text: 1957 (MCMLVII) i den gregorianske kalenderen var et år uten skuddag som begynte på en tirsdag. Begivenheter Utlandet Første halvår 3. januar – Hamilton Watch Company introduserer den første elektroniske klokken. 10. januar – Harold Macmillan blir britisk statsminister. 6. mars – Ghana blir selvstendig (fra Storbritannia). 8. mars – Egypt gjenåpner Suezkanalen. Ghana blir medlem av FN. 13. mars – FBI arresterer Jimmy Hoffa og anklager ham for bestikkelser. 25. mars – Det europeiske økonomiske fellesskap (EEC) ble dannet ved at representanter for 6 land undertegnet Romatraktaten. 10. april – Suezkanalen blir åpnet for trafikk igjen etter å ha vært stengt i tre måneder. 15. mai – Storbritannia sprenger sin første hydrogenbombe. 27. juni – Orkanen Audrey dreper 500 mennesker i Louisiana og Texas. Andre halvår 18. juli – den Situasjonistiske Internasjonalen ble dannet i den italienske landsbyen Cosio d'Arroscia. 31. august – Malaysia oppnår selvstendighet fra Storbritannia. 4. oktober – Sovjetunionen skyter opp den første menneskeskapte satellitt, Sputnik 1. 10. oktober – En brann i atomkraftverket i Windscale, Storbritannia sin første atomreaktor er nær ved å skape en atomkatastrofe. 3. november – Sovjetunionen skyter opp Sputnik 2 med hunden Laika ombord. 13. desember – Jordskjelv i Iran. Uten dato Det såkalte Vinlandskartet dukker opp i en bokhandel i Genève, og skal være fra rundt 1434, 60 år før Christofer Columbus. Kartet viser seg senere å være en forfalskning. Anton Jervell og Fred Lange-Nielsen publiserte sin artikkel om Jervell og Lange-Nielsens syndrom i American Heart Journal. Norge 10. januar – Avtale mellom LO og NAF om dagpenger under sykdom. 26. januar – Snurper «Yukon» fra Ålesund er ferdig lastet opp på storsildfeltet vest for Harøyfallene og klar til å gå til lands, da den overraskes av storm og brekkes ned av brottsjø. Besetningen redder seg i doryene. 31. januar – Noratom opprettes. 4. februar – Snurper «Alken» fra Stavanger synker under storsildfiske i Dragsvika ved Måløy da langskipsskottet svikter. Besetningen på 20 reddes av snurper «Drivenes». 5. februar – Mindre boliger fritas fra å søke om byggetillatelse. 16. mars – Kongsberg Sølvverk nedlegger driften. 21. mars – Sovjetunionen truer i en note med bruk av atomvåpen dersom utenlandske militærbaser opprettes i Norge. 6. april – En båt kantrer utenfor Magerøya. En omkommer. 29. april – Agnar Mykle og direktør Harald Grieg i Gyldendal Norsk Forlag tiltales for «utgivelse av utuktige skrifter» ifm. utgivelsen av Mykles roman Sangen om den røde rubin. 11. mai – Importerte eksemplarer av Henry Millers roman Sexus beslaglegges. 30. mai – Snurper «Sivert Maan» kjører på to doryer. En omkommer. 5. juni – Fraktefartøy «Ueland» fra Storfosna er på reise Honningsvåg-Ålesund med fisk og tran da synker etter kollisjon med hurtigruteskip «Sigurd Jarl» i Stigfjorden ved Lurøy. 1 mann omkommer. 14. juni – Sulitjelmabanen forlenges til Finneid og H.K.H kronprinsregent Olav foretar den høytidlige åpningen. 25. juni – Stortinget vedtar å innføre fjernsyn i Norge fra 1960. 21. september – Kong Haakon VII dør, og Kronprins Olav overtar som Norges konge. 7. oktober – Ved stortingsvalget beholder Arbeiderpartiet rent flertall. 13. oktober – Foreningen Norges døvblinde etableres. 16. desember – Under et Nato-møte i Paris erklærer statsminister Einar Gerhardsen at Norge ikke vil tillate atomvåpen eller utenlandske baser på norsk jord. Fødsler Januar 5. – Torbjørn Andersen, norsk politiker 6. – Ljudmila Putina, russisk presidentfrue 7. – Katie Couric, amerikansk journalist 9. – Kari Hotakainen, finsk forfatter 11. – Bryan Robson, engelsk fotballspiller 12. – Merete Berg Toreg, norsk grafisk designer 13. – Mark O'Meara, amerikansk golfspiller 14. – Ove Varlid, norsk vektløfter 18. – Malgorzata Piotrowska, norsk-polsk forfatter og illustratør 23. – Prinsesse Caroline av Hannover 25. – Erlend Aas, norsk forfatter 27. – Janick Gers, britisk gitarist 27. – Frank Miller, amerikansk forfatter, tegneserieskaper og regissør 28. – Nick Price, zimbabwisk golfspiller 30. – Inger Lise Husøy, norsk politiker 30. – Payne Stewart, amerikansk golfspiller (d. 1999) Februar 1. – Terje Osmundsen, norsk redaktør 3. – Ulrich Karger, tysk forfatter og kritiker 9. – Gordon Strachan, skotsk fotballspiller og trener 10. – Hallvard Flatland, norsk programleder 27. – Adrian Smith, britisk gitarist Mars 1. – Olav Njølstad, norsk forfatter 5. – Roger Albertsen, norsk fotballspiller (d. 2003) 5. – Per Roar Bredvold, norsk politiker 10. – Osama bin Laden, saudiarabisk terroristleder (d. 2011) 14. – Franco Frattini, italiensk politiker (d. 2022) 17. – Mari Maurstad, norsk skuespillerinne 17. – Walter Mayer, østerriksk langrennsløper og trener 18. – Christer Fuglesang, svensk astronaut 23. – Lucio Gutiérrez, ecuadoriansk president 29. – Anne Grete Hollup, norsk forfatter April 3. – Unni Lindell, norsk forfatter 4. – Aki Kaurismäki, finsk filmskaper 9. – Severiano Ballesteros, spansk golfspiller (d. 2011) 12. – Hallvar Thoresen, norsk fotballspiller og trener 13. – Olav Nausthaug, norsk fotballspiller 14. – Rolf Åge Berg, norsk skihopper 15. – Evelyn Ashford, amerikansk friidrettsutøver 17. – Nick Hornby, engelsk forfatter 19. – Tony Martin, britisk vokalist 20. – Kristin Clemet, norsk politiker 22. – Donald Tusk, polsk statsminister 24. – Bamir Topi, albansk president 29. – Daniel Day-Lewis, irsk skuespiller Mai 8. – Lennart Björneborn, svensk forsker 9. – Claudio Lotito, italiensk forretningsmann 9. – Bo Hjalmar Brekke, norsk frelsesarméoffiser (d. 2007) 10. – Phil Mahre, amerikansk alpinist 10. – Steve Mahre, amerikansk alpinist 10. – Sid Vicious, britisk musiker (d. 1979) 13. – Andrea Klump, tysk dømt terrorist 16. – Joan Benoit, amerikansk friidrettsutøver 18. – Tertius Zongo, burkinsk statsminister og ambassadør 20. – Dermot Gallagher, engelsk fotballdommer 20. – Yoshihiko Noda, japansk statsminister 21. – Kari Sverdrup, norsk forfatter 22. – Anne Grete Preus, norsk musiker (d. 2019) 23. – Lars Sponheim, norsk politiker 25. – Alastair Campbell, britisk politiker 27. – Dag Terje Andersen, norsk politiker 31. – Ole Christian Bach, norsk forretningsmann (d. 2005) Juni 7. – Frédérique Audouin-Rouzeau, fransk arkeolog og forfatter 8. – Scott Adams, amerikansk forfatter og tegneserieskaper 17. – Joachim Król, tysk skuespiller 19. – Anna Lindh, svensk politiker (d. 2003) 22. – Atle Torbjørn Karlsvik, norsk kontreadmiral 23. – Frances McDormand, amerikansk skuespillerinne 26. – Jan-Aage Torp, norsk pastor 29. – Gurbanguly Berdimuhammedov, turkmensk president 29. – Jon Ewo, norsk forfatter Juli 2. – Bret Hart, canadisk fribryter 3. – Thomas Flierl, tysk politiker 5. – Tom Levorstad, norsk skihopper 10. – Narve Hoff, norsk friidrettsutøver 12. – Richard Douglas Husband, amerikansk astronaut (d. 2003) 14. – Arthur Albiston, skotsk fotballspiller 17. – Peter Almqvist, svensk musiker (d. 2015) 18. – Nick Faldo, engelsk golfspiller 23. – Theo van Gogh, nederlandsk filmregissør (d. 2004) 23. – Olav Hansson, norsk skihopper 26. – Nick de Firmian, amerikansk sjakkspiller 29. – Ivar Rødningen, norsk illustratør, animatør og regissør August 1. – Beate Merk, tysk politiker 4. – Olaf Beyer, tysk friidrettsutøver 16. – Terje Kojedal, norsk fotballspiller og ishockeyspiller 17. – Rabih Abou-Khalil, libanesisk oudspiller og komponist 18. – Denis Leary, irsk-amerikansk skuespiller, komiker og regissør 19. – Cesare Prandelli, italiensk fotballspiller og trener 22. – Steve Davis, engelsk snookerspiller 24. – Leif Olav Halse, norsk politiker (d. 2008) 24. – Olav Olstad, norsk politiker 25. – Dr. Alban, nigeriansk-svensk musiker 27. – Bernhard Langer, tysk golfspiller 28. – Ivo Josipović, kroatisk president 31. – David Reitan, norsk billedkunstner September 3. – Ivan Sramko, slovakisk sentralbanksjef 4. – Sylvelin Vatle, norsk forfatter 6. – José Sócrates, portugisisk statsminister 11. – Jeff Sluman, amerikansk golfspiller 13. – InkaLill, norsk tegneserieskaper 21. – Ethan Coen, amerikansk regissør 22. – John G. Bernander, norsk politiker og kringkastingssjef 22. – Nick Cave, australsk sanger 23. – Suzanne von Borsody, tysk skuespillerinne 27. – Tone Hulbækmo, norsk sangerinne 29. – Ernst-Wiggo Sandbakk, norsk jazzmusiker Oktober 2. – John Cook, amerikansk golfspiller 5. – Bernie Mac, amerikansk skuespiller og komiker (d. 2008) 6. – Bruce Grobbelaar, zimbawisk fotballspiller 7. – Finn Øglænd, norsk lyriker og forfatter 8. – Antonio Cabrini, italiensk fotballspiller 22. – Hilde Indreberg, norsk høyesterettsdommer 23. – Paul Kagame, rwandisk president 24. – Steve Dunn, engelsk fotballdommer 25. – Nancy Cartwright, amerikansk skuespiller 27. – Glenn Hoddle, engelsk fotballspiller og trener 29. – Dan Castellaneta, amerikansk skuespiller November 2. – Erling Havnå, norsk kickbokser, involvert i NOKAS-ranet. 5. – Anette Bøe, norsk langrennsløper 8. – Alan Curbishley, engelsk fotballtrener 13. – Willem van de Sande Bakhuyzen, nederlandsk filmregissør (d. 2005) 14. – Nicholas Lens, belgisk forfatter og komponist 15. – Kevin Eubanks, amerikansk musiker 15. – Yep Kramer, nederlandsk skøyteløper 19. – Truls Lie, norsk redaktør og filosof 20. – Goodluck Jonathan, nigeriansk president 22. – Jan Egeland, norsk politiker og diplomat 29. – Janet Napolitano, amerikansk guvernør 30. – Christian Thommessen, norsk forretningsmann 30. – Colin Mochrie, canadisk komiker og skuespiller Desember 2. – Dagfinn Høybråten, norsk politiker 3. – Anne Birkefeldt Ragde, norsk forfatter 8. – Randi Hobøl, norsk billedkunstner og illustratør 10. – Michael Clarke Duncan, amerikansk skuespiller (d. 2012) 13. – Steve Buscemi, amerikansk skuespiller 14. – Runar Tafjord, norsk musiker 15 – Johan Giertsen, norsk jusprofessor 24. – Hamid Karzai, afghansk president 27. – Tim Witherspoon, amerikansk bokser Dødsfall 14. januar – Humphrey Bogart, amerikansk skuespiller (f. 1899) 18. februar – Dedan Kimathi, kenyansk opprørsleder (f. 1920) 17. mars – Ramon F. Magsaysay, filippinsk president (f. 1907) 30. juli – Frank Pais, cubansk politiker (f. 1934) 21. september – Haakon VII, norsk konge (f. 1872) 20. september – Jean Sibelius, finsk komponist (f. 1865) 24. oktober – Christian Dior, fransk motekunstner (f. 1905) 3. november – Wilhelm Reich, østerriksk psykoterapeut (f. 1897) 17. desember – Dorothy L. Sayers, britisk forfatter (f. 1893) Idrett Fredrikstad blir Norgesmester (cupmester) etter å ha slått Sandefjord Ballklubb 4-0 i finalen. Fredrikstad blir også seriemester, etter å ha slått Odd 6-1 i seriefinalen. Harstad IL blir nordnorsk mester i fotball. Storhamar IL Hockey blir offisielt startet på Hamar Vest. 17. februar – Asbjørn Aursand hopper 101,5 meter i Renabakken, og blir med det den første som hopper over 100 meter i Norge. Senere samme sesong blir 100-metersgrensen brutt også i Vikersundbakken og i Bavallsbakken på Voss. Nobelprismottagere Fysikk – Chen Ning Yang, Tsung-Dao Lee Kjemi – Lord Todd Medisin – Daniel Bovet Litteratur – Albert Camus Fred – Lester Bowles Pearson Litteratur Karen Blixen – Sidste fortællinger Johan Borgen – Vi har ham nå Agatha Christie – 4.50 from Paddington (4.50 fra Paddington) Agatha Christie – Ordeal by Innocence (Døde spor) Axel Jensen – Ikaros – ung mann i Sahara Jack Kerouac – On the Road Boris Pasternak – Доктор Живаго (Doktor Zhivago). Første gang publisert på italiensk, som Il dottor Zivago. Boken ble ikke publisert i Sovjetunionen før 1987. Tarjei Vesaas – Fuglane Musikk


source: wikipedia

text: 5. mars er den 64. dagen i året, den 65. i skuddår. Det er 301 dager igjen av året. Navnedag Patrick, Patricia Historie 1770 – Bostonmassakren: Fem amerikanere, inkludert Crispus Attucks, blir drept av britiske styrker. Denne hendelsen er en av flere som fører til den amerikanske revolusjonen. 1793 – Franske styrker blir beseiret av østerrikske styrker, og Liège blir gjenvunnet. 1821 – James Monroe blir tatt i ed for sin andre periode som amerikansk president. 1824 – Storbritannia erklærer krig mot Burma. 1848 – Louis Antoine Garnier-Pages blir fransk finansminister. 1849 – Zachary Taylor blir tatt i ed som USAs 12. president. 1872 – George Westinghouse tar patent på luftbremsen. 1877 – Rutherford B. Hayes blir tatt i ed som USAs 19. president. Han ble egentlig tatt i ed 3. mars, men da ikke offentlig. 1905 – Den russisk-japanske krig: Russiske styrker begynner tilbaketrekningen fra Mukden i Mandsjuria, etter å ha mistet mann på tre dager. 1907 – Den andre Dumaen åpner i St. Petersburg i Russland. Omkring demonstranter må drives bort av russiske styrker. 1912 – Italia blir de første til å bruke luftskip i militær sammenheng; de blir brukt til rekognosering vest for Tripoli bak den tyrkiske grensen. 1916 – Den spanske fotballklubben Real Club Deportivo Mallorca blir stiftet. 1917 – Woodrow Wilson blir tatt i ed for sin andre periode som amerikansk president. 1918 – Sovjet-Russland flytter hovedstaden fra Petrograd til Moskva. 1924 – Shefqet Verlaci blir statsminister i Albania. 1931 – Daniel Salamanca Urey blir president i Bolivia. 1933 – Nasjonalsosialistene får 44 % av stemmene i valget i Tyskland. 1936 – Den første flyvningen med kampflyet Spitfire Type 300 blir foretatt. 1943 – Andre verdenskrig: En tysk ubåt klarer å senke 4 handelsskip, på i alt tonn, i en alliert konvoi på vei fra Storbritannia til Gibraltar. 1945 – Andre verdenskrig: I Tyskland blir årskullet fra 1929 innkalt til militærtjeneste, i et siste, desperat forsøk fra det nasjonalsosialistiske Tyskland på å stoppe de allierte. 1973 – Konsistoriet mars 1973 avholdes, der 30 nye kardinaler blir kreert av pave Paul VI. 1979 – Romsonden Voyager 1 passerer planeten Jupiter. Norsk historie 1802 – Minst 26 fiskere omkommer i uvær i Vesterålen. 1926 – Ivar Lykke blir utnevnt til Norges statsminister. 1866 – Stortingsbygninga blir innviet. 1931 – Lagtingets vedtak om at Nidaros skal bytte navn til Trondheim. 1951 – Fiskefartøy «Dagny» fra Vedavågen på vårsildfiske får drivgarn i propellen og driver på land på Seiskjær ved Utsira. Tre omkommer, mens tre blir reddet fra skjæret. 1966 – Fraktefartøy «Bergsvik» er på reise fra Svelgen til Oslo med rujern, da det synker etter kollisjon med Bergenskes godsruteskip «Corvus» ved Mefjordbåen i Oslofjorden. Fire omkommer. 1986 – Vassdalulykka: 16 vernepliktige ingeniørsoldater omkommer i et snøskred i Vassdalen (Bjerkvik). 2021 – Norge vinner stafetten for menn i Ski-VM. Fødsler Se flere som er født 5. mars i :Kategori:Fødsler 5. mars. 1512 – Gerhard Mercator, belgisk matematiker og kartograf (d. 1594) 1685 – Georg Friedrich Händel, tysk/engelsk komponist (d. 1759) 1846 – Andreas William Restorff, færøysk forretningsmann (d. 1898) 1860 – Fredrik Kolstø, norsk kunstmaler (d. 1945) 1867 – Ingebrigt Vik, norsk billedhugger (d. 1927) 1871 – Rosa Luxemburg, tysk politisk tenker (d. 1919) 1919 – Helge Seip, norsk minister og direktør i Datatilsynet (d. 2004) 1922 – Pier Paolo Pasolini, filmregissør og forfatter (d. 1975) 1922 – Håkon Karlsen, norsk journalist (d. 2007) 1924 – Johan Østby, norsk politiker (d. 2005) 1925 – Paul Vergès, fransk politiker (d. 2016) 1930 – Kjell Fjørtoft, norsk forfatter (d. 2010) 1932 – Earl Woods, amerikansk offiser (d. 2006) 1933 – Walter Kasper, tysk kardinal 1934 – Jean-Baptiste Pham Minh Man, vietnamesisk kardinal 1936 – Lars Roar Langslet, norsk politiker, statsråd og forfatter (d. 2016) 1937 – Olusegun Obasanjo, nigeriansk president 1937 – Oddrunn Pettersen, norsk politiker og statsråd (d. 2002) 1943 – Inger Stolt-Nielsen, norsk politiker 1944 – Svein Gusrud, norsk jazzmusiker 1945 – Rune Johan Andersson, norsk illustratør, avistegner og forfatter 1946 – Bjørn Bottolvs, norsk forfatter 1946 – Klaus Hagerup, norsk forfatter, skuespiller og regissør (d. 2018) 1946 – Bernt Hagtvet, norsk professor 1947 – Ola Didrik Saugstad, norsk professor i barnesykdommer 1948 – Tore Tønne, norsk politiker, helseminister og næringslivsleder (d. 2002) 1949 – Franz Josef Jung, tysk forsvarsminister 1951 – Jurij Kravtsjenko, ukrainsk innenriksminister (d. 2005) 1951 – Ferhat Mehenni, algerisk sanger og politisk aktivist 1953 – Harald Stenvaag, norsk skytter 1955 – Penn Jillette, amerikansk komiker, illusjonist, sjonglør og forfatter 1957 – Per Roar Bredvold, norsk politiker 1970 – John Frusciante, amerikansk gitarist 1970 – Yû Watase, japansk tegneserieskaper 1973 – Eva Kristin Hansen, norsk politiker 1974 – Matt Lucas, britisk komiker 1988 – Damien Plessis, fransk fotballspiller 1990 – Kaia Dahle Nyhus, norsk filmskaper 1990 – İlham Tanui Özbilen, kenyansk-tyrkisk friidrettsutøver Dødsfall Se flere som døde 5. mars i :Kategori:Dødsfall 5. mars. 1893 – Sultan Ali bin Said av Zanzibar (f. 1854) 1893 – Charles-Philippe Place, fransk katolsk kardinal (f. 1814) 1893 – Hippolyte Taine, fransk filosof og historiker (f. 1828) 1895 – Nikolaj Leskov, russisk forfatter og journalist (f. 1831) 1895 – Henry Rawlinson, britisk offiser, språkforsker og arkeolog (f. 1810) 1903 – Gaston Paris, fransk litteraturprofessor (f. 1839) 1904 – Alfred Graf von Waldersee, tysk generalfeltmarskalk (f. 1832) 1953 – Josef Stalin, sovjetisk diktator (f. 1878) 1953 – Sergej Prokofjev, sovjet-russisk komponist (f. 1891) 1963 – Patsy Cline, amerikansk musiker (f. 1932) 1982 – John Belushi, amerikansk skuespiller og komiker (f. 1949) 2003 – George Miller (komiker), amerikansk stand-up komiker (f. 1941) 2006 – Milan Babić, kroatisk politiker og krigsforbryter (f. 1956) 2007 – José Ivo Lorscheiter, brasiliansk katolsk biskop (f. 1927) 2011 – Alberto Granado, argentinsk lege og revolusjonær (f. 1922) 05. mars


text: 1985 (MCMLXXXV) i den gregorianske kalenderen var et år uten skuddag som begynte på en tirsdag. Begivenheter Utlandet Sultkatastrofe i Afrika – 35 millioner mennesker blir rammet. Aids blir erklært som epidemi av Verdens helseorganisasjon. Richard M. Stallman etablerer Free Software Foundation. Første kvartal 1. januar – EU-landene vedtar den såkalte hvitboken om å gjøre EU til ett stort hjemmemarked uten geografiske grenser fra 1. januar 1993. 13. januar – I Etiopia omkommer 400 i en togulykke. 14. januar – Israel vedtar å trekke sine styrker ut av Sør-Libanon. 20. januar – Ronald Reagan innsettes i sin andre periode som USAs president. 1. februar – Grønland melder seg ut av EU. 19. februar – En spansk Boeing 747 krasjer i Mount Oiz, Spania. 148 mennesker omkommer. 1. mars – Unntakstilstand i Bangladesh. Parlamentsvalget avlyses. 11. mars – Reformatoren Mikhail Gorbatsjov blir generalsekretær i det sovjetiske kommunistparti etter Konstantin Tsjernenko. Andre kvartal 11. mai – En brann under en fotballkamp på Bradford stadion tar livet av 56 mennesker. 18. mai – Hovedkvarteret til den norske FN-styrken blir beskutt av israelske styrker. 20. mai – Shiamuslimsk milits angriper palestinske flyktningleirer i Vest-Beirut. Israel løslater 1500 palestinske fanger i bytte mot tre israelere holdt i fangenskap i Syria. 25. mai – Bangladesh blir truffet av en tropisk syklon, ca. mennesker omkommer. 29. mai – Publikumsopptøyer under en fotballkamp på Heysel stadion i Belgia fører til at 39 mennesker omkommer og hundrevis blir skadet. 14. juni – Schengen-traktaten blir undertegnet av fem europeiske land (Belgia, Frankrike, Tyskland, Luxembourg og Nederland). 20. juni – Arne Treholt dømmes til 20 års fengsel for spionasje. 23. juni – Et passasjerfly fra Air India styrter i havet utenfor Irland, sannsynligvis etter en terrorhandling. Alle de 329 ombord omkommer. Tredje kvartal 2. juli – Andrej Gromyko blir president i Sovjetunionen. 10. juli – Franske agenter senker Greenpeace-skipet «Rainbow Warrior» i New Zealand. Én mann omkommer. 13. juli – Veldedighetskonserten Live Aid gjennomføres samtidig i USA og Storbritannia til inntekt for sultrammede i Etiopia. 19. juli – I Nord-Italia omkommer 300 idet en demning brister. 27. juli – Militærkupp i Uganda. 12. august – Et passasjerfly fra Japan Airlines styrter ved Tokyo. 520 omkommer. 23. august – Massearrestasjoner av svarte i Soweto, Sør-Afrika etter protester mot apartheid-regimet. 27. august – Militærkupp i Nigeria. 1. september – Vraket av «Titanic» blir funnet og filmet med undervannskamera av en amerikansk-fransk ekspedisjon. 19. september – Jordskjelv rammer Mexico by. Flere tusen omkommer. Oktober Oktober – Intel lanserte 32-biter mikroprosessoren Intel 80386 1. oktober – Israelske fly bomber hovedkvarteret til Den palestinske frigjøringsorganisasjonen (PLO) i Tunis. Rundt 50 mennesker blir drept og over 100 skadet. 4. oktober – Stiftelsen Free Software Foundation blir grunnlagt i USA med det formål å utbre og beskytte fri programvare gjennom GNU-prosjektet. 7. oktober – Det amerikanske utenriksdepartementet kunngjør at USA ikke lenger vil være bundet av dommer som blir avsagt i Den internasjonale domstolen i Haag. 7. oktober – Det amerikanske slagskipet «Iowa» legger til kai i Oslo, der det blir møtt med demonstrasjoner rettet mot USAs og NATOs atompolitikk. 7. oktober – Palestinske terrorister tar cruiseskipet MS «Achille Lauro» og passasjerene ombord til fange. 9. oktober – Fire palestinske kaprere ombord på «Achille Lauro» overgir seg til egyptiske myndigheter etter å ha skutt og kastet overbord en invalid amerikaner. 10. oktober – De fire palestinske kaprerne av «Achille Lauro» forlater Egypt og er på vei til Tunis, med tillatelse fra den egyptiske presidenten Hosni Mubarak. Flyet de fire er ombord i, et Boeing 737, blir så tvunget av amerikanske jagerfly til å lande på NATO-basen Sigonella på Sicilia hvor italiensk politi tar hånd om de fire palestinerne. 29. oktober – Det svenske overvåkningsskipet «Orion» kolliderer med minesveiper. November 13. november – Vulkanen Nevado del Ruiz i Colombia får et stort utbrudd klokken 21:30 norsk tid. Lava og leirras dreper omkring mennesker. 18. november – Tegneseriestripen Tommy og Tigern blir publisert for første gang. 20. november – Operativsystemet Windows blir lansert. 23. november – Palestinere kaprer et egyptisk passasjerfly og tvinger det til å lande i Malta. 24. november – Egyptiske soldater stormer det kaprede flyet på Malta. 56 passasjerer og fire kaprere omkommer, og 30 blir såret. Desember 2. desember – FNs hovedforsamling vedtar et forslag om at FN skal ha overherredømme over Antarktis. 2.–4. desember – EU vedtar Enhetsakten; et tillegg til Roma-traktaten. 12. desember – Et amerikansk passasjerfly av typen DC-8 med militært personell styrter like etter avgang fra Gander flyplass i Canada. 256 omkommer. 27. desember – Palestinske terroriser slår samtidig til på flyplassene i Roma og Wien. 18 blir drept. Norge 21. januar – Gasslekkasje i maskinrommet til reketråleren «Bjørn Snorre» ved kai i Honningsvåg. En omkommer. 28. januar – For første gang i Norge innføres det gebyr på bankgiro og sjekk. 25. februar – Rettssaken mot den spionsiktede Arne Treholt starter. 18. mai – Israelske styrker beskyter hovedkvarteret til den norske FN-styrken i Libanon. 20. mai – Norges første private legesenter åpner. 30. mai – Norge ratifiserer Bonnkonvensjonen. 14. juni – En person blir skadet da Nor Moské i Frognerveien 53 på Frogner i Oslo blir sprengt med dynamitt. 20. juni – Arne Treholt dømmes til 20 års fengsel for spionasje. 21. juni – Norges første flykapring skjer på Braathen SAFE flight 139 mellom Værnes og Fornebu. 29. august – kvinneuniversitet åpner sin virksomhet på Løten. 9. september – Stortingsvalget gir borgerlig flertall med Fremskrittspartiet i vippeposisjon, til tross for stor framgang for Arbeiderpartiet. 4. oktober – En telesentral på Frogner i Oslo settes ut av funksjon av en brann, abonnenter blir uten telefonforbindelse i flere uker. 6. oktober – Gassutblåsning på boreplattformen «West Vanguard», 1 person omkommer. 19. oktober – A-ha når førsteplassen på Billboard Hot 100 med Take on Me. 1. november – Norges første pengeseddel med nynorsk tekst settes i omløp. 4. november – Betongblandeskipet «Concem» kantrer i Gandsfjorden ved Stavanger, ti mennesker omkommer. 16. november – Mjøsbroen åpnes. 12. oktober – Odelstinget opphever alle lover fra før 1814. Fødsler Januar 4. – Kari Aalvik Grimsbø, norsk håndballspiller 7. – Lewis Hamilton, britisk Formel 1-fører 10. – Anette Sagen, norsk skihopper 11. – Kazuki Nakajima, japansk Formel 1-fører 13. – Souleymane Bamba, ivoriansk fotballspiller 15. – René Adler, tysk fotballspiller 17. – Simone Simons, nederlandsk sanger 20. – André Danielsen, norsk fotballspiller 22. – Mohamed Sissoko, malisk fotballspiller 28. – J. Cole, amerikansk rapper og musikkprodusent Februar 1. – Rachael Scdoris, amerikansk hundekjører 2. – Dennis Oliech, kenyansk fotballspiller 2. – Kristian Skogsrud, norsk fotballspiller 5. – Cristiano Ronaldo, portugisisk fotballspiller 6. – Joji Kato, japansk skøyteløper 15. – Gøril Snorroeggen, norsk håndballspiller 20. – Julija Volkova, russisk sanger 22. – Iven Austbø, norsk fotballspiller 22. – Hameur Bouazza, fransk fotballspiller 22. – Erlend Storesund, norsk fotballspiller 26. – Fernando Llorente, spansk fotballspiller 28. – Lee Kang-seok, sørkoreansk skøyteløper Mars 2. – Jangy Addy, liberisk friidrettsutøver 2. – Patrick Makau, kenyansk friidrettsutøver 3. – Maren Haugli, norsk skøyteløper 4. – Annabelle Ali, kamerunsk bryter 13. – Emile Hirsch, amerikansk skuespiller 21. – Margrethe Renstrøm, norsk friidrettsutøver 22. – Jakob Fuglsang, dansk syklist 25. – Wilfried Bingangoye, gabonsk friidrettsutøver 26. – Prince Dzanie, ghanesisk bokser 26. – Keira Knightley, britisk skuespillerinne April 3. – Leona Lewis, britisk sanger 18. – Musa Amer Obaid, kenyansk-qatarsk friidrettsutøver 26. – Jure Bogataj, slovensk skihopper 26. – Ida Ingemarsdotter, svensk langrennsløper 29. – Maren Flotve Birkeland, norsk idoldeltaker 30. – Gal Gadot, israelsk skuespiller og modell Mai 8. – Pål Ekeberg Schjerve, norsk fotballspiller 12. – Andrew Howe, italiensk friidrettsutøver 13. – Javier Balboa, ekvatorialguineansk fotballspiller 14. – Mika Risbakken, norsk ishockeyspiller 15. – Carl Medjani, algerisk fotballspiller 16. – Stanislav Janevski, bulgarsk skuespiller 19. – Arve Walde, norsk fotballspiller 20. – Chris Froome, britisk syklist 21. – Mark Cavendish, britisk syklist 21. – Alexander Dale Oen, norsk svømmer (d. 2012) 28. – Colbie Caillat, amerikansk sanger 29. – Benjamin Hermansen, norsk drapsoffer (d. 2001) Juni 1. – Tirunesh Dibaba, etiopisk friidrettsutøver 3. – Samwel Mwera, tanzaniansk friidrettsutøver 3. – Steffen Thoresen, norsk ishockeyspiller 4. – Lukas Podolski, tysk fotballspiller 4. – Bar Refaeli, israelsk modell og skuespiller 10. – Fatmata Fofanah, guineansk friidrettsutøver 10. – Andy Schleck, luxembourgsk syklist 11. – Petter Tande, norsk kombinertløper 20. – Aurélien Chedjou, kamerunsk fotballspiller 21. – Lana Del Rey, amerikansk sanger 25. – Scott Brown, skotsk fotballspiller 25. – Karim Matmour, algerisk fotballspiller 25. – Tomasz Sokołowski, norsk–polsk fotballspiller 27. – Nico Rosberg, tysk Formel 1-fører 30. – Michael Phelps, amerikansk svømmer Juli 1. – Lars Erik Hesbråten, norsk ishockeyspiller 2. – Gunnhild Sundli, norsk musiker 8. – Vivian Sørmeland, norsk sanger 9. – Ashley Young, engelsk fotballspiller 10. – Mario Gómez, tysk fotballspiller 10. – Park Chu-yong, sørkoreansk fotballspiller 12. – Emil Hegle Svendsen, norsk skiskytter 13. – Guillermo Ochoa, mexicansk fotballspiller 17. – Henning Hauger, norsk fotballspiller 17. – Knut Olav Rindarøy, norsk fotballspiller 25. – Nelson Angelo Piquet, brasiliansk formel 1-fører 30. – Daniel Fredheim Holm, norsk fotballspiller 31. – Brimin Kipruto, kenyansk friidrettsutøver August 1. – Dina, norsk musiker 5. – Salomon Kalou, ivoriansk fotballspiller 9. – Filipe Luís, brasiliansk fotballspiller 10. – Tianna Madison, amerikansk friidrettsutøver 12. – Danny Graham, engelsk fotballspiller 15. – Carina Dahl, norsk modell, artist og realitydeltaker 28. – Kjetil Jansrud, norsk alpinist September 3. – Scott Carson, engelsk fotballspiller 4. – Raúl Albiol, spansk fotballspiller 5. – Stephen Ahorlu, ghanesisk fotballspiller 7. – Rafinha, brasiliansk fotballspiller 9. – Luka Modrić, kroatisk fotballspiller 11. – Kenneth Sola, norsk fotballspiller 12. – Jamie Cope, engelsk snookerspiller Oktober 1. – Amin Askar, norsk fotballspiller 8. – Bruno Mars, amerikansk sanger 10. – Marina Diamandis, walisisk sanger 10. – Gilles Ondo, gabonsk fotballspiller 11. – Margaret Berger, norsk sanger 11. – Øyvind Gram, norsk fotballspiller 19. – Ingrid Aune, norsk politiker (d. 2019) 19. – Justin Warsylewicz, kanadisk skøyteløper 23. – Mohammed Abdellaoue, norsk fotballspiller 24. – Wayne Rooney, engelsk fotballspiller 25. – Ciara, amerikansk sanger 25. – Arkadij Naiditsch, tysk sjakkspiller November 2. – James McEveley, engelsk fotballspiller 3. – Henry Joseph Shindika, tanzaniansk fotballspiller 4. – Marcell Jansen, tysk fotballspiller 8. – Jack Osbourne, engelsk realitydeltaker 8. – Newfel Ouatah, algerisk bokser 12. – Adlène Guedioura, algerisk fotballspiller 14. – Thomas Vermaelen, belgisk fotballspiller 14. – Andreas Vilberg, norsk skihopper 16. – Sanna Marin, finsk politiker og statsminister 18. – Alexander Gabrielsen, norsk fotballspiller 21. – Carly Rae Jepsen, canadisk sanger 22. – Asamoah Gyan, ghanesisk fotballspiller 23. – Ahn Hyun-soo, sørkoreansk skøyteløper 25. – Marit Malm Frafjord, norsk håndballspiller 25. – Marcus Hellner, svensk langrennsløper 28. – Landry N'Guémo, kamerunsk fotballspiller 30. – Chrissy Teigen, amerikansk modell Desember 1. – Janelle Monáe, amerikansk artist 3. – Amanda Seyfried, amerikansk skuespiller 12. – Juan Camilo Zúñiga, colombiansk fotballspiller 17. – Eva Weel Skram, norsk sanger 19. – Gary Cahill, engelsk fotballspiller Dødsfall Første kvartal 10. januar – Andre Bjerke, norsk forfatter (f. 1918) 26. januar- Kenny Clarke, amerikansk musiker (f. 1914) 5. februar – Neil McCarthy, britisk skuespiller (f. 1932) 6. februar – Inger Hagerup, norsk forfatter (f. 1905) 25. februar – Ivar Ruste, norsk sanger (f. 1916) 27. februar – JPat O'Molley, engelsk skuespiller (f. 1904) 9. mars – Harry Catterick, engelsk fotballspiller og trener (f. 1919) 10. mars – Israel Regardie, britisk-amerikansk psykiater og forfatter (f. 1907) 10. mars – Konstantin Tsjernenko, sovjetisk politiker (f. 1911) 24. mars – George London, canadisk musiker (f. 1920) 28. mars – Marc Chagall, belarusisk maler (f. 1887) Andre kvartal 7. april – Carl Schmitt, tysk katolsk filosof og rettsteoretiker (f. 1888) 11. april – Enver Hoxha, albansk statsleder (f. 1908) 20. april – Charles Francis Richter, amerikansk geofysiker (f. 1900) 9. mai – Edmond O'Brien, amerikansk skuespiller (f. 1915) 13. mai – Mildred Scheel, tysk lege og førstedame (f. 1932) 21. juni – Tage Erlander, svensk politiker (f. 1901) Tredje kvartal 16. juli – Heinrich Böll, tysk forfatter og nobelprisvinner i litteratur (f. 1917) 9. august – Fred Åkerström, svensk visesanger (f. 1937) 17. august – Bjarne Odd Weider, norsk biskop (f. 1913) 26. august – Per Monsen, norsk pressemann (f. 1913) 7. september – Finn Seemann, norsk fotballspiller (f. 1944) Fjerde kvartal 10. oktober – Yul Brynner, russisk-amerikansk skuespiller (f. 1915) 11. oktober – Orson Welles, amerikansk filmregissør (f. 1915) 15. november – Meret Oppenheim, sveitsisk kunstner (f. 1913) 17. november – Lon Nol, kambodsjansk general og statsminister (f. 1913) 25. november – Elsa Morante, italiensk forfatter (f. 1918) 12. desember – Anne Baxter, amerikansk skuespillerinne (f. 1923) 14. desember – Andrej Sakharov, sovjetisk vitenskapsmann (f. 1921) 16. desember – Paul Castellano, amerikansk mafialeder (f. 1915) 31. desember – Rick Nelson, amerikansk sanger (f. 1940) 31. desember – Bjarne Sundfær, norsk ordfører (f. 1915) Idrett 14. januar – Martina Navrátilová vinner sin 100. tennisturnering. Marc Girardelli, Luxembourg, vinner verdenscupen i alpint. VM på ski blir arrangert i Seefeld i Østerrike. VIF Hockey tar the double i ishockey Karsten Feldborg blir nordisk mester i othello. Bård A. Havnerås blir norgesmester i styrkeløft for juniorer. Lillestrøm blir norgesmester (cupmester) i fotball for menn. De slår Vålerenga 4–1 i finalen. Rosenborg blir seriemester i fotball for menn. Jørn Andersen blir toppscorer i 1. divisjon i fotball dette året. Sprint/Jeløy blir norgesmester (cupmester) i fotball for kvinner. De slår Asker 1–0 i finalen. Nymark blir seriemester i fotball for kvinner. Curling-VM for herrer arrangeres i Glasgow i Skottland, og Canada vinner foran Sverige. Curling-VM for damer arrangeres i Jönköping i Sverige, og Canada vinner foran Skottland. Dennis Taylor vinner verdensmesterskapet i snooker etter å ha slått Steve Davis 18–17 i finalen. 23. juli – Serhij Bubka setter ny verdsrekord i stavsprang på 6 meter Musikk Exodus gir ut debutalbumet Bonded by Blood. 4. mai – Bobbysocks vinner med La det swinge, den internasjonale finalen i Eurovision Song Contest i Göteborg. A-ha slår igjennom både i Europa og i USA med Take on Me. Roger Waters slutter i Pink Floyd. Guns N' Roses blir dannet i USA. 13. juli – Live Aid. Utgivelser Supertramp gir ut albumet Brother Where You Bound A-ha gir ut albumet Hunting High and Low The Jesus and Mary Chain gir ut sitt debutalbum Psychocandy, som blander popmelodier med ekstrem støy Bruce Springsteen – Live/1975-1985 Peter Gabriel gir ut soundtrack-albumet Birdy Marillion gir ut albumet Misplaced Childhood Rush gir ut albumet Power Windows The Cure gir ut albumet The Head on The Door Iron Maiden gir ut live albumet Live after death Vazelina Bilopphøggers – 5 års jubileum Eldar Vågan – En Herre Med Bart Bon Jovi – 7800 degrees Farhenheit Film Tina Turner spiller i filmen Mad Max etter Thunderdome Michael J. Fox spiller i filmen Tilbake til fremtiden Nobelprismottagere Fysikk – Klaus von Klitzing Kjemi – Herbert A Hauptman, Jerome Karle Medisin – Michael S Brown, Joseph L Goldstein Litteratur – Claude Simon Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel – Franco Modigliani Fred – Den internasjonale legeforening mot atomkrig (engelsk: International Physicians for the Prevention of Nuclear War) Litteratur Tommy og Tigern (Calvin and Hobbes) av Bill Watterson kommer for første gang ut i USA Utlandet Gabriel García Márquez – El amor en los tiempos del cólera (Kjærlighet i koleraens tid) Norge Odd Børretzen – Berus eder! Lars Saabye Christensen – Blodets bånd Erik Fosnes Hansen – Falketårnet Herbjørg Wassmo – Mellomlanding Peter Wessel Zapffe – Rikets hemmeligheter Se også Arkitekturåret 1985 Arkeologiåret 1985 Filmåret 1985 Filosofiåret 1985 Kunståret 1985 Litteraturåret 1985 Lyrikkåret 1985 Musikkåret 1985 Tegneserieåret 1985 Teateråret 1985 TV-året 1985 Århundrer: 18. århundre – 19. århundre – 20. århundre – 21. århundre Tiår: 1930-årene – 1940-årene – 1950-årene – 1960-årene – 1970-årene – 1980-årene – 1990-årene – 2000-årene – 2010-årene – 2020-årene – 2030-årene År: 1980 – 1981 – 1982 – 1983 – 1984 – 1985 – 1986 – 1987 – 1988 – 1989 – 1990 1985


text: 20. mars er den 79. dagen i året, den 80. i skuddår. Det er 286 dager igjen av året. Dagen kan være vårjevndøgn, normalt faller vårjevndøgn på 21. mars. I Norge faller vårjevndøgn på denne datoen i perioden 2012–2043. Navnedag Joakim, Kim Historie 1602 – Det nederlandske ostindiske kompani blir opprettet. 1760 – En stor bybrann i Boston i USA ødelegger 349 bygninger. 1815 – Etter å ha rømt fra Elba, går Napoleon inn i Paris med en hær bestående av soldater, i tillegg til frivillige. Dette var begynnelsen på hans «hundre dager ved makten». 1848 – Kong Ludwig I av Bayern abdiserer. 1899 – Martha Place ble den første kvinne som ble henrettet i elektrisk stol. 1913 – Sung Chiao-jen, en av grunnleggerne av det kinesiske nasjonalistpartiet blir skadd i et attentatforsøk, og dør to dager senere. 1915 – Albert Einstein publiserer relativitetsteorien. 1952 – Det amerikanske senatet godkjenner en fredsavtale med Japan. 1956 – Tunisia blir selvstendig. 1964 – Forløperen til European Space Agency, ESRO (European Space Research Organization), blir opprettet. 1969 – John Lennon og Yoko Ono gifter seg. 1986 – Jacques Chirac blir president i Frankrike. 1995 – Et gassangrep tar livet av 12 personer i Tokyo. Ytterligere 1 300 blir skadet. 2003 – Irak-krigen: Massive bombe- og rakettangrep mot Irak. 2005 – Bjørn Einar Romøren setter ny verdensrekord i skiflyging med 239 m i Planica i Slovenia. Norsk historie 1935 – Johan Ludwig Mowinckels tredje regjering går av etter at dens økonomiske politikk har fått mistillit i Stortinget. Johan Nygaardsvolds AP-regjering overtar. Fødsler Se flere som er født 20. mars i :Kategori:Fødsler 20. mars. 1770 – Friedrich Hölderlin, tysk forfatter (d. 1843) 1822 – Karl Braun, tysk politiker, advokat og forfatter (d. 1893) 1828 – Henrik Ibsen, norsk forfatter (d. 1906) 1849 – Henry Petersen, dansk arkeolog (d. 1896) 1882 – René Coty, fransk president (d. 1962) 1904 – B.F. Skinner, amerikansk psykolog (d. 1990) 1914 – Lilly Bølviken, norsk høyesterettsdommer (d. 2011) 1915 – Svjatoslav Richter, sovjetisk pianist (d. 1997) 1916 – Magnus Andersen, norsk fiskeriminister (d. 1994) 1917 – Vera Lynn, britisk sanger (d. 2020) 1924 – Per Jacobsen, norsk fotballspiller (d. 2012) 1930 – Thomas Stafford Williams, newzealandsk kardinal 1936 – Lee Perry, jamaicansk musiker (d. 2021) 1937 – Helmut Recknagel, tysk skihopper 1937 – Jerry Reed, amerikansk musiker (d. 2008) 1939 – Brian Mulroney, canadisk statsminister 1947 – Samuel Kobia, kenyansk prest 1947 – Karel Kodejška, tsjekkoslovakisk skihopper 1949 – Josip Bozanić, kroatisk kardinal 1949 – Kjell Bertel Nyland, norsk generalsekretær i sjømannskirken 1949 – Søren Fredrik Voie, norsk politiker 1950 – William Hurt, amerikansk skuespiller (d. 2022) 1956 – Minken Fosheim, norsk skuespiller og forfatter (d. 2018) 1958 – Holly Hunter, amerikansk skuespiller 1959 – Sting, amerikansk fribryter 1960 – Lars Tjærnås, norsk fotballtrener 1961 – Trevor Morley, engelsk fotballspiller 1963 – David Thewlis, britisk skuespiller 1969 – Stian Hole, norsk illustratør og grafisk designer 1975 – Hans Petter Buraas, norsk alpinist 1976 – Kristian Hammer, norsk kombinertløper 1976 – Chester Bennington, amerikansk musiker (d. 2017) 1977 – Tor Hogne Aarøy, norsk fotballspiller 1982 – Tomasz Kuszczak, polsk fotballspiller 1983 – Seth Amoo, ghanesisk fotballspiller 1984 – Fernando Torres, spansk fotballspiller 1986 – Rok Benkovič, slovensk skihopper 1987 – Jô, brasiliansk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 20. mars i :Kategori:Dødsfall 20. mars. 1866 – Rikard Nordraak, norsk komponist (f. 1842) 1898 – Ivan Sjisjkin, russisk maler (f. 1832) 1903 – Carl Anton Bjerknes, norsk matematiker og fysiker (f. 1825) 1997 – Britt G. Hallqvist, svensk forfatter og teolog (f. 1914) 2004 – Christel Guillaume, østtysk spion (f. 1927) 2006 – Egil Teige, norsk journalist (f. 1941) 2007 – Håkon Helle, norsk advokat (f. 1941) 2007 – Taha Yassin Ramadan, irakisk politiker (f. 1938) 2008 – John Willem Gran, katolsk biskop av Oslo (f. 1920) 2010 – Girija Prasad Koirala, nepalsk politiker og statsminister (f. 1925) 2021 – Peter Lorimer, skotsk fotballspiller (f. 1946) Helligdager Naw-Rúz – persisk nyttår Markeringer FNs internasjonale dag for lykke Referanser Dager i mars


text: Begivenheter Andrew Jackson blir valgt til president i USA, etter å ha slått regjerende John Quincy Adams. Fødsler Første kvartal 6. januar – Herman Grimm, tysk kunsthistoriker og skribent (d. 1901) 7. februar – Adolphe-Louis-Albert Perraud, fransk katolsk kardinal (d. 1906) 8. februar – Joseph Stockinger, østerriksk bokbinder (d. 1903) 8. februar – Jules Verne, fransk forfatter (d. 1905) 12. februar – George Meredith, britisk forfatter (d. 1909) 14. februar – Lars Soelberg, norsk bonde og politiker (d. 1907) 18. mars – Randal Cremer, engelsk politiker og nobelprisvinner (d. 1908) 20. mars – Henrik Ibsen, norsk forfatter (d. 1906) Andre kvartal 8. april – Severin From, dansk sjakkspiller (d. 1895) 12. april – Charles Foster, amerikansk bankmann og politiker (d. 1904) 13. april – Josephine Butler, engelsk feminist og forfatter (d. 1906) 21. april – Hippolyte Taine, fransk filosof og historiker (d. 1893) 23. april – Kong Albert I av Sachsen (d. 1902) 7. mai – Effie Gray, britisk kunstnerkone (d. 1897) 8. mai – Henri Dunant, grunnlegger av Røde Kors (d. 1910) 13. mai – Hannes Finsen, islandsk jurist og embetsmann (d. 1892) 26. mai – Florvil Hyppolite, haitisk president (d. 1896) 5. juni – Otto Torell, svensk geolog, zoolog og polfarer (d. 1900) 16. juni – Lev Lagorio, russisk maler (d. 1905) Tredje kvartal 5. juli – Jacques Picard, kanadisk politiker (d. 1905) 6. august – Andrew Taylor Still, amerikansk lege (d. 1917) 17. august – Jules Bernard Luys, fransk nevrolog (d. 1897) 31. august – Carl Adolf Dahl, stadsingeniør i Trondheim (d. 1907) 9. september – Leo Tolstoj, russisk forfatter (d. 1910) Fjerde kvartal 29. oktober – Thomas F. Bayard, amerikansk advokat og politiker (d. 1898) 6. november – Johan Lauritz Bidenkap, norsk lege (d. 1892) 15. november – Lucien-Louis-Joseph-Napoléon Bonaparte, fransk katolsk kardinal (d. 1895) 15. november – Johannes Nilssøn Skaar, norsk biskop (d. 1904) 18. november – John Langdon Down, britisk lege (d. 1896) 9. desember – Egidio Mauri, italiensk katolsk kardinal (d. 1896) 18. desember – Viktor Rydberg, svensk forfatter, journalist og kulturhistoriker (d. 1895) 23. desember – Mathilde Wesendonck, tysk forfatter og lyriker (d. 1902) Ukjent dato Tov Oddson, norsk tradisjonsbærer (d. 1892) Frederic George Stephens, engelsk kunstkritiker (d. 1907) Clara Ursin, norsk skuespiller (d. 1890) Dødsfall 19. november – Franz Schubert, østerriksk komponist (f. 1797) 30. desember – Waldemar Thrane, norsk komponist og fiolinist (f. 1790) 1828


text: Østerrike, offisielt Republikken Østerrike, er en forbundsstat i Sentral-Europa, og består av ni delstater, hvert med eget parlament og regjering. Østerrike er omgitt av land på alle sider, og grenser mot Liechtenstein og Sveits i vest, Italia og Slovenia i sør, Ungarn og Slovakia i øst, og Tyskland og Tsjekkia i nord. Hovedstaden er Wien. Østerrike har 9,1 millioner innbyggere (2023), hvorav to tredeler tilhører den romersk-katolske tro. Det offisielle språket er tysk, som snakkes i dialektiske former. Ut over det er slovensk, kroatisk og ungarsk anerkjente minoritetsspråk. Republikken Østerrike ble dannet av restene av det østerriksk-ungarske dobbeltmonarkiet etter første verdenskrig, og fikk sin statsforfatning i 1920. Denne ble videreført etter andre verdenskrig i 1945, hvor Den andre republikk ble dannet. Østerrike oppnådde full suverenitet med statstraktaten 15. mai 1955. Østerrike har en grunnlovsbestemt nøytralitet, og er sete for flere internasjonale organisasjoner, deriblant FN, OSSE og OPEC. Landets statsoverhode er forbundspresidenten. Forbundskansleren er regjeringssjef. Nasjonalrådet, som har 183 medlemmer, er det direkte valgte parlamentskammer. Valgperioden er fem år. Stemmerettsalderen er 16 år, den laveste i Europa. Forbundsrådet er Østerrikes indirekte valgte parlamentskammer, hvor delstatenes lokale parlamenter, landdagene, utpeker 60 representanter. Forbundsrådet har absolutt veto i lover som griper inn i delstatenes anliggender og rettigheter. Topografisk er Østerrike dominert av Alpene, som dekker 60 % av landet. Disse har stor betydning for Østerrikes turisme, hvor alpin skiidrett er en betydelig ervervsfaktor. Ut over dette er maskiner, kjemiske produkter, stål- og metallvarer og vin de viktigste produktene i Østerrikes samhandel med utlandet. Topografien har også hatt stor betydning for infrastrukturen, hvor bane- og veianlegg preges av det krevende terrenget ved mange broer og tunneler. Landets elver gir gode betingelser for vannkraft, som dekker to tredeler av landets energibehov. Østerrike har et rikt kulturliv, og har fostret store komponister som W.A. Mozart, Joseph Haydn, Franz Schubert, Johann Strauss og Gustav Mahler. Naturgeografi Med sin posisjon i Alpene er Østerrikes vestlige og sydlige deler fjell, og Østerrike er et velkjent vintersportssted. Det høyeste fjellet er Grossglockner på 3 798 meter. Den nordlige og østlige del av landet er hovedsakelig kupert terreng. Klimaet er temperert, med kalde vintre og kjølige somre. De viktigste byene er hovedstaden Wien (som ligger ved Donau), Graz, Linz, Salzburg, Innsbruck og Klagenfurt am Wörthersee. Den store fjellkjeden Alpene går igjennom Østerrike, og elven Donau renner gjennom. Demografi Omkring ti prosent av østerrikerne er ikke av østerriksk opprinnelse, flesteparten av disse er fra de omkringliggende land. En stor gruppe gjestearbeidere er også til stede i landet. Det offisielle språket tysk tales av alle. Dialektene ligner på de tyske dialekter i den sydlige del av Tyskland. I Vorarlberg og små deler av Tirol tales alemannisk, mens befolkningen i alle andre delstater taler bairisk. Tilsammen syv millioner taler mellom- eller sydbairiske dialekter. Mer enn 3⁄4 av østerrikerne er romersk-katolske. Andre vesentlige konfesjoner og religioner er protestantismen og islam. Befolkningsutvikling Den første folketellingen som kan sammenlignes med metoder anvendt i dag, fant sted i Østerrike-Ungarn i 1869-70. Folketallet var stigende innenfor det nåværende Østerrikes geografiske område fram til 1913, og økningen skyldtes i første rekke gjennom innenlandske innvandrere fra de østerriksk-ungarske kronland. Etter 1. verdenskrig var det et kortvarig tilbakefall i befolkningstallet som følge av at mange embedsmenn flyttet tilbake til sine opprinnelsesland. Den siste folketellingen før 2. verdenskrig viste et innbyggertall på 6 653 000. Etter krigen hadde man i en årrekke tilbakegang i innbyggertallet. Et høyt fødselsoverskudd vendte utviklingen fram til 1974, da det ble nådd et nytt høydepunkt med 7 599 000 innbyggere i Østerrike. Tallet lå noenlunde stabilt fram til 1987, da en ny befolkningsvekst begynte, noe som blant annet kan tilskrives økt innvandring. I 2007 var det 8 298 923 innbyggere i Østerrike, noe som tilsvarer 1,7 % av EUs befolkning. Den gjennomsnittlige forventede levetid for kvinner var i 2006 82,7 år, og for menn 77,1 år. Barnedødeligheten var 0,36 % i 2006. Historie Etter å ha vært erobret av romerne, hunerne, lombardere, ostrogoterne, bayrerne og frankerne, kom Østerrike under habsburgerne i det 13. århundre. Denne slekten fortsatte å regjere Østerrike inntil det 20. århundre. Etter oppløsningen av Det tysk-romerske rike i 1806 ble Østerrike utropt som keiserrike, og den siste tysk-romerske keiser Franz II, som samtidig var erkehertug av Østerrike, konge av Böhmen, konge av Ungarn m.m., fortsatte således som keiser av dette. Østerrike kom formelt i en personalunion med kongedømmet Ungarn (som allerede hadde vært under habsburgsk styre i flere århundrer) i 1867, og unionen ble kjent som dobbeltmonarkiet Østerrike-Ungarn. Denne staten ble oppdelt etter nederlaget i første verdenskrig. Ungarn trådte ut av unionen og det resterende tysktalende Østerrike ble en egen republikk, mellom 1918 og 1919 offisielt kjent Deutschösterreich. Etter at ententen gjennom Saint-Germain-traktaten nektet Østerrike å forenes med Tyskland, måtte Deutschösterreich avstå en rekke provinser, som Böhmen og Mähren, presset til å endre navnet sitt til bare Østerrike. Østerrike ble i 1938 en del av Tyskland som provinsen Ostmark, gjennom det såkalte Anschluss. Etter andre verdenskrig ble Østerrike gjenopprettet som egen stat, men var nøytralt, og tilhørte hverken øst- eller vestblokken. Etter kommunismens sammenbrudd har Østerrike i økende grad engasjert seg i europeisk samarbeid. I 1995 ble Østerrike medlem av EU, og er fra og med 1999 også en del av den europeiske økonomiske og monetære union. Konservative politikere har fra tid til annen tatt til orde for NATO-medlemskap. Politikk og administrasjon Østerrike er en demokratisk forbundsrepublikk med utstrakt selvstyre til delstatene. Den østerrikske grunnloven skriver seg fra like etter første verdenskrig i 1920, og med unntak av årene under det nasjonalsosialistiske Tyskland før og under annen verdenskrig og perioden under alliert okkupasjon etter krigen har Østerrike hatt samme politiske system siden grunnloven trådte i kraft. Statsoverhode og regjering Østerrikes statsoverhode er forbundspresidenten (tysk: Bundespräsident), som velges ved direkte valg hvert sjette år. Presidenten har etter grunnloven relativt store fullmakter, men vervet er likevel hovedsakelig seremonielt. Samme person kan kun sitte i to sammenhengende perioder. Den østerrikske regjeringen ledes av en forbundskansler (Bundeskanzler), utpekt av presidenten. Det er i utgangspunktet intet krav at kansleren skal ha et flertall bak seg i parlamentet når hen utnevnes, men siden Østerrike har et parlamentarisme kan parlamentet vedta å kaste kansleren (og dermed også regjeringen) på et senere tidspunkt. Fra 2008 til 2016 var Werner Faymann (SPÖ) forbundskansler, etterfulgt av Christian Kern (SPÖ) til 2017. Han ble avløst av Sebastian Kurz (ÖVP), som ble utnevnt til forbundskansler to ganger inntil nå (2021): 2017 og 2020. I 2019 var det var første gang i den østerrikske republikks historie at en regjering ble felt av et mistillitsvotum: Som resultatet av Ibiza-affæren ledes regjeringen få dager av den tidligere finansministeren Hartwig Löger. Deretter fulgte regjeringen Brigitte Bierlein som konstitusjonell midlertidig løsning frem til nyvalgene i september 2019. Regjeringsmedlemmene utpekes og eventuelt avsettes av presidenten på kanslerens anbefaling. Blant regjeringsmedlemmene er en visekansler, som er forbundskanslerens stedfortreder. Josef Pröll (ÖVP) har siden 2008 hatt dette embetet, ved siden av å også være finansminister. Dagens østerrikske regjering har sittet med makten siden desember 2008, og er en storkoalisjon mellom Sozialdemokratische Partei Österreichs (SPÖ) og Österreichische Volkspartei (ÖVP). Parlament Det østerrikske parlamentet har to kamre. Underhuset kalles Nasjonalrådet (tysk: Nationalrat), og velges hvert femte år i forholdstallsvalg. Det har 183 representanter. Siden 2007 har stemmerettsalderen vært 16 år. Østerrike har en sperregrense på fire prosent, selv om partier som kommer under denne likevel kan få inn representanter på direktemandat. Det østerrikske overhuset kalles Forbundsrådet (Bundesrat) og har 60 medlemmer. Representantene velges av delstatene, og sitter for perioder på fire til seks år. Av de to kamrene er Nasjonalrådet det med størst makt, og Forbundsrådet har kun utsettende veto. Politiske partier Se Valget i Østerrike 2019 Østerrike har et flerpartisystem med et 700-talls registrerte partier. Siden 1980-tallet har det politiske livet i Østerrikes parlament blitt dominert av fire-fem partier. Sozialdemokratische Partei Österreichs (SPÖ) ble dannet i 1888. Partiet er et tradisjonelt sosialdemokratisk parti med sterke bånd til fagbevegelsen (Kammer für Arbeiter und Angestellte). Høyresidens største parti er de kristendemokratiske Österreichische Volkspartei (ÖVP). ÖVP har sammen med SPÖ dominert østerriksk politikk siden annen verdenskrig. Freiheitliche Partei Österreichs (FPÖ) er det største av de høyreradikale partiene i landet. Partiets kjernesaker er EU-motstand og en restriktiv asyl- og innvandringspolitikk. Die Grünen – Die grüne Alternative er det minste partiet i Nasjonalrådet, og ledes av Werner Kogler. Dette partiet er venstreorientert med et spesielt fokus på miljøvern, samt minoritetsrettigheter og «økososiale» skattereformer. NEOS – Das Neue Österreich er et liberalt parti som i 2012 ble til som en sammenslåing av tidligere liberale partier i Østerrike. Partiet fikk 15 seter i parlamentet i 2019. Administrativ inndeling Østerrike er en forbundsrepublikk inndelt i 9 delstater (tysk: Bundesländer, entall: Bundesland). Disse delstatene deles igjen inn i distrikter (Bezirke) og statuarbyer (Statutarstädte). Distriktene er igjen delt inn i kommuner (Gemeinden). Statuarbyene er i en slags mellomposisjon mellom distriktene og kommunene, og har ansvarsområder fra begge. Delstatene har utbredt selvstyre, blant annet innenfor kulturpolitikk, helse- og sosialspørsmål, naturvern, og bygg- og planleggingspolitikk. Delstater Forsvars- og utenrikspolitikk Det østerrikske forsvaret er basert på verneplikt for menn. Førstegangstjenesten er på seks måneder, fulgt av åtte år i reservestyrkene. Kvinner kan avtjene verneplikt på frivillig basis. Pasifister har anledning til å heller avtjene en siviltjeneste på ni måneder. Det østerrikske forsvaret deles inn i Streitkräfteführungskommando, Einsatzunterstützung og Kommando Führungsunterstützung. Førstnevnte er den operative biten av forsvaret, og deles igjen inn i Landstreitkräfte (landsstridskreftene), Luftstreitkräfte (luftstridskreftene), Internationale Einsätze (internasjonale operasjoner) og Spezialeinsatzkräfte (spesialstyrkene). Siden Østerrike ikke har noen kystlinje har landet heller ikke noe sjøforsvar. I 2004 var de østerrikske forsvarsutgiftene på omtrent 0,9 % av BNP. Samlet mannskapstall er på omtrent mann, hvorav omtrent halvparten er vernepliktige. Den formelle øverstkommanderende er Østerrikes president, men i praksis tilfaller ansvaret for den politiske kontrollen over forsvaret til forsvarsministeren. Den østerrikske statstraktat av 1955 gjorde slutt på den allierte okkupasjonen etter annen verdenskrig. Samme år vedtok den østerrikske forbundsforsamlingen en «evigvarende nøytralitet» der de i lovs form kunngjorde at «for all fremtid vil ikke Østerrike gå inn i noen militærallianse, og vil heller ikke tillate fremmede makter å opprette baser på østerriksk jord». Siden den tid har dette vedtaket vært hjørnesteinen i Østerrikes utenrikspolitikk. Etter Sovjetunionens fall begynte Østerrike å myke noe opp på den strenge nøytralitetslinjen, og siden 1995 har landet deltatt i EUs felles utenriks- og sikkerhetspolitikk. Til samme tid gikk landet inn i NATOs Partnership for Peace-program. Østerrike spiller en aktiv rolle i Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa, og organisasjonens sekretariat ligger i Wien. Østerrike arbeider også aktivt innenfor Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling. Landet har vært medlem av De forente nasjoner siden desember 1955, og av Den europeiske union siden 1995. Landet tok del i eurosonen fra oppstarten i 1999. Næringsliv Østerrike har en velutviklet markedsøkonomi og høy levestandard (ifølge en ny OECD-studie verdens 7.-rikeste land) og er nært knyttet til Den europeiske union, og da spesielt Tyskland. Medlemskapet i EU har tiltrukket utenlandske investorer, sammen med nærheten til de nye ansøkerland. Langsom økonomisk vekst i Tyskland og resten av verden har senket veksten til 1,2 % i 2001. For å møte stigende konkurranse fra både EU og de sentraleuropeiske land, vil Østerrike behøve å styrke sin kunnskapsintensive industrier, en fortsatt deregulering av servicesektoren og lavere skatt. Østerrikes bruttonasjonalprodukt var i 2010 på 286,2 milliarder euro, noe som ga et BNP per capita på 34 120 euro. Bergverksdrift Bergverksdrift har i de siste årtier mistet en del av sin betydning. Utvinningen av bly i Bad Bleiberg i Kärnten, som kan spores helt tilbake til 800 f.Kr., er i dag nedlagt på samme måte som mange av jernmalm- og brunkullgruvene. Land- og skogbruk Østerrikes land- og skogbruk er kjennetegnet ved mange små bedrifter, særlig på grunn av de mange fjellbøndene. Siden 1960 er antallet bedrifter halvert, mens bedriftenes arealstørrelse i tilsvarende periode er fordoblet. Tendensen går dermed i retning av større bedrifter, men 61 % har fortsatt et dyrkingsareal på under 20 ha., mens kun 4 % har et dyrkingsareal på over 100 ha. I alt reduseres antallet bedrifter årlig med ca. 5000. Det er i dag omkring land- og skogbruksbedrifter, hvorav knapt 40 % drives av fjellbønder. Der er 1,38 millioner hektar dyrkbar mark i Østerrike, hvorav 56,3 % benyttes til kornproduksjon, 11 % til oljeplanter, 6,3 % til kløver og 1,6 % til poteter. Største kornproduserende delstat er Niederösterreich, som har 60 % av landets samlede areal for korn (ekskl. mais). Der er drøyt vinbønder i landet, som dyrker vindruer på hektar hvorav 75 % går til hvitvin. Det største vinarealet ligger i Niederösterreich, som har 60 % av det samlede vindyrkningsarealet etterfulgt av Burgenland med 30 %. Vin er samtidig et viktig landbruksprodukt til eksport. Hovedimportører av vinen er med 2/3 Tyskland og deretter Sveits og USA. Fruktproduksjonen består primært av epler, pærer, fersken, aprikos, plommer, kirsebær og valnøtter, som dyrkes på i alt hektar. Steiermark er langt den største fruktprodusenten av delstatene. Dyreproduksjonen består primært av svin, kveg, får og geiter. Svin står for 57 % av den samlede dyrebesetning i Østerrike, mens kveg står for 36 %. På grunn av de små størrelsene på produsentene utsettes Østerrikes landbruk for stigende konkurransepress fra de nye EU-landene, og landet satser derfor i stigende omfang på kvalitetsprodukter, samt bio- og økologiprodukter. Med en samlet andel på knapt 10 % har Østerrike den største tetthet av økologisk drevne landbruk i EU. Skogdrift er også en viktig næring på grunn av de store skogsarealene som leverer tre til foredling i tre- og papirindustrien. Tre eksporteres primært til det sydeuropeiske området. Turisme Østerrike har gode forutsetninger for turisme. Med Alpenes dominans i Østerrike er det tallrike muligheter for å dyrke alpin skiidrett. Særlig delstatene Vorarlberg, Tyrol og Salzburg tilbyr mange skiområder som er velutstyrt med gondolbaner, stol- og skiheiser. De store skiområdene i de Østerrikske alper råder over minst 50 forskjellige heisanlegg og opp til 100 km preparerte skibakker. Områdene er imidlertid ikke alltid sammenhengende, og det tilbys derfor busstransport mellom skistedene. Også i de østlige delstatene fins mange skiområder som ofte kombineres med andre vintersportsmuligheter, for eksempel med langrennsløyper, akebaner og spa. Den alpine skisporten er en viktig drivkraft for turismen i Østerrike og er en betydelig inntektskilde for landet. For sommerturismen spiller fjellene også en stor rolle for aktiv ferie med fjellvandring og fjellklatring. Landskapet gir muligheter for andre villmarksopplevelser som rafting, rappellering, mountainbiking og paragliding. Det varme, stabile sommerværet i den sørlige og sørøstlige delen av landet gir også gode muligheter for badeferie ved de mange sjøene, f.eks. Neusiedler See og Ossiacher See. Mange sjøer oppnår ganske varme temperaturer på grunn av liten gjennomstrømning og intensiv solstråling. Også Bodensee i landets nordvestlige hjørne på grensen til Tyskland og Sveits er et populært mål for badeferie. Storbyturismen omfatter primært Wien og de 8 delstatshovedstedene. Mer enn halvparten av storbyturistene besøker Wien, mens Salzburg og Innsbruck også er godt besøkte. Så følger Linz, Graz og Klagenfurt etterfulgt av de mindre byene Bregenz, St. Pölten og Eisenstadt. Østerrike tilbyr kulturmessig mange opplevelser på grunn av landets historisk betingede status som kulturtilbyder. En rekke musikkbegivenheter trekker hvert år et stort publikum til landet, f.eks. festspillene i Salzburg og Bregenz, som avholdes hvert år i juli og august, og Nyttårskonserten i Wiener Musikverein. Opera, klassisk musikk og kunstutstillinger utgjør en stor del av kulturtilbudet i Østerrike. Virksomheter og handel Østerrike har en av verdens største industrisektorer, og industrien er kjennetegnet ved å være moderne og produktiv. Virksomhetenes størrelse er primært små eller mellomstore. Virksomheter med under 10 ansatte utgjør omkring 40 %, mens virksomheter med under 100 ansatte utgjør knapt 80 %. Den største andelen av produksjonen skjer innenfor maskin- og stålindustri, bilproduksjon (for eksempel motorer og tilbehør), kjemisk industri, møbelproduksjon og til dels også elektro- og elektronikkindustrien. De gamle statlige industriene er stort sett privatisert. Virksomheter innenfor servicesektoren utgjør i dag størstedelen av det Østerrikske næringslivet. Det er først og fremst turisme, handel og bankvirksomhet som er representert innenfor sektoren. De Østerrikske bankene nyter fortsatt fordel av den i Østerrike strenge bankkonfidensialiteten. Etter at landet ble med i EU ble anonymiteten ved alminnelige bankkonti opphevet, men det er fortsatt slik at myndigheder ikke kan få kontoopplysninger uten rettslig tillatelse. Samhandel Østerrikes handelsbalanseunderskudd har de siste årene blitt redusert, slik at landet i 2006 hadde et underskudd på 0,5 millioner euro. De største samhandelslandene er Tyskland, USA, Italia, Sveits, Frankrike, Tsjekkia og Ungarn, med Tyskland som det absolutt største samhandelsland. 30 % av Østerrikes samlede eksport går til Tyskland, mens 40 % av Østerrikes samlede import kommer fra nabolandet i nord. Østerrikes samhandel med Norge er forholdsvis beskjeden. Østerrike eksporterte varer til Norge for kr i 2010, noe som var en liten nedgang fra året før. Importen i samme periode hadde en verdi på kr, en tredobling siden 2005. Tall fra 2008 viser at Østerrikes eksport til Norge bare sto for 1,8 % av den totale eksporten til land utenfor EU. I forhold til den samlede handel med utlandet er de største importgruppene målt i verdi maskiner og kjøretøy, olje og gass, kjemiske og medisinske produkter, stål- og metallvarer samt klær. De største eksportgruppene målt i verdi er stål- og metallvarer, maskiner og kjøretøy, kjemiske og medisinske produkter, drikkevarer og tre. Arbeidsløshet I siste kvartal 2011 var det arbeidsledige i Østerrike, 4,2 % av arbeidsstyrken. Samfunn Massemedia Pressefrihetsindeks: Rangert som nr. 26 av 139 land. Urbanitet Østerrikes hovedstad og største by er Wien. Med 1,6 millioner innbyggere er denne helt klart dominerende blant østerrikske byer, og avstanden ned til Graz som nest største by med drøye innbyggere er stor. Østerrike har totalt fem byer med mer enn innbyggere. I 2001 bodde omtrent 65 % av østerrikerne i urbane strøk. Det er stadig vekst i andelen østerrikere som bor i byområder, men forstedene vokser relativt sett mer enn selve byene. Kultur Østerrikes kultur er omfangsrik og deres bidrag på europeisk kulturkrets er enorme. Særlig har Østerrike hatt stor betydning innen musikk, film og filosofi. Musikk Østerrikes storhetstid mellom midten av 1700-tallet og 1918 var med på å skape et sterkt musikalsk sentrum i Wien, noe som ga opphav til epoken Wienerklassisismen (ca. 1750–1820). Wienerklassisismen (også ofte omtalt som klassisismen) var særlig dominert særlig østerrikerne som Joseph Haydn, Michael Haydn, Wolfgang Amadeus Mozart (født i Salzburg, da del av Det tysk-romerske rike) og Franz Schubert, i tillegg til tyske Ludwig van Beethoven. I romantisk musikk hadde Østerrike også flere kjente komponister, som Anton Bruckner, Johann Strauss d.e., Johann Strauss d.y., Franz Lehár og Gustav Mahler. Franz Liszt var ungarsk, men født innenfor det nåværende Østerrikes grenser. Den tredje bølgen av østerrikske kompomister var forbundet med den andre wienerskole med moderne musikk fra sent 1800-tall til omtrent Anschluss. Komponister som Arnold Schönberg. Alban Berg og Anton Webern konsentrerte seg gjerne om tolvtonemusikk og atonal musikk. I moderne tid har Østerrike i liten grad deltatt i like stor grad i populærmusikken. Imidlertid var den elektroniske keybordisten Joe Zawinul viktig i innen internasjonal jazz. På 1980-tallet hadde Østerrike en liten oppgang innen popmusikk med Falco og Opus. Østerrike har vunnet Eurovision Song Contest to ganger: i 1966 med Udo Jürgens og «Merci, Chérie», og i 2014 med Conchita Wurst og «Rise Like a Phoenix». Østerrikes nasjonalsang, «Land der Berge, Land am Strome» («Landet ved fjellet, landet ved floden») er sannsynligvis komponet av Johann Holzer, om enn den ble funnet blant Mozarts etterlatte verk. Tidligere hadde Østerrike brukt «Gott erhalte Franz den Kaiser», komponert av Joseph Haydn, fram til 1938, om enn mellom 1918 og 1938 med annerledes tekst ettersom keiserriket var erstattet av republikk. Fra 1933 hadde Tyskland også benyttet seg av Haydns komposisjon under navnet Deutschlandlied. Dette er fortsatt (per 2014) Tysklands nasjonalsang. Kunst Innen kunst var Østerrike særlig store i sent 1800- og tidlig 1900-tall. Malere som Gustav Klimt, Oskar Kokoschka og Egon Schiele og arkitekten Friedensreich Hundertwasser har vært vikige innen østerriksk kunst. Film Østerrike har også en lang filmkultur. På 1920-tallet og fram til 1950-tallet hadde de navn som regissørene Fritz Lang, Josef von Sternberg, Fred Zinnemann og Billy Wilder og skuespilleren Peter Lorre.. Ettersom alle disse var jødiske (Langs mor hadde riktignok konvertert til katolisismen), dro samtlige fra Tyskland, der de ofte jobbet, til USA rundt 1933. Siden denne tid har det med jevne mellomrom dukket opp anerkjente regissører og skuespillere fra Østerrike, inkludert Hedy Lamarr, Curd Jürgens, Arnold Schwarzenegger, Stefan Ruzowitzky og Christoph Waltz. Vitenskap og humaniora Andre kjente østerrikere inkluderer fysikerne Ludwig Boltzmann og Erwin Schrödinger, filosofen Ludwig Wittgenstein. Av forfattere kan nevnes Thomas Bernhard, Elfriede Jelinek og Peter Handke og Stefan Zweig. Den tyske diktatoren (og forfatter) Adolf Hitler var født i Østerrike. Sport Med sin plassering i Alpene har Østerrike fostret mange store alpinister, for eksempel Toni Sailer, Hermann Maier, Annemarie Moser-Pröll, Anita Wachter og Marcel Hirscher. Østerrike er også med å arrangere Hoppuka hvert år. Oppføring på UNESCO sine lister Verdensarvsteder Oppføringer på UNESCO sin verdensarvlist (World Heritage List), verdens kultur- og naturarvstede. Salzburg Schönbrunn, palasset og parkene Hallstatt, Hoher Dachstein, Salzkammergut, kulturlandskap Semmeringbanen Byen Graz Wachau, kulturlandskap Fertő/Neusiedler See, kulturlandskap Wiens historiske sentrum Europas store kurbadsteder – grenseoverskridende oppføring som omfatter Baden bei Wien i Østerrike sammen med Spa i Belgia, Vichy i Frankrike, Montecatini Terme i Italia, Bath i Storbritannia, Karlovy Vary, Františkovy Lázně og Mariánské Lázně i Tsjekkia og Bad Ems, Baden-Baden og Bad Kissingen i Tyskland – 2021 Urbøkeskoger i Karpatene og andre regioner i Europa Forhistoriske pæleboliger i Alpene Romerrikets grenser – Donaulimes Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv Oppføringer på Unesco sin liste (Intangible Cultural Heritage), knyttet til aktivt vern av immateriell kultur. Årstallet angir når det ble listeført hos UNESCO. 2012 – Schemenlaufen, karnevalet i Imst 2015 – Spanish Ride School Wien 2016 – Falkoneri 2018 – Blaudruck/Modrotisk/Kékfestés/Modrotlač, farging/trykking med indigofarge 2019 – Transhumance, sesongmessig driving av husdyr rundt Middelhavet og i alpene Fotnoter Referanser Eksterne lenker Den europeiske unions medlemsland 1000 artikler enhver Wikipedia bør ha Republikker Forbundsstater Stater og territorier etablert i 1955


text: 1986 (MLMXXXVI) i den gregorianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en onsdag. Hendelser Jubileer 1000 år siden slaget ved Hjørungavåg. 250 år siden konfirmasjonen blir innført i Danmark-Norge (13. januar). 100 år siden Frihetsgudinnen i New York ble innviet. 100 år siden Coca-Cola ble funnet opp. 100 år siden Arsenal FC ble grunnlagt. Januar 1. januar – Portugal og Spania blir medlem nr. 11 og 12 av EF. Statskraftverkene blir offisielt skilt ut fra NVE som en egen forvaltningsbedrift. 2. januar – Bergen får Europas første bompengering. 24. januar – Den amerikanske romsonden Voyager 2 passerer Uranus. 28. januar – I USA eksploderer romfergen «Challenger» 73 sekunder etter oppskytning. Alle de syv ombord omkommer. 31. januar – Grunnleggelsen av Bodø Stewardsloge i Bodø Februar 7. februar – Haitis diktator Jean-Claude Duvalier flykter fra landet etter valgfusk. 19. februar – Sovjetunionen skyter opp første del av romstasjonen Mir. Etter å ha ventet i 37 år forbyr det amerikanske senatet folkemord. 22. februar – Opprør på Filippinene. 25. februar – Den filippinske presidenten Ferdinand Marcos flykter. Corazon Aquino tar over, og blir dermed den første kvinnelige presidenten i landet. 28. februar – Storbrann i Fredrikstad. 28. februar – Sveriges statsminister Olof Palme myrdes. Mars 4. mars – Romsonden Vega 1 tar de første bildene av kjernen til Halleys komet. 5. mars – Vassdalulykka. 16 vernepliktige ingeniørsoldater omkommer i et snøras i Vassdalen (Narvik). 9. mars – Romsonden Vega 2 flyr forbi Halleys komet. Amerikanske dykkere finner mannskapsmodulen til romfergen Challenger. Modulen er stort sett intakt, og alle de sju astronautene blir funnet døde inni. 14. mars – Garnbåten «Thaigutt» blir truffet av en brottsjø utenfor Værøy i Lofoten. Båten krenger så voldsomt at alle de tre ombord blir feid på sjøen og forsvinner. Båten berges. Romsonden Giotto flyr forbi Halleys komet. 20. mars – Jacques Chirac blir statsminister i Frankrike. 28. mars – Svartistunnelen, Nord-Europas til da lengste veitunnel, åpner. 31. mars – Et mexicansk Boeing 727 på vei til Puerto Vallarta begynner å brenne og krasjer i fjellene nordvest for Mexico by, 166 mennesker omkommer. April 3. april – IBM viser frem PC Convertible, deres første bærbare datamaskin. 6. april – Reketråleren «Mehamnfisk» kantrer i Barentshavet. Fire omkommer. 7. april – arbeidere rammes av lockout fra Norsk Arbeidsgiverforening, den største lockout i norsk arbeidsliv siden 1931. 8. april – Clint Eastwood ble valgt til borgermester i Carmel, California, etter å ha fått 72 % av stemmene. 9. april – Den franske regjeringen stemmer mot å privatisere bilprodusenten Renault. 14.–15. april – USA bomber Libya. Nær 100 mennesker blir drept når nær 66 amerikanske fly bomber mål i den libyske hovedstaden Tripoli og i Benghazi-regionen. Libyas leder oberst Muammar al-Gaddafi mistet selv sin adoptiv-datter Hanna Gaddafi i angrepet. 20. april – Kåre Willochs mindretallsregjering går av etter å ha stilt kabinettsspørsmål på forslag om å øke bensinavgiften 26. april – Tsjernobyl-ulykken. En atomreaktor i Ukraina (Sovjetunionen) eksploderer, noe som fører til tidenes største kjernekraftulykke. Mai 3. mai – En bombe sprenger et fly i luften på flyplassen i Colombo i Sri Lanka. 21 blir drept og 41 såret. 9. mai – Mindretallsregjeringen Willoch får ikke støtte hos verken Arbeiderpartiet eller Frp, og går av. 11. mai – Kronen devalueres med tolv prosent. 26. mai – I Bangladesh omkommer 600 i et fergehavari. Juni 9. juni – Tvungen lønnsnemnd i offentlig sektor. 26. juni – Ved en folkeavstemning i Irland stemmer et stort flertall mot å tillate skilsmisse. 27. juni – Haag-domstolen fordømmer USAs minelegging av nicaraguanske farvann. 29. juni – Den britiske milliardæren Richard Branson setter ny verdensrekord for kryssing av Atlanterhavet. Branson sin båt «the Virgin Atlantic Challenger», brukte to timer mindre enn den forrige rekord-holderen, «SS United States», som holdt tittelen siden 1952. Juli August 19. august – Eksplosjon i maskinen til reketråleren «Hasvikværing» ved Bjørnøya. En omkommer. 21. august – I Kamerun omkommer over 1500 av giftige vulkanske gasser. 25. august – Statpipe åpner. 31. august – I Svartehavet omkommer 400 etter at et sovjetisk cruiseskip havarerer. September 5. september – Hotell Caledonien i Kristiansand brenner. 14 omkommer. 27. september – Cliff Burton (Metallica) dør i en bussulykke. Oktober 3. oktober – En sovjetisk ubåt med 16 atomraketter synker i Det karibiske hav. 9. oktober – Jordskjelv i El Salvador. 2000 omkommer. 17. oktober – Lillehammer får avslag på å få arrangere de olympiske vinterleker 1992. November 12. november – Riksadvokaten åpner etterforskning etter meldinger om omfattende politivold i Bergen. 28. november – Reisa nasjonalpark åpner. Taroko nasjonalpark opprettes for andre gang. Desember 21. desember – Store studentdemonstrasjoner i Kina med krav om demokrati. 31. desember – Under en brann på et hotell i San Juan i Puerto Rico omkommer 97 mennesker. Fødsler Januar 1. – Kjetil Gerhardsen, norsk fotballspiller 4. – James Milner, engelsk fotballspiller 6. – Petter Northug, norsk langrennsløper 6. – Alex Turner, britisk musiker 7. – Kabelo Kgosiemang, botswansk friidrettsutøver 8. – David Silva, spansk fotballspiller 10. – Kenneth Vermeer, nederlandsk fotballspiller 12. – Jakob Oftebro, norsk skuespiller 14. – Johan Cabaye, fransk fotballspiller 17. – Olympia Zacharias, naurisk friidrettsutøver 19. – Claudio Marchisio, italiensk fotballspiller 23. – José Enrique, spansk fotballspiller 24. – Mischa Barton, britisk-amerikansk skuespiller 26. – Eva Maydell, bulgarisk politiker Februar 2. – Gemma Arterton, britisk skuespiller 3. – Ahmed Saraku, ghanesisk bokser 7. – Rafik Saïfi, algerisk fotballspiller 10. – Radamel Falcao, colombiansk fotballspiller 10. – Arnaud Monkam, kamerunsk fotballspiller 11. – Marianne Skarpnord, norsk golfspiller 11. – Henrik Furebotn, norsk fotballspiller 14. – Djamel Abdoun, algerisk fotballspiller 15. – Gabriel Paletta, argentinsk fotballspiller 19. – Björn Gustafsson, svensk komiker og skuespiller 19. – Maria Mena, norsk musiker 19. – Marta Vieira da Silva, brasiliansk fotballspiller 22. – Mark Allen, nordirsk snookerspiller 23. – Skylar Grey, amerikansk sanger og låtskriver 24. – Milcah Chemos Cheywa, kenyansk friidrettsutøver 25. – James Phelps, britisk skuespiller 25. – Oliver Phelps, britisk skuespiller 25. – Danny Saucedo, svensk sanger 26. – Teresa Palmer, australsk skuespiller 28. – Guy N'dy Assembé, kamerunsk fotballspiller Mars 3. – Edwin Cheruiyot Soi, kenyansk friidrettsutøver 3. – Mehmet Topal, tyrkisk fotballspiller 8. – Steffen Hagen, norsk fotballspiller 11. – Dario Cologna, sveitsisk langrennsløper 14. – Deamo Baguga, naurisk skuespiller 14. – Jamie Bell, britisk skuespiller og danser 15. – Ghyd-Kermeliss-Holly Olonghot, brazzavillekongolesisk friidrettsutøver 16. – Alexandra Daddario, amerikansk skuespiller 20. – Rok Benkovič, slovensk skihopper 20. – Ruby Rose, australsk skuespiller og modell 23. – Eyong Enoh, kamerunsk fotballspiller 23. – Steffen Haraldsen, norsk fotballspiller 26. – Markus Neumayr, tysk fotballspiller 26. – Barry Kader, ivoriansk fotballspiller 27. – Manuel Neuer, tysk fotballspiller 28. – Habib Bellaïd, algerisk fotballspiller 28. – Lady Gaga, amerikansk musiker og danser 30. – Sergio Ramos, spansk fotballspiller April 1. – Kid Ink, amerikansk rapper 1. – Ireen Wüst, nederlandsk skøyteløper 4. – Labinot Harbuzi, svensk fotballspiller (d. 2018) 4. – Mohammed-Awal Issah, ghanesisk fotballspiller 4. – Alexander Tettey, ghanesisk fotballspiller 8. – Igor Akinfejev, russisk fotballspiller 10. – Vincent Kompany, belgisk fotballspiller 10. – Tore Reginiussen, fotballspiller 15. – Quincy Owusu-Abeyie, nederlandsk fotballspiller 16. – Shinji Okazaki, japansk fotballspiller 17. – Romain Grosjean, fransk Formel 1-fører 17. – Jørgen Magnussen, norsk fotballspiller 21. – Mikkel Bjørge, norsk alpinist 22. – Amber Heard, amerikansk skuespiller 23. – Sven Kramer, nederlandsk skøyteløper 25. – Raïs M'Bolhi, algerisk fotballspiller Mai 5. – Johan Lædre Bjørdal, norsk fotballspiller 5. – Kristian Forsberg, norsk ishockeyspiller 13. – Robert Pattinson, britisk skuespiller 13. – Alexander Rybak, norsk artist 15. – David Pedersen, norsk idoldeltaker 16. – Megan Fox, amerikansk skuespiller og modell 19. – Bastir Samir, ghanesisk bokser 20. – Dexter Blackstock, engelsk fotballspiller 20. – Stéphane Mbia, kamerunsk fotballspiller 21. – Mario Mandžukić, kroatisk fotballspiller 28. – Charles N’Zogbia, fransk fotballspiller 31. – Robert Gesink, nederlandsk syklist Juni 1. – Moses Ndiema Masai, kenyansk friidrettsutøver 1. – Chinedu Ogbuke, nigeriansk fotballspiller 3. – Micah Kogo, kenyansk friidrettsutøver 3. – Rafael Nadal, spansk tennisspiller 7. – José Garro, costaricansk fotballspiller 11. – Shia LaBeouf, amerikansk skuespiller 12. – Magnar Solberg, skøyteløper 13. – Keisuke Honda, japansk fotballspiller 13. – Ashley Olsen, amerikansk skuespiller 13. – Mary-Kate Olsen, amerikansk skuespiller 13. – Måns Zelmerlöw, svensk sanger og programleder 21. – Cheick Tioté, ivoriansk fotballspiller (d. 2017) 23. – Simon Špilak, slovensk syklist 25. – Lee Ho-suk, sørkoreansk skøyteløper 27. – Sam Claflin, britisk skuespiller Juli 2. – Lindsay Lohan, amerikansk skuespiller 9. – Sébastien Bassong, kamerunsk fotballspiller 11. – Raúl García, spansk fotballspiller 13. – Mokdad El-Yamine, algerisk taekwondoutøver 16. – Bernard Kipyego, kenyansk friidrettsutøver 21. – Anthony Annan, ghanesisk fotballspiller 25. – Hulk, brasiliansk fotballspiller 29. – Arnar Førsund, norsk fotballspiller August 3. – Darja Domratsjeva, belarusisk skiskytter 5. – Paula Creamer, amerikansk golfspiller 7. – Paul Biedermann, tysk svømmer 8. – Peyton List, amerikansk skuespiller 9. – Wânia Monteiro, kappverdisk turner 19. – Christina Perri, amerikansk musiker 21. – Usain Bolt, jamaicansk friidrettsutøver 28. – Walid Atta, svensk-eritreisk fotballspiller 29. – Lea Michele, amerikansk skuespiller, sanger og forfatter September 2. – Rafik Halliche, algerisk fotballspiller 3. – Shaun White, amerikansk snøbrettkjører 6. – Yherland MacDonald, costaricansk fotballspiller 12. – Emmy Rossum, amerikansk sangerinne og skuespillerinne 16. – Hasib Hussain, britisk terroristmistenkt (d. 2005) 18. – Renaud Lavillenie, fransk friidrettsutøver 21. – Lindsey Stirling, amerikansk fiolinist 22. – Itte Detenamo, naurisk vektløfter 24. – Daniel Martin, engelsk fotballspiller 26. – Abdelhafid Benchabla, algerisk bokser 27. – Joakim Sjöhage, svensk fotballspiller 30. – Olivier Giroud, fransk fotballspiller 30. – Cristián Zapata, colombiansk fotballspiller Oktober 2. – Kiko Casilla, spansk fotballspiller 13. – Gabriel Agbonlahor, engelsk fotballspiller 14. – Iveta Mukutsjjan, armensk sanger, skuespiller og modell 14. – Reginaldo Ndong, ekvatorialguineansk friidrettsutøver 16. – Inna, rumensk sanger 17. – Constant Djakpa, ivoriansk fotballspiller 23. – Emilia Clarke, britisk skuespiller 24. – Drake, canadisk rapper og sanger 24. – John Ruddy, engelsk fotballspiller 30. – Thomas Morgenstern, østerriksk skihopper November 5. – Kasper Schmeichel, dansk fotballspiller 6. – Aaron Swartz, amerikansk programmerer (d. 2013) 9. – Prince Tagoe, ghanesisk fotballspiller 10. – Samuel Wanjiru, kenyansk friidrettsutøver (d. 2011) 11. – Ben-Youssef Méité, ivoriansk friidrettsutøver 15. – Håkon Helgesen, norsk skihopper 17. – Nani, portugisisk fotballspiller 20. – Oliver Sykes, britisk sanger 21. – Lars Løkken Østli, norsk ishockeyspiller 24. – Alexander Mathisen, norsk fotballspiller 28. – Benjamin Angoua, ivoriansk fotballspiller 28. – Alfred Yego, kenyansk friidrettsutøver Desember 1. – Andrew Tate, amerikansk-britisk influenser og kickbokser 4. – Ruben Imingen, norsk fotballspiller 13. – Mathieu Gnanligo, beninsk friidrettsutøver 19. – Ryan Babel, nederlandsk fotballspiller 25. – Aziz Idris, ghanesisk fotballspiller 30. – Ellie Goulding, britisk sanger 31. – Bakari Koné, ivoriansk fotballspiller Dødsfall Første kvartal 4. januar – Phil Lynott, irsk musiker (f. 1949) 14. januar – Donna Reed, amerikansk skuespillerinne (f. 1921) 23. januar – Joseph Beuys, tysk kunstner (f. 1921) 20. februar – Einar Nyheim, norsk politiker (f. 1929) 28. februar – Olof Palme, svensk politiker (f. 1927) 4. mars – Howard Greenfield, amerikansk musiker (f. 1936) Andre kvartal 30. april – Odd Solumsmoen, norsk forfatter (f. 1917) 6. mai – Toralf Westermoen, norsk forretningsmann og politiker (f. 1914) 9. mai – Tenzing Norgay, nepalsk sherpa (f. 1914) 31. mai – James Rainwater, amerikansk fysiker og nobelprisvinner i fysikk (f. 1917) 13. juni – Benny Goodman, amerikansk jazzmusiker (f. 1909) 14. juni – Jorge Luis Borges, argentinsk forfatter (f. 1899) 15. juni – Willie Hoel, norsk skuespiller (f. 1920) 23. juni – Kåre Siem, norsk musiker og forfatter (f. 1914) Juli 9. juli – Karl Heinz Beckurts, tysk fysiker (f. 1930) August 1. august – Carlo Confalonieri, italiensk kardinal (f. 1893) 6. august – Beppe Wolgers, svensk forfatter og skuespiller (f. 1928) 21. august – Thad Jones, amerikansk jazzmusiker (f. 1923) 31. august – Urho Kekkonen, finsk president (f. 1900) September 27. september – Cliff Burton, amerikansk musiker (f. 1962) Oktober 18. oktober – Sverre Ingolf Haugli, norsk skøyteløper (f. 1925) 19. oktober – Samora Machel, mosambikisk president (f. 1933) November 1. november – Mieczysław Moczar, polsk politiker (f. 1913) 4. november – Thorolf Rafto, norsk professor i økonomisk historie (f. 1922) 10. november – Per Lekang, norsk skuespiller (f. 1931) 29. november – Cary Grant, britisk skuespiller (f. 1904) Desember 2. desember – Desi Arnaz, cubansk–amerikansk skuespiller (f. 1917) 7. desember – Per Amdam, norsk litteraturhistoriker (f. 1921) 21. desember – Helge Sivertsen, norsk friidrettsutøver og kirke- og undervisningsminister (f. 1913) 28. desember – Andrej Tarkovskij, sovjetisk filmprodusent (f. 1932) 28. desember – John D. MacDonald, amerikansk forfatter (f. 1916) Idrett Marc Girardelli, Luxembourg, vinner verdenscupen i alpint. Liverpool FC vinner The Double ved å bli både engelsk seriemester og FA-cup-mester. Tromsø blir Norgesmester (cupmester) i fotball for menn. De slår Lillestrøm 4–1 i finalen. Lillestrøm blir seriemester i fotball for menn. Sprint/Jeløy blir Norgesmester (cupmester) i fotball for kvinner. De slår Trondheims-Ørn 3–0 i finalen. Sprint/Jeløy blir også seriemester i fotball for kvinner. Curling-VM for herrer arrangeres i Toronto i Canada, og Canada vinner foran Skottland. Curling-VM for damer arrangeres i Kelowna i Canada, og Canada vinner foran Tyskland. Joe Johnson vinner verdensmesterskapet i snooker etter å ha slått Steve Davis 18–12 i finalen. Musikk Pixies blir startet Slayer starter bølgen av ekstrem-metall med plata Reign in Blood Rock and Roll Hall of Fame åpner. De første som blir innlemmet er Elvis Presley, Chuck Berry, James Brown, Ray Charles, Sam Cooke, Fats Domino, Everly Brothers, Buddy Holly, Jerry Lee Lewis, Little Richard og Sam Phillips. Grunge-selskapet Sub Pop starter i Seattle. To av tidenes mest kjente hiphop-album, Beastie Boys' Licenced To Ill og Run-DMCs Raising Hell, kommer ut Run-DMC og Aerosmith kombinerer rap og metal med singelen Walk This Way. Årets døde, musikk: Richard Manuel (The Band), O'Kelly Isley (The Isley Brothers) og Cliff Burton (Metallica) Ketil Stokkan vinner den norske finalen i Melodi Grand Prix med Romeo. Utgivelser Supertramp – The Autobiography Alice Cooper – Constrictor AC/DC – Who Made Who deLillos – Suser avgårde The Smiths – The Queen Is Dead A-ha – Scoundrel Days Iron Maiden – Somewhere In Time Scholly D – Scholly D Paul Simon – Graceland Peter Gabriel – So Genesis – Invisible Touch Metallica – Master Of Puppets Vazelina Bilopphøggers – Musikk tel arbe' Slayer – Reign in Blood Bon Jovi Slippery When Wet Øystein Sunde – Overbuljongterningpakkmesterassistent Tina Turner – Break Every Rule Megadeth – Peace Sells... But Who's Buying? Europe – The final countdown Litteratur Tina Turner – Jeg, Tina Tom Clancy – Red Storm Rising (Rød storm) Colin Dexter – The Secret of Annexe 3 (Anneksets hemmelighet) Carl Hiaasen – Tourist Season (Turistsesong) Amin Maalouf – Leo Africanus Lars Saabye Christensen – Åsteder Lars Saabye Christensen – Colombus ankomst Carl Fredrik Engelstad – De levendes land Kjartan Fløgstad – Det 7. klima Frode Grytten – Dans som en sommerfugl – stikk som en bie Tore Hamsun – Mørk himmel over Puerto Bravo Herbjørg Wassmo – Hudløs himmel Khalid Hussain – Pakkis Nobelprisvinnere Fysikk – Ernst Ruska, Gerd Binnig, Heinrich Rohrer Kjemi – Dudley R Herschbach, Yuan T Lee, John C Polanyi Medisin – Stanley Cohen, Rita Levi-Montalcini Litteratur – Wole Soyinka Fred – Elie Wiesel Økonomi – James Buchanan Jr Se også Arkitekturåret 1986 Arkeologiåret 1986 Filmåret 1986 Filosofiåret 1986 Kunståret 1986 Litteraturåret 1986 Lyrikkåret 1986 Musikkåret 1986 Tegneserieåret 1986 Teateråret 1986 TV-året 1986 1986


text: 1988 (MCMLXXXVIII) i den gregorianske kalender var et skuddår som begynte på en fredag. Hendelser Januar 1. januar – Foretaksregisteret i Brønnøysund opprettes. 8. januar – Kursras på New York-børsen. 14. januar – Israel innfører portforbud i palestinske flyktningleirer på Vestbredden og i Gaza. 30. januar – Mongstad-saken: Statoil melder at budsjettoverskridelsen ved utbyggingen av oljeraffineriet på Mongstad kan stige med enda en milliard kroner. Februar 3. februar – Eksplosjon i maskinrommet til reketråleren «Havfangst» i Barentshavet. En omkommer. 5. februar – Manuel Noriega blir tiltalt for narkotikasmugling og hvitvasking av penger. 23. februar – Edvard Munchs maleri «Vampyr» stjeles fra Nasjonalgalleriet i Oslo. Mars 3. mars – Senatet i USA stanser hjelpen til Contras-geriljaen i Nicaragua. 5. mars – Lagtinget vedtar midlertidig lov om lønnsstopp, med tilbakevirkende kraft fra 29. februar. Loven ble like etterpå erstattet av midlertidig lov om inntekt- og utbytteregulering av 22. april som gjaldt til 31. mars 1989. Opprør mot de kinesiske okkupantene i Lhasa, Tibet. 8. mars – To amerikanske militærhelikoptre kolliderer i Kentucky. Sytten mennesker omkommer. 16. mars – Iran-Contras-skandalen: Oberstløytnant Oliver North og viseadmiral John Poindexter blir tiltalt for bedrageri mot USA. Den kurdiske byen Halabjah blir angrepet av en blanding av giftgass og nervegass, mest sannsynlig fra Irak. Omkring mennesker omkommer. 17. mars – Et colombiansk Boeing 727 krasjer i en fjellvegg ved grensen til Venezuela. 143 mennesker omkommer. 24. mars – I Israel dømmes Mordechai Vanunu til 18 års fengsel for å ha avslørt landets atomvåpenprogram 27. mars – Moudud Ahmed blir statsminister i Bangladesh. April 5. april – Et kuwaitisk passasjerfly kapres og tvinges først til Teheran, deretter Larnaka på Kypros. To gisler drepes. 20. april – Mongstad-saken: Statoil melder at budsjettoverskridelsene på Mongstad-raffineriet kommer opp i 8 milliarder kroner. 21. april – Norges Grunnlov tilføyes ny paragraf 110a om at samenes språk, kultur og sammfunnsliv skal beskyttes av staten. 26. april – Streikebølge i Polen. 29. april – Tromsø Stewardsloge nr 6 av andre orden (forgjengeren til Tromsø Provincialloge) ble grunnlagt, underlagt Trondhjems Provincialloge i Den Norske Frimurerorden Mai 6. mai – Torghatten-ulykken: Alle 36 ombord mister livet idet et passasjerfly av type Dash 7 fra Widerøe styrter mot en fjellvegg i Torghatten utenfor Brønnøysund. 8. mai – Fellesforbundet opprettes. 10. mai – Antall representanter på Stortinget økes fra 157 til 165. De åtte nye representantene fordeles ved utjevningsmandater. 12. mai – Etiopiske soldater massakrerer hundrevis av sivile i Eritreas hovedstad Asmara. 13. mai – Det vedtas midlertidig lov om ansettelsesstopp for leger, med mulighet for beordring. Den trådte i kraft straks og opphørte to år etter ikraftredelsen. 15. mai – Sovjetunionen starter tilbaketrekning av sine styrker i Afghanistan. 25. mai – Store mengder giftige alger forårsaker fiskedød på Sørlandet. I løpet av sommeren sprer algene seg til nordover til Vestlandet. Juni 6. juni – Ny børslov vedtas i Odelstinget. 7. juni – Ny utlendingslov vedtas i Odelstinget. 20. juni – Militærkupp på Haiti. 27. juni – 59 mennesker ble drept og 55 skadet idet et tog i Gare de Lyon, Frankrike kjører inn i et annet, fullpakket tog. 28. juni – Pave Johannes Paul II reorganiserte Den romerske kurie gjennom dokumentet Pastor Bonus. Juli 1. juli – Et tillegg til lov om vern mot tobakksskader, populært kalt «røykeloven», som medfører forbud mot røyking i offentlige tilgjengelig lokaler og transportmidler (med unntak av serverings- og overnattingssteder) trer i kraft. Det sovjetiske kommunistpartiet vedtar overraskende Mikhail Gorbatsjovs forslag til omfattende politiske endringer, som blant annet omfatter frie valg, talefrihet og trykkefrihet. 3. juli – USA skyter ned et iransk passasjerfly over Persiabukta. 290 omkommer. 6. juli – Den britiske oljeplattformen «Piper Alpha» eksploderer. 167 omkommer. August 8. august – Våpenhvile mellom Angola, Cuba og Sør-Afrika. UNITA fortsetter borgerkrigen. 15. august – Tolv skolebarn og tre voksne fra Kista i Sverige omkommer når bussen de sitter i kjører inn i en fjellvegg i Måbødalen, Norge. 20. august – Våpenhvile Iran-Irak etter åtte års krig. 20. august – Knivsland-drapene, fire personer ble drept. 21. august – Det stjålne Munch-maleriet «Vampyr» leveres tilbake. September 11. september – I Tallinn, Estland, demonstrerer for frihet fra Sovjetunionen. 18. september – Militærkupp i Burma. Oktober 1. oktober – I Sovjetunionen velges Mikhail Gorbatsjov til president. 25. oktober – For første gang i Norden blir det født et barn unnfanget ved nedfrysing av befruktede egg. Fødselen skjer ved Regionsykehuset i Trondheim. 31. oktober – Den symbolske anleggsstart på Krifast, Kristiansund og Freis fastlandsforbindelse. November 8. november – I USA velges George Bush til president. 11. november – Taushetsplikten for agenter fra etterretningsorganisasjonen XU fra andre verdenskrig oppheves. 15. november – PLO anerkjenner Israel og proklamerer en palestinsk stat på Vestbredden. 20. november – Norges første interne oppgjør mellom pakistanske gjenger, drapet ble senere referet til som «Romsås-drapet». 23. november – Den norske Creditbank vedtar å si opp 1000 ansatte etter et rekordstort underskudd på 500 millioner kroner. Desember 1. desember – Sovjetunionen får ny grunnlov. 5. desember – TVNorge begynner sine sendinger. 7. desember – Jordskjelv i Armenia. omkommer. 14. desember – Christer Pettersson arresteres for mordet på Sveriges statsminister Olof Palme to år tidligere. 21. desember – Et amerikansk passasjerfly sprenges av libyske terrorister og styrter i Lockerbie, Skottland. 270 omkommer, mange av dem innbyggere i Lockerbie. 22. desember – Namibia blir selvstendig. 23. desember – Astrid Bjellebø Bayegan blir Den norske kirkes første kvinnelige prost. Fødsler Januar 1. – Magnus Lekven, norsk fotballspiller 1. – Lasse Staw, norsk fotballspiller 2. – Ruth Bisibori Nyangau, kenyansk friidrettsutøver 18. – Manyo Plange, ghanesisk bokser 22. – Holder da Silva, bissauguineansk bryter Februar 3. – Hamza Kramou, algerisk bokser 7. – Magnus Jøndal, norsk håndballspiller 14. – André Nilsen, norsk aktivist 23. – Tarik Elyounoussi, norsk fotballspiller Mars 3. – Ezinne Okparaebo, norsk friidrettsutøver 4. – Espen Børufsen, norsk fotballspiller 5. – Damien Plessis, fransk fotballspiller 8. – Jahmir Hyka, albansk fotballspiller 18. – Celine Brun-Lie, norsk langrennsløper 24. – John Anders Rise, norsk fotballspiller April 12. – Tone Damli Aaberge, norsk idoldeltaker 14. – Guy Toindouba, kamerunsk fotballspiller 20. – Fredrik Austbø, norsk snøbrettkjører 25. – Gaëtan Bong, kamerunsk fotballspiller 27. – Bakary Koné, burkinsk fotballspiller Mai 3. – Fanuel Kenosi, botswansk friidrettsutøver 5. – Adele, britisk sangerinne 10. – Adam Lallana, engelsk fotballspiller 13. – Jonas Thomassen, norsk idoldeltaker 17. – A-Lee, norsk rapper Juni 2. – Sergio Agüero, argentinsk fotballspiller 7. – Godwin Antwi, ghanesisk-spansk fotballspiller 14. – John Sompol, kenyansk motbakkeløper 16. – Patrick Langat, kenyansk friidrettsutøver 17. – Demba Savage, gambisk fotballspiller 21. – Isaac Vorsah, ghanesisk fotballspiller 23. – Isabell Herlovsen, norsk fotballspiller 28. – Marius Thorp, norsk golfspiller Juli 2. – Edward Randell, britisk skuespiller 2. – Sjur Røthe, norsk langrennsløper 7. – Yaw Ihle Amankwah, norsk fotballspiller 8. – Miki Roqué, spansk fotballspiller (d. 2012) 9. – Frode Larsen, norsk fotballspiller 14. – James Vaughan, engelsk fotballspiller 23. – Paul Anderson, engelsk fotballspiller 29. – Tarjei Bø, norsk skiskytter 30. – Andreas Stjernen, norsk skihopper August 5. – Giles Barnes, engelsk fotballspiller 8. – Beatrice av York, medlem av det britiske kongehuset 15. – Oussama Assaidi, marokkansk fotballspiller 18. – Lewin Nyatanga, walisisk fotballspiller 21. – Robert Lewandowski, polsk fotballspiller 24. – Rupert Grint, engelsk skuespiller September 8. – Ismael Beko Fofana, ivoriansk fotballspiller 10. – Anthony Obame Mylann, gabonsk taekwondoutøver 21. – Bilawal Zardari, pakistansk politiker 29. – Kevin Durant, amerikansk basketballspiller Oktober 3. – ASAP Rocky, amerikansk rapper 28. – Devon Murray, irsk skuespiller 31. – Sébastien Buemi, sveitsisk formel 1-sjåfør November 5. – Olufemi Oladapo, nigeriansk fotballspiller 6. – Ernest Asante, ghanesisk fotballspiller 23. – Lars Vikan Rise, norsk friidrettsutøver 28. – Alassane Diomande, ivoriansk fotballspiller Desember 9. – Kwadwo Asamoah, ghanesisk fotballspiller 9. – Georges Mandjeck, kamerunsk fotballspiller 14. – Ebrima Sohna, gambisk fotballspiller 16. – Anna Popplewell, engelsk skuespillerinne 17. – David Lekuta Rudisha, kenyansk fiidrettsutøver 17. – Jin Sun-yu, sørkoreansk skøyteløper 18. – Vanessa Anne Hudgens, amerikansk skuespillerinne 22. – King Gyan, ghanesisk fotballspiller 26. – Choi Eun-kyung, sørkoreansk skøyteløper 28. – Abdou Razack Traoré, burkinsk-ivoriansk fotballspiller 31. – Alfred Enoch, britisk skuespiller 31. – Serge Konan Kouadio, ivoriansk fotballspiller 31. – Tijan Jaiteh, gambisk fotballspiller Dødsfall Første kvartal 1. januar – Rolf Presthus, norsk politiker (f. 1936) 7. januar – Michel Auclair, fransk skuespiller (f. 1922) 21. januar – Werner Nachmann, tysk politiker (f. 1925) 15. februar – Richard Feynman, amerikansk fysiker (f. 1918) 7. mars – Divine, amerikansk skuespiller og musiker (f. 1945) 8. mars – Henryk Szeryng, polsk musiker (f. 1918) 9. mars – Kurt Georg Kiesinger, tysk politiker (f. 1904) Andre kvartal 8. mai – Robert A. Heinlein, amerikansk forfatter (f. (1907) 13. mai – Chet Baker, amerikansk jazzmusiker (f. 1929) 29. mai – Henry 'Tippen' Johansen, norsk fotballspiller (f. 1904) 10. juni – Odd Eidem, norsk forfatter (f. 1913) 25. juni – Hillel Slovak, amerikansk gitarist (f. 1962) Tredje kvartal 16. juli – Ole Myrvoll, norsk politiker (f. 1911) 19. juli – Erland Asdahl, norsk politiker (f. 1921) 30. juli – Ólafur Jóhann Sigurðsson, islandsk forfatter (f. 1918) 10. august – Jan-Magnus Bruheim, norsk forfatter (f. 1914) 12. august – Jean-Michel Basquiat, amerikansk kunstner (f. 1960) 17. august – Muhammad Zia-ul-Haq, pakistansk president (f. 1924) 5. september – Fritz von der Lippe, norsk teatersjef (f. 1901) 29. september – Ottar Fiskum, norsk musiker (f. 1913) 29. september – Charles Addams, amerikansk illustratør (f. 1912) Fjerde kvartal 3. oktober – Franz Josef Strauss, tysk politiker og føderal minister (f. 1915) 4. oktober – Geoffrey Household, britisk forfatter (f. 1900) 9. oktober – Felix Wankel, tysk ingeniør (f. 1902) 9. oktober – Jackie Milburn, engelsk fotballspiller (f. 1924) 20. oktober – Mark Evans Austad, amerikansk politiker og diplomat (f. 1917) 22. oktober – Henry Armstrong, amerikansk bokser (f. 1912) 9. november – John N. Mitchell, amerikansk justisminister (f. 1913) 1. desember – Gisle Straume, norsk skuespiller (f. 1917) 6. desember – Roy Orbison, amerikansk musiker (f. 1936) 30. desember – Jan Baalsrud, norsk motstandsmann under andre verdenskrig (f. 1917) Sport 13. februar – De olympiske vinterleker åpner i Calgary, Canada. Liverpool FC blir engelsk seriemester. Pirmin Zurbriggen, Sveits, vinner verdenscupen i alpint. Rosenborg Ballklub blir Norgesmester (cupmester) i fotball for menn. De slår Brann 2–0 i finale-omkamp. (Første kamp: 2–2) Rosenborg Ballklub blir også seriemester i fotball for menn. Sprint/Jeløy blir Norgesmester (cupmester) i fotball for kvinner. De slår Asker 1–0 i finalen. Asker blir seriemester i fotball for kvinner. Curling-VM for herrer arrangeres i Lausanne i Sveits, og Norge vinner foran Canada. Curling-VM for damer arrangeres i Glasgow i Skottland, og Tyskland vinner foran Canada. Steve Davis vinner verdensmesterskapet i snooker etter å ha slått Terry Griffiths 18–11 i finalen. Musikk Fish slutter i Marillion The E Street Band ble oppløst Utgivelser Bon Jovi – New Jersey Leonard Cohen – I'm Your Man Iron Maiden – Seventh Son Of A Seventh Son Metallica – ... And Justice for All Pink Floyd – Delicate Sound of Thunder Scorpions – Savage Amusement Sonic Youth – Daydream Nation Soundgarden – Fopp og Ultramega OK Bruce Springsteen – Chimes of Freedom (EP) Supertramp – Live 88 Toto – The Seventh One Tina Turner – Tina Live in Europe U2 – Rattle and Hum Litteratur Umberto Eco – Il pendolo di Foucault Lars Saabye Christensen – Herman Liv Køltzow – Hvem har ditt ansikt Bjørg Vik – Små nøkler, store rom Viggo Sandvik – Fisking I Valdres Bon Jovi – New Jersey Nobelprisvinnere Fysikk – Leon M. Lederman, Melvin Schwartz, Jack Steinberger Kjemi – Johann Deisenhofer, Robert Huber, Hartmut Michel Medisin – James W. Black, Gertrude B. Elion, George H. Hitchings Litteratur – Naguib Mahfouz Fred – FNs fredsbevarende styrker Økonomi – Maurice Allais Se også Arkitekturåret 1988 Arkeologiåret 1988 Filmåret 1988 Filosofiåret 1988 Kunståret 1988 Litteraturåret 1988 Lyrikkåret 1988 Musikkåret 1988 Tegneserieåret 1988 Teateråret 1988 TV-året 1988 Referanser 1988