustri få har forhold til. (Foto: Presse) Fire ildsjeler kjemper for sudansk film Sudanske Suhaib Gasmelbari har regissert dokumentarfilmen «Talking About Trees» (2019), som vises som en del årets Sudan-fokus under festivalen. Filmen følger fire eldre filmskapere som ønsker et større fokus rundt lokal film i et land med begrenset ytringsfrihet. Denne filmen er blant dem som ble særlig fremhevet under programslippet på Vega scene. Filmen er både en refleksjon rundt film, men også rundt kunsten og friheten utrykkene ofte krever. «Talking About Trees» blir en av våre prioriteter under festivalen. Film fra sør viser et titalls filmer, både nye og gamle, fordelt på seks kinoer rundt om i Oslo. Med et mangfoldig program, spennende gjester og arrangementer må man kunne si at festivalen bidrar til å gjøre Oslo til en mer fargerik by. Festivalen åpner med «Parasite» 7. november og avslutter 17.


Vanskelig forbud på diskotek – NRK Norge – Oversikt over nyheter fra ulike deler av landet Vanskelig forbud på diskotek Røykeforbudet blir vanskeligst å håndheve på diskoteker, barer og «brune steder» hvor gjestene beveger seg omkring med sigaretten i hånden, mener Arbeidstilsynet. Publisert 19.04.2004, kl. 17.15 Helseminister Dagfinn Høybråten (KrF) er likevel overbevist om at røykeforbudet vil fungere bra og bidra til at flere slutter å røyke. – Mange mener 1. juni er et godt tidspunkt for å slutte å røyke. Det er en positiv effekt, selv om loven først og fremst skal beskytte de restaurantansatte mot passiv røyking, sier han. I California har erfaringene med røykeforbud på utesteder bare vært positive, ifølge Dian Kiser som har vært ansvarlig for gjennomføringen av loven. Både hun og helseministeren deltok på en konferanse om røykeloven i regi av Sosial- og helsedirektoratet mandag. På utesteder hvor folk beveger seg omkring vil kontrollen med den nye røykeloven bli sterkest, ikke på typiske spisesteder. Ingen røykere vil bli bøtelagt, men utestedene kan få bot og i verste fall måtte stenge hvis de ikke gjør nok for å håndheve røykeforbundet fra 1. juni. – Utelivsbransjen har gode forutsetninger for å håndheve røykeforbudet, men ledelsen og de ansatte må snakke sammen slik at alle har lik praksis. Dette vil nok være en vanskelig oppgave på de brune stedene, sa Frode Vatne fra Arbeidstilsynet på en konferanse om røykeloven i regi av Sosial- og helsedirektoratet i dag. Helseminister Dagfinn Høybråten gleder seg over spørreundersøkelser som viser at flere slutter opp om røykeforbudet. – Over 70 prosent synes røykeloven er ok. Loven er i ferd med å bli populær allerede seks uker før den trer i kraft, sier han. Helseministeren har ingen planer om å innskrenke røykernes frihet enda mer. – Røykeloven gjelder innendørs. På uterestauranter er det lov til å røyke, og det er heller ikke aktuelt å regulere røyking i private hjem. I skolegårder og på sykehusområder har vi gått en annen vei med frivillige avtaler hvor vi har involvert de ansatte og brukerne, sier han. Amerikanske folkehelsemyndigheter advarer mot bruken av e-sigaretter


pornovideoer i skrittet - Punishworld.com skritttau Ekstrem Sex Pretty Brunette Anastasia Pierce tåler brutal trelldom, groper + misbruk 1874\t50% 15:00 Du vil definitivt se noen ekstrem skritt tau porno videoer, ikke sant? Du er på rett sted da. Vi elsker skritt tau videoer og spesielt røffe. Og fordi vi elsker denne typen porno, sørger vi for at du bare ser de beste og groveste skritt tau porno her. Du kan tenke at det er umulig å finne ekte og rå skritt tau porno, men vi vet at det er mulig. Vi slet med å finne kvaliteten grov skritt tau innhold, så vi laget dette nettstedet for å dele alt det beste hardcoreinnholdet vi fant mens vi surfer på internett. På denne måten kan vi garantere at alle skritt tau videoer her er det du leter etter, hvis du er ekstrem for kinks og fetisjer. Det er grunnen til at så mange mennesker kommer tilbake til nettstedet vårt for å finne det nyeste skritt tau porno. Og det beste med dette nettstedet? Alle skritt tau videoer er gratis!


10 fakta om sirkus - Top 10 Beste 10 fakta om sirkus By Eline Berre | June 28, 2017 Bruker du fortsatt sirkus med dyr som underholdning? Vel, kanskje ikke etter å ha denne artikkelen. Selv om sirkuspromotører hevder at de bruker positive treningsmetoder, er dette langt i fra fakta. Undersøkelser viser at pisking, slag med kubber og stenger og underforing er vanlig praksis. Elefanter blir til tider slått med metallkroker som kan føre til fysisk skade. Brutale metoder brukes for å holde treneren dominant ovenfor dyret. #2: Unatulige øvelser Sikuspromotører uttaler at dyrene gjør triksene fordi de synes det er gøy. Vel, det sier seg selv at dette er langt fra sannheten. Triksene som dyrene utfører på sikus er i mange tilfeller unaturlige, og ikke noe de frivillig ville ha gjort i fri natur. #3: Lite stabilitet Dyrene i sirkus behandles ikke som kjæledyr. De blir flyttet fra sikus til sirkus etter hvor det er sesong. Flere sikus eier ikke ikke en kompetent veterinærhjelp. #4: Lenket fast og transportert Mesteparten av livet blir tilbragt i lenker. Når de ikke er lenket fast blir de trent på brutale måter. Etter en forestilling blir dyrene igjen lukket inn i trange bur og innhegninger. Burene er så trange at dyrene ikke kan snu seg. Der er de enten fastlåst til neste forestilling eller så blir de transportert til neste by. Transporteringen foregår i trailere eller tog, uten noe form for ventilasjon eller frisk luft. Noen ganger står de i lange perioder uten mat og vann. #5: Ikke beskyttet av lovgivning Dyrevernloven slår fast at man skal ta hensyn til dyrene sine instinktet og naturlige behov. Dette blir ikke fulgt opp på sirkus. Det er også nedfelt et forbud mot å bruke dyr som underholdning. Sirkusbransjen slipper unna denne loven. #6: Alt er ikke bedre i Norge Sirkus i Norge er ikke noe bedre enn sirkus i andre land. Norge er faktisk ikke en rosa såpeboble der alt er bare fryd og gammen. Dyrene blir enten kjøpt eller lånt fra utenlandske trenere. Treningsmetodene er akkurat like brutale som i andre land. Sirkusdyrene i Norge bor også i små bur eller innhegninger, der de ikke har mulighet til å snu seg. Og de blir i like stor grad som i andre land tvunget til opptre i kostymer med støyende og unaturlige omgivelser. På grunn av smittefare og karanteneregler får de ikke bevege seg utenfor burene, med mindre det er for å trene eller opptre. #7: Sikus Arnando er tatt for dyreplageri Mattilsynet inspektere Sirkus Arnando. Sirkuset nekter for forholdene. Vel, dette er noe av det som mattilsynet fant: 3 jakokser var sløve og hadde ikke fått skikkelig klauvpleie En afrikansk steppeku var bundet fast etter neseringen. 62 hunder var uten vann og og oppstallet i binger hvor mange av dem hadde gjort fra seg. Mange av hundene hadde ubehandlet øyebetennelse og forvokste klør. Kattene var i så små bur at de ikke kunne legge seg ned. De manglet kattetoalett. Ingen norske dyrehager har elefanter. Likevel har ca. tre av de fem sirkusene som turnerer i Norge en eller to elefanter. Elefantene trenes opp med tvang, ikke lek. Det er dokumentert at vold og nedpsyking er vanlige treningsmetoder av elefanter på sirkus. #9: Latterliggjort og utnyttet Man lærer ikke barna om eksotiske dyr ved å dra på sirkus. Skal man lære noe må man se de i sitt naturlige miljø, nemlig ute i det fri. Sirkus kler ut dyrene i kostymer og presenterer dem som underholdningsobjekter. Dette er latterliggjøring og utnyttelse av dyrene, ikke læring og gøy. #10: Dyremishandling som underholdningsform Det er nok bare snakk om tid før mennesker slutter å bruke mishandling av dyr som en underholdningsform. Ved å spre kunnskap kan man påskynde denne utviklingen. Man vil jo tro at de som drar på sirkus med dyr mangler kunnskap, og ikke empati og sunn fornuft. 10 fakta om dyrehager i Norge 10 fakta om kjøttproduksjon i Norge Category: Dyr og dyrevelferd Tags: 10 fakta om sirkus, elefanter i sirkus, fakta om sirkus, sirkus, sirkus dyreplageri, sirkus med dyr ← 10 tegn på at våren lar vente på seg 10 dyreste kommuner å bo i →


GLOPPEN KOMMUNE Betre tverrfagleg innsats (BTI) - PDF Gratis nedlasting Download "GLOPPEN KOMMUNE Betre tverrfagleg innsats (BTI)" 1 Rettleiar til bekymringssamtale / undringssamtale - til medarbeidarar som arbeider med barn Samtale med foreldre om bekymring for eit barn Nedanfor finn du fleire forslag til korleis personalet i ein barnehage eller personalet på ein skule kan gjennomføre ei samtale med foreldre om barnet si åtferd. Det er viktig å førebu seg godt slik at målsettinga om å kaste lys over omsorgssituasjonen til barnet vert formidla. Alle foreldre ynskjer det beste for barna sine. Det at vi som tenesteytarar bryr oss om barnet /ungdomen og familien er utgangspunktet for at vi tek initativ til slike samtalar. Planlegging Førebuing: - Skildre føremålet med møtet; snakke med foreldra om at barnet ikkje trivst og eit ønskje om å diskutere korleis vi kan samarbeide med målsetting om at barnet skal få det betre. - Dagsorden skal gå fram av innkallinga - Ta stilling til kven som skal ta del - Avklare kven som er møteleiar og referent - Finne eigna møterom Møteinnkallling: Det bør sendast skriftleg innkalling til samtalen på førehand. Gjer innkallinga forståeleg med korte setningar og ryddig struktur. Unngå å sende innkallinga i samband med ei helg, slik at du er tilgjengeleg for eventuelle spørsmål. Følgjande bør gå fram i møteinnkallinga: Føremålet med møtet. Ver konkret på korleis de vurderer barnet sin situasjon og kva som er grunnlag for uroa/bekymringa Dato, tid og stad ( hugs å ta med kor tid samtalen sluttar) Deltakarane i møtet Dagsorden; - føremål - barnet / ungdomen sin situasjon - innspel - løysingsforslag; kva kan vere til hjelp for barnet? - avtalar; innhald, ansvarlege - planleggje neste møtepunkt - referat gjennomgått og godkjent, dato 2 Ein skriftleg invitasjonen kan følgjast opp med ein telefon som stadfestar om innkallinga har nådd fram. Gjennom den skriftlege invitasjonen får og foreldre/føresette høve til å førebu seg. Tilrettelegging: Det er ein fordel å vere to medarbeidarar saman under møtet. Rollene kan fordelast ved at ein leiar møtet og ein skriv referat. I praksis vil dei to personane ofte vere barnet sin faste kontaktperson/pedagog i barnehagen/kontaktlærar på skulen, som har mest kjennskap til barnet sine kjenslemessige behov og situasjon. Den andre kan vere ein leiar med det overordna ansvaret i barnehagen/skulen. Innleiing i møtet og kontekst: - Møteleiar legg rammene og er vertskap - Ta venleg imot deltakarane - Tenk igjennom kvar deltakarane skal sitje - Sørg for å starte opp til rett tid - Ønsk vel møtt og gjer greie for føremålet med møtet. Gje uttrykk for at de ønskjer å støtte opp under endringar som kan gange barnet - Presenter deg sjølv og referenten og kva rolle de har overfor barnet - La deltakarane få presentere seg - Gje informasjon om rammene i møtet Undervegs: - Sikre at alle vert høyrt og kjenner seg respektert gjennom til dømes å spegle foreldra si oppleving av situasjonen. - Hente ut foreldra sine eigne verdiar, motivasjon, evner og ressursar med omsyn til endring - Stille opne spørsmål; kva tankar gjer foreldra seg om det dei høyrer? Kva vil vere til hjelp for barnet og familien? - Hente fram og utforske foreldra sine eigne forlag til korleis situasjonen kan verte betre. - Rulle med motstand; t.d støtte, reflektere og stadfeste det ein høyrer. Du veit at dette ikkje er til det beste for barnet, men samstundes er det vanskeleg for deg å gjere noko med det. - Hjelpe til med å konkretisere og oppsummere innlegg - Ver merksam på skilnader i skildringane av barnet - Følgje, guide, styre: Etabler kontakt og engasjement gjennom å etterspørje foreldra si oppleving og tankar om situasjonen, guide ved å samarbeide om kva fokuset skal vere for familien framover, styre ved å halde fast i temaet sjølv om nokon sporar av Fortel om situasjonar som har kome til uttrykk i barnehagen / på skulen. Dette er med på å konkretisere bekymringa. Føremålet med samtalen er å støtte opp under endringar som kan gagne barnet. 3 Utgangspunktet er at alle foreldre ynskjer det beste for barna sine. Foreldra sine opplevingar av å verte behandla med respekt vert avgjerande for eit framtidig samarbeid og høve til endring for barnet og familien. Ver tydeleg på at de ønskjer dialog og sørg for å invitere til samarbeid om barnet og familien. Ved å ta initiativ til samtalen tilrår de samstundes nye måtar å prioritere på i barnet og familien sitt liv. De tilbyr og held såleis fast ved behovet for hjelp. Dette påverkar høve foreldra har til å ta ei ny avgjerd og bidreg såleis positivt til at foreldra kan sjå høve til å endre åtferd. Kvifor denne samtalen barnet sin situasjon kva bekymrar oss? Årsaka til at vi har invitert til dette møtet er uro / bekymringar knytta til.... Er det ok at vi startar med at vi seier noko konkret om observasjonane vi har gjort om sin situasjon? Gå gjennom konkrete observasjonar Sørg for at barnet sine signal vert formidla på ein forståeleg og oversiktleg måte. Skildre korleis barnet har det kjenslemessig: Har ho eller han t.d vanskar med å konsentrere seg, vanskar med vener eller med det sosiale samveret? Kva signal har barnet gitt den siste perioden? Kor lenge har det vore slik? Kva har eventuelt endra seg undervegs? Utforsk kva kunnskap foreldra har om korleis nære vaksne sine sosiale vanskar, rusbruk eller psykiske vanskar kan verke inn på barn sin trivsel og barn si evne til å konsentrere seg. Tilfør eventuell kunnskap du vurderer som viktig, og utforsk igjen kva foreldra tenkjer om situasjonen når dei har denne kunnskapen. Bruk formuleringar som måten å bruke alkohol på heller enn å drikke alkohol Unngå å sitere barnet direkte av omsyn til barnet sin lojalitet overfor foreldra. Fortel foreldra at barnet gjer så godt det kan, men at barnet har behov for hjelp for å kome ut av vanskane det har med omsyn til manglande trivsel og utvikling. Set fokus på barnet sitt behov i stadenfor vanskane knytt til foreldra. Ta utgangspunkt i deira felles omsorg for barnet. Sørg for å få presentert alle punkta de vil snakke om. Om foreldra reagerer med sinne eller avmakt, bør de seie kva de ser. Ver empatisk: Set ord på: dette er vanskeleg for deg, inga lett situasjon osv. Strek under at de gjerne vil oppretthalde kontakten og stå i situasjonen saman. Om ein far eller ei mor er påverka av alkohol bør de seie kva de ser/opplever Eg kan merke at det luktar alkohol av deg. Ver nøytral og avtal kva de skal gjera vidare både med omsyn til den konkrete situasjonen og i forhold til den planlagte samtalen. Ver merksam på barnet sin situasjon etter samtalen. Sjølv om det ikkje er føremålet, kan det hende at det oppstår vanskar i heimen som gjer barnet sin situasjon vert verre. Om de er 4 bekymra for eventuelle konsekvensar for tryggleiken til barnet, kan ein seie: Har eg nokon grunn til å tru at det eg har opplevd hjå barnet får negativ innverknad på korleis de reagerer overfor barnet heime?. Tilstreb å skapa forståing for barnet sin situasjon. Det er det beste utgangspunktet for eit konstruktivt samarbeid. Kva opplever foreldra sjølve om barnet sin situasjon? - Kva tankar gjer foreldra seg om det dei høyrer? - Kva tankar har foreldra gjort seg? Kva har dei observert? - Kva er foreldra si uro/ bekymring? Ser dei nokon årsaker til at barnet ikkje har det bra? - Undersøk kva tankar foreldra har om kva barnet tenkjer og kva opplevingar dei har i forhold til det barnet seier - Spør om dei har opplevd endringar hjå barnet i periodar der dei vaksne t.d har hatt opphald i drikkinga eller periodar der dei psykiske eller sosiale vanskane har vore mindre. Det er ikkje sikkert at foreldra ser barna sine vanskar i samanheng med eigne problem, t.d knytt til sosiale vanskar, bruk av rusmiddel eller psykiske vanskar. Kva kan hjelpe og kva treng barnet? Hald fast på fokuset kring barnet sin situasjon og uroa / bekymringa for barnet. Hald fast ved at alle dei vaksne gjer noko som er til nytte for barnet og såleis sikrar at barnet sine behov vert dekka. Kva løysingar ser foreldra og kva løysingar ser medarbeidarane? Inviter foreldra til å sjå barnet sine behov i samband med alkoholproblematikken eller dei psykiske vanskane ( tabu/realitet, merksemd, tryggheit/angst, rollar/ansvar, skuld og skam). Tydeleggjer / oppsummer kva dette inneber, inviter foreldra på nytt med ny kunnskap, om dei ser barnet sine behov. Kva andre moglegheiter finst? T.d støtte frå skulen, i barnehagen, heime eller andre stader? Er det behov for å involvere andre? Sørg for å ha informasjon om behandlingstilbod i samband med misbruket/dei psykiske vanskane tilgjengeleg. ( t.d brosjyrar eller høve til ein uforpliktande samtale med ein rådgjevar/nav) Kva avtalar de og kor tid skal de møtast att? Skriv ned dei konkrete avtalane i referatet Har barnet søsken? Skal de eventuelt samarbeide med andre som har kontakt med søskena til barnet? Sørg for at foreldra ikkje må ta del i bekymringsmøter fleire stader koordinere samarbeidet med foreldra Ta stilling til om andre skal involverast Gjer avtale om eventuelle andre som skal involverast og kven som gjer kva 5 Kva gjer de akkurat no og seinast i morgon? Kor lang tid skal det gå før neste møte vert halde? Gjer avtale om dato, tid og dagsorden for neste møte Gå gjennom referatet med foreldra Viser til rettleiaren, Frå bekymring til handling (IS- 1742) Vågar du å vere vaksen? Vågar du å vere vaksen? Stormøte Skei 26.09.07. Svar på gruppearbeid: 1. Korleis viser du at du bryr deg som vaksen? Snakke med dei Vere positiv til deira interesser Lytte Vere der / til stades når dei


Bilutleie i Katerini-Poseidon Palace – Отель, Hellas - TREWL.com Billeie i Katerini-Poseidon Palace – Отель, Hellas Leiebiler i Katerini-Poseidon Palace – Отель I listen nedenfor finner du de beste tilbudene på leiebil. Sjekk disse bilene i Katerini-Poseidon Palace – Отель, Hellas for å velge det beste tilbudet Best utvalg av biler i Katerini-Poseidon Palace – Отель Ved hjelp av søkeskjemaet vil du se en liste over biler som er tilgjengelige for utleie på Katerini-Poseidon Palace – Отель, Hellas for datoene du har valgt. Når du velger en bil bør du være oppmerksom på antall passasjerer, bagasjerommets kapasitet og type gir. Forviss deg om at bilen passer til dine behov. Leiebilpriser i Katerini-Poseidon Palace – Отель De mest anerkjente bilutleiefirmaene i nærheten av Katerini-Poseidon Palace – Отель, Hellas vises på dette nettstedet. Du kan forhåndsvise prisene på leiebiler nedenfor. fra $40.61 fra $43.51 fra $50.20 Velg en gruppe for å se detaljert informasjon, inkludert priser og henting i nærheten av Katerini-Poseidon Palace – Отель, Hellas. Ønsker du å leie en bil, men er under 25 år? Vårt nettsted tilbyr alternativet "ung sjåfør", som tillater sjåfører under 25 år å leie bil i Katerini-Poseidon Palace – Отель, Hellas mot en liten tilleggsavgift. Størrelsen på tilleggsavgiften avhenger av det valgte bilutleiefirmaet. Med TREWL finner du den beste bilen for alternativet «ung sjåfør» på Katerini-Poseidon Palace – Отель, Hellas. Vi ønsker å gjøre leiebil rimelig for alle!


Sandefjords Blad - Han fant Kristin Han fant Kristin Fant Kristin: Josef Reng var hundefører i 1999 - og fant Kristin sammen med hunden Jack. Av Erik Werner Andersen Publisert: 18. august 2016, kl. 10:54 Sist oppdatert: 18. august 2016, kl. 10:57 Hundeføreren fra Larvik var første mann på åstedet 5. august 1999 (Østlands-Posten) Leteaksjonen og timene før og etter Kristin Juel-Johannessen ble funnet drept 5. august 1999 var tema da rettssaken mot den tiltalte 39-åringen fortsatte torsdag. Følg det som skjer i retten direkte her: Politimann skal fortelle retten om funnet av Kristin Det første vitnet var politibetjent Thomas Werner Rizi. Han organiserte leteaksjonen. – Jeg snakket først med familien på telefon. Og jeg skjønte raskt at dette kunne være noe mer enn 12-åring som var ute å lekte og hadde glemt tida. – Hvordan skjønte du det? ville aktor vite. LES OGSÅ: – Vil ha bort mistankene, ikke bare bli frikjent – Moren fortalte meg at dette var ei jente som aldri gjør noen ting uten å få beskjed om det, forklarte Rizi. Hundefører ble tilkalt Ikke lenge etter at politiet var kontaktet ba Rizi om støtte fra hundefører. Dermed ble Josef Reng utkalt på oppdrag. Også han vitnet torsdag. Da sykkelen og sekken til Kristin ble funnet nær Reppesgårdsveien fikk hunden Jack noe å gå etter. – Først viste han interesse for et skur. Men dette skuret var låst. Da valgte jeg å gå videre. På en liten sti ble det klart at Jack været noe. Jeg strammer lina, og etter omtrent 100 meter gjør Jack et funn, forklarte Reng. – Kristin lå med ansiktet opp, og beina mot stien. Hun var ikke forsøkt gjemt på noen måte. Jeg sjekket pulsen hennes, men fant ingen, sa Reng. LES OGSÅ: – Jeg var aldri i kontakt med avdøde – Hva tenkte du da? spurte aktor Alf Martin Evensen. – Jeg tenkte med en gang at hun var utsatt for en kriminell handling. Rizi måtte varsle familien Hundefører Reng forklarte at funnet bød på flere utfordringer. – Det var mørkt, jeg var alene og verken mobiltelefon eller radio hadde dekning. Jeg valgte å la hunden bli på åstedet, mens jeg snek meg unna, for å vekke minst mulig oppmerksomhet. Etter hvert fikk jeg stoppet en bil som hadde biltelefon med dekning. Da fikk jeg varslet, og andre kom til stedet. LES OGSÅ: – Det er naturlig at han ikke husker alt Operasjonsleder Thomas Werner Rizi fikk beskjeden – og den tunge oppgaven med å varsle Kristins familie. – Det er det verste jeg har gjort noen gang. Å se den fortvilelsen – og at hele familiens liv faller i grus. Det var en forferdelig melding å komme med – og en enormt mye verre beskjed å få, fortalte Rizi til lagmannsretten. Rizi har fått et nært forhold til familien. – Jeg har flyttet fra Larvik, men vi snakker fortsatt jevnlig sammen, fortalte politimannen.


The Rude Mechanical Theatre Company (Eastbourne, England) - Anmeldelser Restauranter nær The Rude Mechanical Theatre Company Ting å gjøre i nærheten av The Rude Mechanical Theatre Company The Rude Mechanical Theatre Company anmeldelser, Eastbourne Nr. 27 av 36 ting å gjøre i Eastbourne Vår tredje år ser på denne teatergruppen og enda en nydelig hyggelig kveld. Kastet er utmerket og multi talentfull, og tiden bare visker av. Noen familier hadde piknik på forhånd, men vi tok bare snacks i halv tid. De fleste stedene kan i hvert fall...selge te eller kaffe. Gitt sjansen - GÅ! (Men husk, ta varme klær som kveldene blir kjølige)Mer Du må gå hvis de kommer til en landsby eller by i nærheten av deg. Denne reise teater gruppen er fabelaktig. Det er en må se så langt som meg selv og mannen er bekymret. De er strålende skuespillere, morsomme, talentfulle, fantasifulle, vi elsket deres forestilling av Oberons Cure. Alt om denne troppen er bemerkelsesverdig, sangen, musikken, kostymer, sminke og...spillestedet (Somerset Village Garden) Å ha vår egen piknik før forestillingen var morsom med venner og lagt til anledningen.Mer The 2018 play Oberon's Cure for tiden på turné er enda en stor suksess for Rude! Så dette på torsdag kveld på torget og kompasset og ble fengslet fra det øyeblikket det begynte helt til slutt. Veldig underholdende, veldig smart og underholdende SÅ en talentfull...troupe - ikke gå glipp av det!Mer Vel, jeg sa vi ville se dem igjen! Jeg tror i går kveld toppet i fjor for oss. . . Vi var på deres siste forestilling av sesongen, på Michelham Priory - som i seg selv er en "må besøke" attraksjon. Været startet varmt, men som natten lukket ble det veldig kaldt -...og mange medlemmer av publikum hadde (veldig fornuftig) selv donned hatter og hansker! ! Kommersiell reisende var fantastisk. . . De er så mange talentfulle grupper av individer - det faktum at de kan synge, danse, spille musikkinstrumenter, handle og til og med spise brann, er bare uten tro. Skriptingen er fantastisk - plottet var morsomt, fritt, underholdende og engasjerende. Samspillet med publikum og til og med den merkelige helikopterflygende overhead var flott. Å se dem på Michelham Priory var veldig spesiell også - hva et nydelig sted. Dette spillet ble nytes av alle aldre. . . Kan ikke vente på neste år! !Mer I går kveld på godinton hus - vakker innstilling, perfekt vær, Rudes var veldig underholdende (3. gang vi har hatt gleden). Så profesjonell, veldig morsom, utrolig hvordan de blir i sine forskjellige figurer. Du føler at de liker publikum så mye som omvendt. Helt unik...opplevelse, takk for alle dine harde arbeid, det lønner seg absolutt.Mer En utendørs teaterforestilling med noe samspill av publikum! Veldig underholdende som det lille selskapet av artister er så allsidig. Andre gang sett dem og vil bestille igjen neste år uten å feile. du må få theatre opplevelse! Har hatt stor glede å oppleve 2 utendørs forestillinger av denne svært talentfulle theatre company. Utrolig underholdende, morsom, tankevekkende og alltid gjør deg som ønsker mer! Et virkelig magisk kveld med improvisasjon og musikk. Den venter på detaljer ved sommerens spill - kan ikke vente,...la oss bare håpe at været er snille!Mer typisk engelsk og strålende!! I går kveld gikk vi til vår første "frekke" opplevelse - vi kommer absolutt til å reise tilbake igjen - vi nettopp hadde den mest fantastiske opplevelse!! Produksjonen er ren og klar, utøvere er noen av de mest talentfulle jeg har sett - de synger,...danse, spille, Mime og underholde grundig! Vi vil definitivt dra tilbake igjen!Mer Nettopp kommet hjem fra å se dette selskapet for andre år på rad i løpet av Whitstable for Oyster Festival. En fantastisk kveld - virkelig annerledes og ren underholdning fra start til slutt. Rollebesetningen er absolutt talentfulle - kan handle i en rekke roller, spille...et utvalg av instrumenter og synger. Du bare legger fornuften din vantro. En av mine favoritter blant netter ut. Takk - vi kommer garantert tilbake neste år xMer En fantastisk kveld, et ekte reiser theatre company som exhume moro.Vi har kommet bort og lo hver gang vi har sett dem. En skjult perle av Sussex Få raskt svar fra ansatte og tidligere besøkende hos The Rude Mechanical Theatre Company.


22% økning i søkertallene til VID - VID vitenskapelige høgskole 22% økning i søkertallene til VID Også i år er det en sterk økning i søkertallene til studiene ved VID. Størst økning har særlig sykepleiestudiene i Oslo, samt vernepleieutdanningen ved VID Sandnes. VID studiested Diakonova setter søkerekord med 4,4 søkere på 1. prioritet per studieplass Totalt har VID 12.857 søkere til sine studier mot 10.558 i 2017, dvs. en økning på hele 22%. Av disse er det 2588 (2148 i 2017) som har valgt VID som sin førsteprioritet. Stor pågang til sykepleiestudiene Ekstra gledelig er det at VID studiested Diakonova setter søkerekord, med 4,4 søkere på 1. prioritet per studieplass. VIDs tre sykepleierutdanninger i Oslo og i Bergen har til sammen 1303 søkere med 1. prioritet. Stadig flere søker høyere utdanning Det er også oppgang i søkertallene til samfunnsfag, interkulturell kommunikasjon og profesjonsstudiet i teologi. De gode søkertallene gjelder både det totale søkerantallet og antall førsteprioritetssøkere. Vi gleder oss over de gode søkertallene, sier rektor Ingunn Moser. Dette viser at VID har etablert seg som ny institusjon innenfor høyere utdanning og blitt tatt godt imot av både studenter og nye søkere. At vi øker med 22 prosent tyder på at VID som merkevare blir stadig bedre kjent. I tillegg har vi fremtidsrettede studier med svært gode arbeidsmuligheter etter endt utdanning. Sikker jobb etter utdanning betyr mye i dagens samfunn hvor arbeidslivet er i rask endring. Totalt har 142 000 personer søkt seg til høyere utdanning innen fristen. Det er en økning på 4,7 prosent fra i fjor, viser tall fra Samordnet Opptak. Publisert av Espen Utaker. Dato: 19. april 2018.


Spark både spillerne og trenerne. Jeg ser ikke en eneste med et fnugg av ryggrad, stolthet for drakta eller fotballferdigheter. Legg ned hele forbanna laget. Flaut og skandaløst har blitt brukt opp... Fy faen for et fullstendig bortkastet lag. En... Fy faen for et fullstendig bortkastet lag. En gjeng med arrogante drittfolk som tror de kan spasere til Bryne og enkelt plukke med seg 3 poeng etter «maktdemonstrasjonen» mot Kisa. Dette laget er...


- Det er viktig å tenke seg om to ganger når man skal stille opp - Dagbladet - Det er viktig å tenke seg om to ganger når man skal stille opp Therese Johaug ønsker å være et positivt forbilde. HEIER PÅ NANSEN: Klubben i Therese Johaugs hjerte er Idrettslaget Nansen. I morgen avsluttes avstemningen. Foto: Marte Christensen / NTB scanpix Vis mer 21. november 2013 kl. 14.42 John Rasmussen Hege Dancke Stølan BEITOSTØLEN (Dagbladet): I morgen klokken 12.00 stenger årets avstemning i Klubben i mitt hjerte. Klubbene som vinner får penger til nytt idrettsutstyr. Her kan du stemme på din klubb. Samtidig som avstemningen stenger skal Therese Johaug ut og gå 10 kilometer klassisk i sesongåpningen på Beitostølen. Johaug har lagt mye trening bak seg både i sommer og høst, og sier selv at hun har fått terpet på teknikken. Marit Bjørgen går ikke morgendagens renn fordi hun har vært litt forkjølet de siste dagene, men det betyr likevel ikke at Johaug ser på seg selv som en favoritt. - Det blir tøft uansett. Det er mange av lagvenninnene mine som har tatt mange steg i høst. I tillegg er det også flere slovenere og amerikanere her, blant andre Kikkan Randall, så det er mange om beinet. Morgendagens konkurranse vil gi meg et pekepinn på hvor jeg er, selv uten å måle krefter mot Marit Bjørgen, sier Johaug. Heier på Nansen i Klubben i mitt hjerte Therese Johaug er et av Norges aller største medaljehåp i OL, og hun er ikke i tvil om hvilken klubb hun håper vinner Klubben i mitt hjerte. - Det er jo helt klart Idrettslaget Nansen som er klubben i mitt hjerte. Det er jo klubben hjemmefra i Dalsbygda. Det er ei lita bygd på 500 stykker, og det er et vanvittig engasjement, og en vannvittig dugnadsånd man skal lete lenger etter, sier Johaug til Dagbladet. - Det er aldri et nei fra de i bygda når noe foregår, eller når det holdes aktiviteter for å samle inn penger. Det er nærheten og tryggheten av å komme fra en liten plass som betyr utrolig mye for min del. Jeg kjenner at jeg virkelig har igjen for de verdiene i dag. Takker klubben Johaug forteller videre at hun har mye å takke klubben for. - Klubben har betydd mye for meg, det har vært de som fikk meg med på skitrening, de arrangeret lysløyperenn og skirenn. Det er viktig å ha et engasjement og dugnadsånd i klubben. At noen setter i gang treninger, og at man har en trener som møter opp. Det sosiale rundt klubben, med for eksempel felles kveldsmat, er også viktig. Selv om Johaug har gått NM i landslagsdrakt går hun stafetten med klubbdrakt. - I stafett har man på klubbdrakt med idrerttslaget nansen på ryggen, og da føles det litt spesielt, og det er veldig gøy. Flere utøvere på vei opp For Johaug betyr det mye at det også kommer andre utøvere fra Idrettslaget Nansen bak henne. - Det er moro for meg at det gror godt, og at det kommer opp flere. Det er ganske utrolig med tanke på at vi er så få i bygda, men at det er så mange som lykkes. Nå har vi fått opp Magni Smedås som har tatt steget opp i norgescupen for junior, og som er en del av Statoils Team Morgendagens helter. Da Johaug var yngre så hun opp til andre skiløpere, og derfor er det viktig for henne at hun kan gi noe tilbake, nå som det er hun som er stjernen. - Det er viktig å være et godt forbilde, og vise at en bryr seg. Man vet hvor viktig det selv var når noen stilte opp på ting. Jeg var i en posisjon hvor jeg selv fikk autograf av Bjørgen, Bente Skari og Bjørn Dæhlie, og jeg husker hvor stort det var. Det er viktig å tenke seg om to ganger når man skal stille opp for yngre unger selv, og at man gir et positiv inntrykk. • Avstemningen i Klubben i mitt hjerte avsluttes i morgen klokken 12.00. Lynrask seierfor McGregor


Hjemmetjenester i bydel Østensjø: Kloke innspill fra tilsynsutvalg Publisert lørdag 11. mars 2017 04:28 Et viktig bidrag til forbedringsarbeid er blant annet innspill fra tilsynsutvalg. Bydel Østensjø har et aktivt og offensivt tilsynsutvalg for hjemmetjenestene. I sin siste rapport har de fokus på blant annet disse to sakene: «Det er etter utvalgets vurdering en for høy avslagsprosent på søknader om praktisk bistand. Det kan delvis skyldes mangelfull og dårlig informasjon om tilbudet av praktisk bistand og forutsetningene for at søknaden blir innvilget. Den høye avslagsprosenten kan også være en følge av at bydel Østensjø praktiserer for strenge krav til innvilgning av søknader om praktisk bistand. Utvalget mener det vil være ønskelig med en uavhengig gjennomgang av Søknadskontorets praktisering av kriteriene for innvilgning av søknader om praktisk bistand. En slik gjennomgang kan foretas i forbindelse med utarbeiding av sentrale retningslinjer og kriterier for innvilgning av søknader om hjemmetjenester.» «Utvalget har gjennomgått anonymiserte eksempler på vedtak om hjemmesykepleie, praktisk bistand og dagsenterplass. Felles for alle vedtakene er at de er skrevet i et byråkratisk språk, er formalistiske og ikke alltid lett å forstå. Det er generelt et behov for en språklig gjennomgang av brev om vedtak i bydel Østensjø. Utvalget foreslår (..) at brev til søkere som har fått innvilget hjemmetjenester skrives på en klar og vennlig måte. Brevet om vedtaket må utformes på en slik måte at mottakeren og eventuelle pårørende kan forstå det som er skrevet.» Les hele rapporten på link nedenfor. Rapporten fra tilsynsutvalget +1 #1 John Earhart 11-03-2017 11:08 Slik som alle søknadskontorer i andre bydeler er de underlagt et budsjett. Utrolig nok må alle bydeler "spå" hvor mange sykehjemsplasse r, praktisk bistand vedtak, osv. det kommer til å bli i neste års budsjett. Det jobbes intenst for å unngå å overskride disse antatte antall vedtak, for eksempel, på praktisk bistand. Dermed er det ofte økonomiske og ikke faglige begrunnelser som fører til avslag. Skulle ønske at dette kom tidligere fram. 0 #2 anne-mari Egeland 02-04-2017 15:19 Oppløftende å se et tilsynsutvalg som virkelig gjør jobben sin. Hvis det er budsjett - ikke for lite behov- som fører til mange av avslagene -så er det en oppgave å løfte dette fram for politikerne! Vet ikkke om jeg tør fortsette å bo i Oslo nå som jeg snart fyller 70!


Vekst i sysselsetjinga Arbeidskraftundersøkinga, sesongjusterte tal, juni 2010 Publisert: 25. august 2010 Frå mars til juni 2010 gjekk talet på sysselsette personar opp med 17 000, syner arbeidskraftundersøkinga. Arbeidsløysa heldt seg stabil på 3,5 prosent i same perioden. Justert for sesongvariasjonar var det 17 000 fleire personar i arbeid i juni (gjennomsnitt mai-juli) enn i mars (gjennomsnitt februar-april). Auken var sterkast blant personar over 25 år. Veksten i sysselsetjinga er den sterkaste sida mars 2008. Tal frå AKU viser at det var inga endring i den sesongjusterte arbeidsløysa frå mars til juni, arbeidsløysa heldt seg dermed stabil på 3,5 prosent. Til samanlikning minka talet på registrerte arbeidslause hos NAV og talet på ordinære tiltaksdeltakarar med om lag 2 000 personar i same perioden. Også desse tala er justerte for sesongvariasjonar. Arbeidsstyrken er summen av arbeidslause og sysselsette mellom 16 og 74 år. Mellom mars og juni ser vi ein oppgang i sysselsetjinga på 17 000, mens arbeidsløysa heldt seg på tilnærma same nivå. Dette gir ein netto oppgang i arbeidsstyrken på 18 000. Arbeidslause + sysselsette= arbeidstyrken Nedgang i arbeidsløysa i Skandinavia Sverige og Danmark opplevde begge ein nedgang i arbeidsløysa frå mars til juni på høvesvis 0,4 og 0,5 prosentpoeng. Arbeidsløysa i Sverige var i juni 8,1 prosent, mens ho i Danmark var 6,6 prosent. I same perioden fall arbeidsløysa i USA med 0,2 prosentpoeng, til 9,5 prosent. I EU-15 var arbeidsløysa 9,5 prosent i juni, uendra frå mars. Alle dei internasjonale tala er sesongjusterte og henta frå Eurostat. AKU dekkjer berre dei som er registrerte som busette i folkeregisteret. Personar som til dømes arbeider i Noreg utan å vere busette her, eller som reknar med å vere busette mindre enn seks månader, er difor ikkje med i talet på sysselsette i AKU. Om desse mister arbeidet, vil det ikkje gi fall i sysselsetjinga eller auke i arbeidsløysa. I nasjonalrekneskapstala (NR) vert sysselsette som ikkje er busette, rekna med i talet på sysselsette så lenge dei arbeider ved ei verksemd i Noreg. Går sysselsetjinga ned i denne gruppa, slår difor dette ut som reduksjon i talet på sysselsette i NR. SSB gir ut ein eigen statistikk ein gong i året for alle dei som ikkje er registrerte som busette. Sjå Sysselsette og arbeidslause på korttidsopphald . Føremålet med sesongjusteringa er å beskrive utviklinga gjennom året, reinse for sesongsvingingar. For å redusere den statistiske uvissa er dei publiserte AKU-tala tremånaders glidande gjennomsnitt av dei sesongjusterte tala. Til dømes er talet for mai gjennomsnittet av overslaga for april, mai og juni. Uvisse i samband med utvalet fører likevel til at ein må ta omsyn til feilmarginar når ein tolkar tala i AKU. Vanlegvis samanliknar vi dei siste ikkje-overlappande tremånadersperiodane. Ei oversikt over storleiken på feilmarginane i AKU finn ein i Om statistikken, punkt 5.3. Tabell 1 Sysselsetjing og arbeidsløyse for personar 16-74 år. Sesonjusterte tal, tremåndars glidande gjennomsnitt. Absolutte tal og i 1000, og prosent av arbeidsyrken