text: 31. januar er den 31. dagen i året. Det er 334 dager igjen av året (335 i skuddår). Navnedag Idun, Ivar Historie 1504 – Frankrike avstår Napoli til Aragón. 1876 – USA beordrer alle indianere til å flytte i reservater. 1915 – Første verdenskrig: Tyskland bruker giftgass mot russerne. 1917 – Første verdenskrig: Tyskland kunngjør at de vil begynne å bruke ubåter aktivt i krigføringen. 1929 – Sovjetunionen landsforviser Lev Trotskij. 1942 – Andre verdenskrig: Den 15. japanske armé erobrer Moulmein under sin fremrykning i Burma. De siste britiske styrker forlater Malaya til fordel for Singapore. 1945 – Eddie Slovik blir henrettet – den første amerikanske soldaten henrettettet for desertering siden borgerkrigen. 1946 – Jugoslavias nye grunnlov, laget etter sovjetisk modell, konstituerer seks republikker: Bosnia-Hercegovina, Kroatia, Makedonia, Montenegro, Serbia og Slovenia. 1950 – USAs president Harry S. Truman annonserer et program for å utvikle hydrogenbomben. 1953 – 130 mennesker omkommer da fergen «Princess Victoria» synker i Irskesjøen. 1956 – Guy Mollet blir fransk statsminister. 1958 – Den første amerikanske satellitten, Explorer I, blir skutt opp og påviser eksistensen av Van Allen-beltene rundt Jorden. 1968 – Vietnamkrigen: Tết-offensiven:Viet Cong angriper den amerikanske ambassaden i Saigon. 1968 – Nauru erklærer seg uavhengig fra Australia. 1971 – Apollo-programmet: Apollo 14 blir skutt opp; ferden går til Månen. 1990 – Den første McDonald's-restauranten åpner i Moskva. 1996 – En lastebil fylt med eksplosiver kjører inn i sentralbanken i Colombo i Sri Lanka. Minst 86 mennesker omkommer og 1 400 blir skadd. 2000 – Et Alaska Airlines MD-83 styrter i Stillehavet utenfor kysten av Malibu i California. 88 mennesker omkommer. Norsk historie 1913 – Gunnar Knudsen (Venstre) danner sin annen regjering. 1965 – Fiskefartøy «Boye Nilsen» var på vei fra Myre til fiskefeltet på Svensgrunnen da det forsvinner på Fugløybanken utenfor Troms. 14 omkommer. 1977 – Fiskefartøy «Tulipan» forsvinner utenfor Finnmark. Fem omkommer. Fødsler Se flere som er født 31. januar i :Kategori:Fødsler 31. januar. 1797 – Franz Schubert, østerriksk komponist (d. 1828) 1799 – Rodolphe Töpffer, sveitsisk maler, forfatter og en av de første tegneserieskaperne (d. 1846) 1830 – James G. Blaine, amerikansk advokat og politiker (d. 1893) 1854 – Stefan Stambolov, bulgarsk statsminister (d. 1895) 1884 – Theodor Heuss, tysk politiker (d. 1963) 1913 – Margit Johnsen, «Malta-Margit», høyt dekorert norsk krigsseiler (d. 1987) 1914 – Jersey Joe Walcott, amerikansk bokser (d. 1994) 1915 – Andreas Cappelen, norsk politiker og statsråd (d. 2008) 1915 – Håkan Lidman, svensk friidrettsutøver (d. 2000) 1915 – Alan Lomax, amerikansk folklorist (d. 2002) 1919 – Claus Helberg, norsk krigshelt (d. 2003) 1923 – Norman Mailer, amerikansk forfatter og journalist (d. 2007) 1923 – Jorge María Mejía, argentinsk kardinal (d. 2014) 1923 – Maurice Michael Otunga, kenyansk kardinal (d. 2003) 1926 – Johannes Joachim Degenhardt, tysk kardinal (d. 2002) 1931 – Ole Gabriel Ueland, norsk politiker (d. 2009) 1933 – Bernardo Provenzano, italiensk mafiamedlem (d. 2016) 1935 – Kenzaburo Oe, japansk forfatter og nobelprisvinner (litteratur) (d. 2023) 1936 – Nils Aaness, norsk skøyteløper 1937 – Philip Glass, amerikansk musiker og komponist 1938 – Dronning Beatrix av Nederland 1942 – Mette Newth, norsk forfatter 1943 – Ragnhild Nilstun, norsk forfatter 1946 – Knut Lystad, norsk skuespiller 1948 – Per Bjørang, norsk skøyteløper 1950 – Odd-Tore Fygle, norsk ordfører 1950 – Nikolaj Kruglov, sovjetisk skiskytter 1952 – Bård Langsåvold, norsk ordfører 1954 – Michael Melchior, dansk–norsk rabbiner og israelsk politiker 1960 – Øyvind Korsberg, norsk politiker 1963 – Manuela Di Centa, italiensk langrennsløper 1968 – May-Helen Molvær Grimstad, norsk politiker 1979 – Jenny Wolf, tysk skøyteløper 1981 – Justin Timberlake, amerikansk musiker 1984 – Jeremy Wariner, amerikansk friidrettsutøver Dødsfall Se flere som døde 31. januar i :Kategori:Dødsfall 31. januar. 1882 – James Spriggs Payne, liberisk president (f. 1819) 1892 – Charles Spurgeon, britisk predikant (f. 1834) 1900 – John Sholto Douglas, 9. marki av Queensberry (f. 1844) 1901 – Peter Andreas Blix, norsk arkitekt (f. 1831) 1933 – John Galsworthy, britisk forfatter (f. 1867) 1956 – A. A. Milne, britisk forfatter (Ole Brumm) (f. 1882) 1972 – Mahendra Bir Bikram Shah, nepalsk konge (f. 1920) 1976 – Evert Taube, svensk forfatter, visesanger og komponist (f. 1890) 2001 – Gordon R. Dickson, canadisk forfatter (f. 1923) 2002 – Jens P. Flå, norsk politiker (f. 1923) 2008 – David Kimutai Too, kenyansk politiker (f. 1968) 2009 – Dewey Martin, amerikansk musiker (f. 1940) 2010 – Thorleif Karlsen, norsk politimann (f. 1909) 2012 – Anthony Joseph Bevilacqua, amerikansk erkebiskop (f. 1923) 2012 – Anders Eikås, norsk musiker (f. 1992) 2012 – Mike Kelley, amerikansk musiker (f. 1954) Helligdager Nauru – Uavhengighetsdag Dager i januar


source: wikipedia

text: Staten Qatar ligger i Midtøsten på Den arabiske halvøy. Staten er et emirat med litt over 2,4 millioner innbyggere (estimat 2021), hvorav et fåtall er statsborgere. Qatar ligger på en flat og tørr halvøy i Persiabukta, og grenser til Saudi-Arabia. Landets hovedstad er Doha. Statsminister og innenriksminister siden januar 2020 er sjeik Khalid ibn Khalifa ibn Abdul Aziz Al Thani. Drøyt 80 % av befolkningen består av utenlandske arbeidere. I juli 2008 ble det anslått at 60–70 % av fremmedarbeiderne kom hovedsakelig fra India og Filippinene, samt andre fattige nasjoner i Asia. De resterende er arbeidere fra Europa og USA. Landets viktigste næring er olje- og gassindustrien. Landet hadde per 2020 verdens største utslipp av CO2 per innbygger, mens Norge til sammenligning hadde verdens fjerde største. De største befolkningsgruppene er indere, bangladeshere, nepalere, pakistanere, qatarere, egyptere og filippinere. Historie Qatar var et britisk protektorat mellom 1916 og 1971, og ble en selvstendig stat i 1972. Olje- og gassproduksjonen ble nasjonalisert i 1977. Landets emir har i prinsippet eneveldig makt. Qatar deltok på alliert side i Gulfkrigen mot Irak i 1991. I 1995 gjorde sjeik Hamad bin Khalifa al-Thani statskupp mot sin far, og tok senere initiativ til en reformprosess i landet. Naturgeografi Qatar ligger på en liten halvøy som stikker ut av Saudi-Arabia. Landet består for det meste av flat halvørken med sanddyner og saltbassenger. Det høyeste punktet er Qurayn Abu al Bawl, 103 moh. Vegetasjonen på halvøya er begrenset til små områder med krattskog. Klimaet er varmt med høy luftfuktighet. Sommertemperaturene (juni til august) ligger mellom 45 og 55 °C. Gjennomsnittlig årlig nedbør er ca. 75 mm, med februar som den våteste måneden. Demografi Nasjonaliteter Bare én av fem innbyggere var qatariske statsborgere i 2007; dette sank til én av ni innbyggere i 2017. De fleste gjestearbeiderne kommer fra India, Bangladesh, Nepal, Egypt, Filippinene, Pakistan og Sri Lanka. Religion Omkring 77 % av befolkningen er muslimer, 8 % kristne og 14 % andre religioner (2007). Statsreligionen i Qatar er islam. Utøvelse av andre religioner aksepteres. Politikk og administrasjon Demokratiet har ikke slått rot i landet, og den herskende familien Al-Thani har kontroll over både det politiske og religiøse livet i Qatar. Menneskerettigheter Qatar har fengselsstraff inntil 7 år for homofili. Kommuner Qatar er delt inn i sju kommuner (baladiyah). Næringsliv Råoljeproduksjon og raffinering er den viktigste industrien. Olje og gass står for 85 % av eksportinntektene og 70 % av statsinntektene. Landbruk er lite utbredt. Selv om det finnes produksjon av grønnsaker, korn og kjøtt er landet avhengig av matimport. Myndighetene i Qatar har i de senere år forsøkt å bygge en mer variert økonomi. Blant annet har Norsk Hydro samarbeidet med myndighetene i Qatar om bygging av fabrikker for produksjon av kunstgjødsel (Qafco) og aluminium (Qatalum). Samferdsel og infrastruktur Qatar har et godt utbygd veinett. Hamad Doha internasjonale lufthavn, som ligger like utenfor hovedstaden Doha, åpnet for passasjertrafikk den 27. mai 2014. Qatar fikk også jernbane i 2019, da Qatar rail åpnet i mai 2019. Jernbanen går fra Al Wakrah i sør til Lusail i nord. Banen går gjennom Doha og universitetsområdet. Banen går også til flyplassen. Det er planer om flere linjer som skal dekke vestlige deler av Doha. Landet har en moderne telekommunikasjonsstruktur, med internasjonale forbindelser via både landkabel, sjøkabel og satellitt. Massemedia Den arabiske fjernsynskanalen Al Jazeera har sitt hovedkvarter i Doha i Qatar. Idrett I desember 2006 arrangerte Qatar Asialekene. 2. desember 2010 ble det klart at Qatar skal arrangere VM i fotball 2022. Sju nye fotballstadioner med tilskuerkapasitet på minst 30 000 personer er eller har blitt bygget over hele øya, med hovedsakelig utenlandske byggearbeidere som arbeidskraft; Amnesty International har uttrykt sterk bekymring for de høye dødstallene blant arbeidere under denne utbygningsprosessen. Khalifa International Stadium, også oppgradert i forbindelse med VM i fotball, var også vertskap for VM i friidrett 2019. I oktober 2016 ble VM i landeveissykling arrangert i Qatars hovedstad Doha. Qatar Sports Investment, et underbruk av Qatar Investment Authority (Qatars statlige investeringsfond), er også hovedeiere i den franske fotball- og idrettsklubben Paris Saint-Germain. Oppføring på UNESCOs liste Verdensarvsteder Oppføringer på UNESCOs verdensarvliste (World Heritage List), verdens kultur- og naturarvsteder. Al Zubarah arkeologiske område Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv Oppføringer på UNESCOs liste knyttet til aktivt vern av immateriell kultur (Intangible Cultural Heritage). Årstallet angir når det ble listeført hos UNESCO. 2016 – Falkoneri Se også Liste over land med store petroleumsreserver Referanser Eksterne lenker Qatars utenriksdepartement Besøkt 26. desember 2008 Halvøyer i Asia Konstitusjonelle monarkier


text: De forente arabiske emirater er en føderasjon på Den arabiske halvøy i Vest-Asia. Landet består av syv stater kalt emirater og grenser til Oman og Saudi-Arabia. Hovedstaden er Abu Dhabi, mens Dubai er den største byen. Folketallet er i meget sterk vekst, fra 2,86 millioner innbyggere i 1999 til 5,07 millioner i 2009, og majoriteten er arbeidsinnvandrere fra India, Pakistan, Filippinene og andre land i Asia. Økonomisk er landets inntekter svært avhengig av olje, men handel og finansmarkeder er også viktige inntektskilder. De første 150 årene, inntil 1971, gikk landet under navnet Traktatkysten. USA har flybasen Al Dhafra Air Base i landet. Geografi Emiratene har kystlinje mot Omanbukta og Persiabukta mellom Oman og Saudi-Arabia. Selve innlandet er et karrig slettelandskap som etterhvert går over til rullende sanddyner og ørken med fjell i øst. Mellom fjellkjeden mot Omangulfen og ørkenen ligger en lang og grunn senkning med intenst landbruk, som får vann fra store grunnvannreservoarer. Emiratene ligger strategisk til syd for Hormuzsundet og er et viktig gjennomgangsland for verdens råolje. Den internasjonale flyplassen i Dubai er også blitt et viktig stoppested for reisende mellom Europa og Asia. Grensene mot Saudi-Arabia ble trukket opp i 1974 og -77, men er aldri blitt offentliggjort. Det er derfor bare styresmaktene i disse to landene som vet nøyaktig hvor de går. Klima Det meste av landet er flatt med store ørkenområder. Den årlige nedbørsmengden er svært lav (rundt 100 mm), og mesteparten kommer mellom november og mars. Temperaturen er svært høy mellom mai og september, og det er varmt eller mildt resten av året. Temperaturen er høyere om vinteren enn i Kuwait og i indre områder av Saudi-Arabia. Langs kysten er det i tillegg svært høy luftfuktighet, og om sommeren er det svært trykkende. Nedbøren i fjellene mot Omangulfen er imidlertid langt høyere. Mesteparten kommer om sommeren i form av lokale tordenbyger, som regel om ettermiddagen, og fører til spektakulære og farlige styrtfloder i wadiene. Regnvannet trekker ned gjennom den porøse sandsteinen og danner store vannreservoarer mot basaltlagene under sandsteinen. Det er bygget store demninger på egnete steder for å holde på vannet fra wadiene og få det til å synke ned i reservoarene. Her og der i wadiene, hvor grunnfjellet kommer opp i dagen, dannes kilder og oaser. Demografi Emiratene har nesten 5 millioner innbyggere. Rundt halvparten av disse er gjestearbeidere fra det indiske subkontinentet. Blant de innfødte har mange balutsjiske røtter. Kjønnssammensetningen er den skjeveste i verden – det er 216 menn pr. 100 kvinner i landet i 2009, og i emiratet Dubai er mannsraten hele 298 pr. 100 kvinner. Befolkningstilveksten er lav sammenlignet med nabolandene. I 1995 var 26,3 prosent av befolkningen under 15 år gammel, og i 2009 var denne andelen 24,4 prosent. Omkring 80 % av befolkningen kan lese og skrive. Religionen til de opprinnelige innbyggerne er nesten uten unntak islam, men med innvandringen er en stor minoritet nå hinduer, og en kontingent filippinere har medført at en betydelig minoritet er katolikker. Historie I 1820 inngikk Storbritannia og de syv emirene en avtale om at Storbritannia skulle ta over ansvaret for forsvars- og utenrikspolitikken. Området, som før dette hadde gått under navnet Piratkysten på grunn av at det foregikk mye sjørøvervirksomhet i området, fikk nå navnet Traktatkysten. I 1971 gikk seks av emiratene sammen og opprettet De forente arabiske emirater. Ras al-Khaimah sluttet seg til i 1972. Det er mange svært velstående oljesjeiker i landet. De nærliggende landene Qatar og Bahrain er også emirater som har mange likheter med emiratene i De forente arabiske emirater med tanke på befolkning, økonomi og samfunn, men har valgt å ikke være en del av den føderale republikken. De tre landene har likefullt sterke bånd mellom seg. Den 15. september 2020 ble det undertegnet en fredsavtale mellom Israel og De forente arabiske emirater. Seremonien foregikk i Washington DC, og USAs president Donald Trump har spilt en viktig rolle i forhandlingene. Avtalen innbefatter fred, opprettelse av diplomatisk forbindelse og normalisering av forholdene mellom landene. De forente arabiske emirater er dermed det 3. arabiske land, etter Egypt i 1979 og Jordan i 1994, som normaliserer sitt forhold til Israel. Politikk Lederne fra hvert av de syv emiratene sitter i Det høyeste rådet, som velger president og visepresident for landet hvert femte år. De velger også et ministerråd. I tillegg har landet et nasjonalt råd med til sammen 40 medlemmer fra alle emiratene, som går igjennom foreslåtte lover. Alle emiratene bortsett fra Dubai og Ras al-Khaimah er med i det føderale rettssystemet. De har både islamske og sekulære rettsinstanser på alle nivåer. Sjeik Zayed bin Sultan Al Nahyan var president for Emiratene fra de var dannet til han døde i 2004. Dagen etter ble sønnen hans, sjeik Khalifa bin Zayed Al-Nahyan, valgt til president. Den 13. mai 2022 ble det kjent at Khalifa bin Zayed Al-Nahyan var død. Den 14. mai 2022 ble sjeik Khalifas halvbror Mohamed bin Zayed bin Sultan Al Nahyan utnevnt til sjeik Khalifas etterfølger som Emiratenes president. Emirater De forente arabiske emirater består av følgende syv emirater: Abu Dhabi Ajman Dubai Fujairah Ras al-Khaimah Sharjah Umm al-Qaiwain Menneskerettigheter De forente arabiske emirater har fengselsstraff inntil 15 år med mulighet for dødsstraff for homofili. Økonomi En tredjedel av Emiratenes bruttonasjonalprodukt kommer fra olje- og gassproduksjon. Siden 1973 er de gått fra å være en fattig ørkenregion til en moderne stat med høy levestandard. Det lille landet har vært sjenerøst med oljeressursene sine og åpen mot omverdenen og har på grunn av dette gjerne blitt kalt Midtøstens Singapore. Det er Abu Dhabi som sitter på det meste av oljereservene, mens Dubai, som er den nest største økonomien, har lite petroleumsinntekter og konsentrerer seg om handel, industri, finans og ikke minst turisme. Bare 13,5% av kvinnene deltok i arbeidslivet i 2005. Samfunn For en oversikt over byene i landet, se: Liste over byer i De forente arabiske emirater Oppføring på UNESCOs lister Verdensarvsteder Oppføringer på UNESCOs verdensarvliste (World Heritage List), verdens kultur- og naturarvsteder. Al Ain Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv Oppføringer på UNESCOs liste knyttet til aktivt vern av immateriell kultur (Intangible Cultural Heritage). Årstallet angir når det ble listeført hos UNESCO. 2019 – Daddelpalme, kunnskap, ferdigheter, tradisjoner og praksis 2020 – Kamelløp 2021 – Falkoneri 2021 – Al Aflaj, tradisjonelt vanningsystem 2021 – Arabisk kalligrafi: kunnskap, ferdigheter og praksis Referanser Eksterne lenker Richard H. Curtiss: Washington Report – The UAE: From Bold Dream to Spectacular Reality in One Generation, Desember 1995. Fallingrain.com – Directory of Cities, Towns, and Regions in United Arab Emirates Angelfire – Geoology of the Emirates. Emirates Natural History Group – offisiell hjemmeside. Pat Harris: Flora of the United Arab Emirates – Preliminary List of Species Name Changes and Some Synonyms, ENHG Bulletin nr 7, April 1979. Peter Hellyer The Natural History of Merawah Island – ENHG Bulletin nr 42, November 1990. Forbundsstater


text: Filippinene, offisielt Republikken Filippinene, er en øystat i Stillehavet, som består av 7107 øyer, hvor elleve er hovedøyer. Landet ligger i Sørøst-Asia, omkring 650 km sørøst for det asiatiske fastlandet. Landet fikk navn etter Spanias kronprins, som snart ble konge, Filip II, og var en spansk koloni fra 1521 til 1898. Landet ble etter en motstandskamp kontrollert av USA frem til 1946, med unntak av under den japanske okkupasjonen fra 1941 til 1945. Filippinene ble selvstendig den 4. juli 1946. Filippinene er et av få asiatiske land som har kristendom som dominerende religion, og det forekommer konflikter mellom den kristne majoriteten og den muslimske minoriteten. Filippinene er en enhetsstatlig og demokratisk republikk, hvor presidenten er leder for den utøvende makten og velges i allmenne valg for en periode på seks år. Natur og geografi Plassering Øyene ligger mellom 116° 40' og 126° and 34' østlig lengdegrad og 4° 40' og 21° 10' nordlig breddegrad. Mot øst ligger Filippinerhavet, mot vest Sør-Kinahavet og mot sør Celebessjøen. Klima Klimaet på Filippinene er varmt, fuktig og tropisk. Gjennomsnittstemperaturen ligger på 26.5 °C. Det forekommer tre årstider: Tag-init/Tag-araw (den varmeste, fra mars til mai), Tag-ulan (regntiden, fra juni til november), og Taglamig (den kaldeste tiden på året, fra desember til februar). Den sørvestlige monsunen (mai-oktober) er kjent som "habagat", og den nordøstlige monsunens tørre vind (november-april) kalles "amihan". Politikk og administrasjon Politisk styresett Rett etter andre verdenskrig var Filippinene et av de høyest utviklede landene i Asia, men har siden sakket akterut på grunn av manglende økonomisk vekst, forskjellige regjeringers konfiskering av eiendom, feilslåtte forsøk på politiske reformer og utbredt korrupsjon. Derimot har forholdene forbedret seg de senere årene og har nå en høy økonomisk vekst, som stammer først og fremst av en teknologisk industri i sterk vekst, og billig arbeidskraft i andre sektorer som gjør landet attraktivt for produksjonsbedrifter og pengeoverføringer fra emigranter. Myndighetene på Filippinene har i perioder begått alvorlige brudd på menneskerettighetene, som politiske drap, kidnappinger, tortur, trakassering, tvangsflytting osv. Drap på opposisjonelle var særlig under president Gloria Macapagal Arroyo. Dette skjer under dekke av å skulle bekjempe terror, og forsøk på å knuse kommunistgeriljaen. Filippinene står også fremfor store miljøproblemer på grunn av uttynning av regnskogen og forurensing i havet og langs kystlinjen. Mye av dette skyldes at store selskaper har så godt som frie tøyler. Det er lite reguleringer av deres atferd i landet. Styresett Den filippinske styresettet har tre grener: utøvende, lovgivende og rettslig statsmakt. Presidenten i republikken Filippinene er statsoverhode og leder av den utøvende statsmakt. Presidenten velges for en periode på seks år. Bongbong Marcos har vært president og Sara Duterte har vært visepresident siden 30. juni 2022. Presidenten utnevner statsråder (sekretærer), som hver administrerer et departement (regjeringsavdeling). Sekretærene utgjør regjeringen (kabinettet). Den lovgivende makten utøves av Kongressen (filippinsk: Kongreso ng Pilipinas). Kongressen består av to hus: Senatet (filippinsk: Senado ng Pilipinas) og Representantenes hus (filippinsk: Kapulungan ng Kinatawan). Senatorene velges for en periode på seks år og medlemmer av Representantenes hus velges for en periode på tre år. Hver provins har en valgt guvernør, viseguvernør og et provinsråd (filippinsk: Sangguniang Panlalawigan). Hver by har en valgt borgermester, viseborgermester og et bystyre (filippinsk: Sangguniang Panlungsod). Administrativ inndeling Se hovedartikkel: Filippinenes regioner Filippinene er inndelt i 17 regioner, inkludert hovedstadsområdet og noen områder med særskilt politisk-rettslig status. Regionene er igjen inndelt i provinser. National Capital Region (NCR; Metro Manila) Cordillera Administrative Region (CAR) Ilocos Region (Region I) Cagayan Valley (Region II) Central Luzon (Region III) Calabarzon (Region IV A) Mimaropa (Region IV B) Bicol Region (Region V) Western Visayas (Region VI) Central Visayas (Region VII) Eastern Visayas (Region VIII) Zamboanga Peninsula (Region IX) Northern Mindanao (Region X) Davao Region (Region XI) SOCCSKSARGEN (Region XII) Caraga (Region XIII) Autonomous Region of Muslim Mindanao (ARMM) Forsvaret Filippinenes væpnede styrker (AFP - engelsk for Armed Forces of Philippines og tagalog: Sandatahang Lakas ng Pilipinas) ble formelt organisert under amerikanske herredømme etter den nasjonale forsvarspakten av 21. desember 1935. Presidenten er øverstkommanderende for de væpnede styrkene. AFP er organisert i fire forsvarsgrener etter amerikansk mønster, som er Philippine Navy, Philippine Air Force, Philippine Army, Philippine Marine Corps og en kystvakt underlagt marinen. Hver av forsvarsgrenene ledes av en firestjerners general eller admiral. Se også egen artikkel om Filippinenes forsvar. Økonomi 40 prosent av befolkningen lever under fattigdomsgrensen på én dollar om dagen (UNCP) (2008). Demografi Språk Det snakkes rundt 105 forskjellige språk på Filippinene. Ti av dem har over en million brukere: tagalog, cebuano, hiligaynon, waray-waray, ilokano, capampangan, bicol, pangasinan, maranao og magindanao. Landets offisielle språk er engelsk og filippinsk. Engelsken stammer fra tiden da landet var en amerikansk koloni i første halvdel av 1900-tallet. Filippinsk er et språk som ble konstruert på grunnlag av tagalog for å fungere som nasjonalspråk, og snakkes hovedsakelig i Manila og provinsene rundt. De to offisielle språkene er de dominerende innen utdanning, forskning, administrasjon og media. Filippinsk engelsk (taglish) regnes som en egen variant av engelsk. Historie Utdypende artikkel: Filippinenes historie Forhistorien Fosiler etter homo luzonensis som kan ha vært en selvstendig art av mennesker (Homo), er funnet i Callao-hulen (engelsk Callao Cave) nord på øya Luzon. De første funnene av et fotbein ble gjort i 2010, men funnet ble da tolket som å være av et lite menneske. I 2011 og 2015 ble det gjort nye funn. Funnene ble første gang publisert som mulige funn av en egen art i 2019. Ett av beina er datert til å være om lag 67.000 år gamle. Et hjortebein ble funnet i de samme sedimentene. Det har merker som ser ut som om det er kuttet med steinverktøy. Beinet kan være et tegn på at Homo luzonensis var redskapsmakere og jegere. I 2018 ble det oppdaget steinredskaper og et slaktet nesehornskjelett som er mer enn 700.000 år gamle, ikke så langt fra Callao-hulen. På grunn av tidsgapet mellom funnene er det imidlertid vanskelig å si om det er noen sammenheng. Funn av menneskelige fossiler viser at Filippinene kan ha vært bebodd i flere tusen år. Den opprinnelige befolkningen, som kalles negritos eller aetas, ser ut til å ha krysset prehistoriske landbroer, og deretter bosatt seg i de matrike skogområdene. Omkring det 11. århundre begynte nye befolkningsgrupper å komme til fra Malayhalvøya, Indonesia, Indokina og Taiwan. Den opprinnelige befolkningen ble presset inn i det indre av landet, eller absorbert gjennom blandingsekteskap. Før spanjolene Fra 700-tallet reiste kinesiske handelsmenn til øyene. Denne handelsvirksomheten ble etter hvert svekket av krigføringen mellom de buddhistiske kongedømmene som vokste fram i regionen. Islam begynte å spre seg, og førte med seg nye handelsmenn. Arabiske sjøfarere kom til Mindanao på 1300-tallet. Denne regionen er fortsatt den del av Filippinene som har den høyeste andelen muslimer. De første europeerne fulgte Ferdinand Magellan i 1521. Rajaher hadde tatt kontroll så langt nord som Manilla, men øyene var stort sett selvberget og selvstyrt. Under Spania Spanjolene tok herredømmet på 1500-tallet, og kalte i 1535 øyene Islas Filipinas etter sønnen til den spanske kong Karl I, den senere kong Filip II. Katolisismen ble raskt innført, uten store problemer i det meste av de sentrale og de nordlige områder. Men fra muslimene på Mindanao og blant noen stammer i høylandet på Luzon var det motstand. I århundrer herjet også sjørøvere fra Mindanao, kalt moroer (etter det spanske ordet for maurerne i Nord-Afrika) langs kystene særlig i øygruppa Visayas, og tok også slaver der. Det pågår fortsatt strid mellom muslimske separatister og den kristne majoriteten, men den er hovedsakelig av en kulturell og nasjonal karakter. I de følgende tre århundrer brøt det stadig ut opprør mot den spanske kolonimakten, spesielt i kystbefolkningen. Området ble styrt fra Nye Spania. Handel med omverdenen blomstret opp på 1700-tallet. I 1781 opprettet guvernøren José Basco y Vargas Det økonomiske samfunn av venner av landet, og erklærte Filippinene som en selvstyrt koloni, uavhengig av Nye Spania. På 1800-tallet oppsto en ny filippinsk middelklasse, med nasjonalistiske ambisjoner. Den besto av innfødte filippinere, filippinsk-fødte spanjoler og kreoler, spanske mestizos og kinesiske mestizos som på det tidspunkt var under sterkt økonomisk press. Dette skulåle føre til slutten for det spanske kolonistyret, da en uavhengighetsbevegelse raskt oppsto og fikk stor oppslutning. I 1896 startet det hemmelige forbundet Katipunan den filippinske revolusjon. Noen måneder etter ble José Rizal, den fremste talsmannen for uavhengighet, henrettet for undergravingsvirksomhet. Under USA og Japan I 1897 hadde de revolusjonære nesten lykkes i å tvinge spanjolene til å oppgi kolonien. Men det hele tok en ny vending da spanjolene tapte den spansk-amerikanske krig, og måtte selge Filippinene, Guam og Puerto Rico til USA for 20 millioner USD. Filippinene erklærte uavhengighet fra Spania den 12. juni 1898, og amerikanernes inngripen for å ta kontroll over landet førte til den filippinsk-amerikanske krig. Den sluttet offisielt i 1901, men det ble ført geriljakrig fram til 1913. Amerikanerne lovet i 1935 Filippinene uavhengighet etter en overgangsperiode på ti år. Men den japanske okkupasjon under andre verdenskrig førte til at uavhengigheten ble noe forskjøvet, til 1946. Selvstendig stat Noen av etterkrigstidens viktigste hendelser er knyttet til Ferdinand Marcos' diktatur. Marcos ble styrtet av en folkebevegelse etter presidentvalget i 1986, og hans motkandidat Corazon C. Aquino, som etter alt å dømme hadde slått Marcos ved valgurnene, overtok. Det er fremdeles uroligheter av forskjellige slag i deler av Filippinene. Den kommunistiske New People's Army er fremdeles aktiv, og i noen områder med stor muslimsk befolkning på Mindanao, er det separatistbevegelser og dessuten gruppen Abu Sayyaf (under ledelse av Khadaffy Janjalani) som spesialiserer seg på kidnappinger for løsepenger samt sprengninger av hus og kirker for å skremme lokalbefolkningen på Mindanao. Noen viktige årstall i filippinsk historie 1512 Portugiseren Francisco Serrano led skipbrudd under handelsreise til Krydderøyene; han og hans menn tok tilflukt på Mindanao og ble de første europeere på de filippinske øyer. 1521 (16.3.): Den portugisiske sjøfarer Fernão de Magalhães (Ferdinand Magellan) ankom Filippinene fra øst, etter å ha krysset Stillehavet. Han ledet en spansk oppdagelsesekspedisjon. 1564/96: Spania koloniserte Filippinene, med unntak av det meste av Mindanao. 1762–1764: Britisk okkupasjon av Filippinene. 1781: Filippinene ble egen spansk koloni, i stedet for del av den spanske koloni Ny-Spania i Amerika. 1892 (3.6.): Forfatteren José P. Rizal stiftet den ikkevoldelige reformbevegelse La Liga Filipina. 1892 (7.6.): Nasjonalisten Andres Bonifacio stiftet det hemmelige revolusjonære selskap Katipunan. 1896–1898: Den filippinske revolusjon. 1898 (15.2.-12.8.): Den spansk-amerikanske krig, amerikanerne og de filippinske revolusjonære samarbeidet. 1898 (12.6.): Filippinene erklærte seg uavhengig. 1898 (13.12.): USA kjøpte Filippinene fra Spania. 1899 (23.1.): Emilio Aguinaldo Filippinenes første president. 1899–1901: Den filippinsk-amerikanske krig. Filippinsk motstand mot amerikansk styre ble nedkjempet. 1935: Filippinene fikk status som «Commonwealth» (samvelde) under USA, og løfte om selvstendighet etter ti år. Manuel Quezon var samveldets første president. 1941–1945: I den annen verdenskrig ble landet okkupert av Japan. 1946 (4.7.): Filippinene uavhengig; USA ga økonomiske garantier for 28 år. Manuel A. Roxas ble det uavhengige landets første president. 1947: USA inngikk avtale med Filippinene om militære baserettigheter i 99 år. 1965 (30.12.): Ferdinand Marcos ble president. 1972: Den maoistiske undergrunnsarmé «New People's Army» (NPA) ble grunnlagt, hadde ca. 85 000 mann. 1972 (23.9.): Marcos innførte unntakstilstand. 1973 (17.1.): Marcos fikk utvidede (diktatoriske) fullmakter. 1973 / 1974: Intensivering av militant muslimsk separatisme på Mindanao. 1983 (21.8.): Opposisjonspolitikeren Benigno Aquino Senior ble drept. 1986 (25.2.): Marcos flyktet fra Filippinene etter en folkelig oppstand; opposisjonslederen Corazon C. Aquino ble president. 1990 (15.5.): Filippinene sa opp baseavtalen med USA. 1992 (30.9.): Amerikanske tropper forlot landet. 2001 (17-20.1) EDSA-revolusjonen; President Joseph Estrada ble kastet etter folkelig motstand og visepresident Gloria Macapagal-Arroyo ble innsatt som preident. Hun ble gjenvalgt i 2004. 2006 (Mars) : President Gloria Macapagal-Arroyo innførte unntakstilstand, etter kuppforsøk. 2010 (9.6): Benigno Aquino III ble valgt til president. Gloria Macapagal-Arroyo ble arrestert for valgfusk i november 2011. 2016 (9.5) Rodrigo Duterte ble valgt til president, og innsatt 30. juni. Fotnoter Referanser Eksterne lenker Den filippinske ambassade i Norge Den norske ambassaden på Filippinene Øystater Øygrupper i Asia Republikker Stater og territorier etablert i 1565 Stater og territorier etablert i 1946 1565 i Asia 1946 i Asia


text: 1. februar er den 32. dagen i året. Det er 333 dager igjen av året (334 i skuddår). Navnedag Birte, Bjarte Historie 1662 – Den kinesiske piraten Koxinga erobrer øya Taiwan etter en ni måneder lang beleiring. 1788 – Isaac Briggs og William Longstreet tar patent på dampskipet. 1793 – Frankrike erklærer Storbritannia og Nederland krig. 1814 – Vulkanen Mayon på Filippinene har utbrudd. Omkring 1 200 mennesker omkommer. 1884 – Den første utgaven av ordboken Oxford English Dictionary blir utgitt. 1893 – Thomas A. Edison blir ferdig med konstrueringen av det første filmstudioet i West Orange i New Jersey. 1908 – Kong Karl I av Portugal og hans sønn, prins Luís Filipe av Portugal, blir drept i Terreiro do Paco i Lisboa. 1913 – Grand Central Terminal, verdens største jernbanestasjon på denne tiden, åpner i New York City. 1918 – Russland tar i bruk den gregorianske kalenderen. 1920 – The Royal Canadian Mounted Police blir opprettet. 1924 – Storbritannia anerkjenner Sovjetunionen. 1940 – Vinterkrigen: Sovjetiske styrker innleder en storoffensiv på det karelske nes med hensikt å erobre Viborg. Samtidig holder finnene to sovjetiske divisjoner omringet ved Kitelä og er i ferd med å omringe 54. divisjon ved Kuhmo. 1943 – Andre verdenskrig: Sjefen for den tyske 6. armé i Stalingrad, general Paulus, blir av Hitler forfremmet til feltmarskalk, i armeens siste, desperate timer. 1944 – Andre verdenskrig: Amerikanske styrker invaderer Marshalløyene under fremrykningen i Stillehavet. 1958 – Egypt og Syria slås sammen til Den forente arabiske republikk. Unionen varte til i 1961. 1974 – En brann i en 25 etasjer høy kontorbygning i São Paulo i Brasil tar livet av 189 mennesker og skader 293. 1979 – Ayatollah Khomeini blir ønsket velkommen tilbake til Teheran i Iran etter 15 år i eksil. 2003 – Romfergen Columbia går i oppløsning over Texas, på vei tilbake til Jorden. Alle de sju astronautene ombord omkommer. 2021 – I Myanmar ble statsminister Aung San Suu Kyi avsatt i et militærkupp. Norsk historie 1908 – Kong Haakon VII innstifter Kongens fortjenstmedalje. 1942 – Andre verdenskrig: Vidkun Quisling blir utnevnt til ministerpresident av den tyske okkupasjonsmakten under den såkalte Statsakten på Akershus. 1946 – Trygve Lie blir valgt til FNs første generalsekretær. 1947 – Henry Rinnan, leder av Rinnanbanden, henrettes på Kristiansten festning i Trondheim. 1962 – Første persontog ankommer Bodø på den fullførte Nordlandsbanen. 1999 – Kystpartiet blir stiftet. Fødsler Se flere som er født 1. februar i :Kategori:Fødsler 1. februar. 1659 – Jakob Roggeveen, nederlandsk oppdager og admiral (d. 1729) 1690 – Francesco Maria Veracini, italiensk fiolinist og komponist (d. 1768) 1825 – Francis James Child, amerikansk akademiker (d. 1896) 1874 – Hugo von Hofmannsthal, østerriksk forfatter, dramatiker og lyriker (d. 1929) 1882 – Louis Stephen St. Laurent, Canadas 12. statsminister (d. 1973) 1872 – Andrew Kehoe, amerikansk massemorder (d. 1927) 1874 – Hugo von Hofmannsthal, østerriksk dikter (d. 1929) 1882 – Andreas av Hellas og Danmark, (d 1944) 1884 – Jevgenij Zamjatin, russisk forfatter (d. 1937) 1894 – John Ford, amerikansk filmregissør og -produsent (d. 1973) 1894 – James P. Johnson, amerikansk komponist og pianist (d. 1955) 1898 – Roald Larsen, norsk skøyteløper (d. 1959) 1901 – Clark Gable, amerikansk skuespiller (d. 1960) 1905 – Emilio Segrè, italienskfødt amerikansk fysiker og nobelprisvinner i fysikk (d. 1989) 1910 – Ngabö Ngawang Jigme, tibetansk-kinesisk politiker (d. 2009) 1911 – Arvid Falkenberg, norsk motstandsmann og politisk aktivist (d. 2007) 1915 – Stanley Matthews, engelsk fotballspiller (d. 2000) 1917 – Tor Aspengren, norsk fagforeningsleder (d. 2004) 1925 – Nils Braanaas, norsk pedagog og sakprosaforfatter (d. 2012) 1926 – Kolbjørn Gåsvær, norsk kulturarbeider (d. 2012) 1927 – Günter Guillaume, østtysk spion (d. 1995) 1931 – Iajuddin Ahmed, president i Bangladesh (d. 2012) 1931 – Lionel Batiste, amerikansk jazzmusiker (d. 2012) 1931 – Madeleine Berthod, sveitsisk alpinist 1931 – Boris Jeltsin, Russlands første president (d. 2007) 1937 – Don Everly, amerikansk musiker (The Everly Brothers) (d. 2021) 1937 – Audrys Juozas Bačkis, litauisk kardinal 1938 – Jimmy Carl Black, amerikansk musiker (d. 2008) 1939 – Joe Sample, amerikansk pianist, keyboardist og komponist (d. 2014) 1941 – Franco Nones, italiensk langrennsløper 1942 – Terry Jones, britisk skuespiller og komiker (d. 2020) 1944 – Mike Enzi, amerikansk politiker og senator (d. 2021) 1946 – Øystein Rottem, norsk professor (d. 2004) 1950 – Kazimierz Nycz, polsk katolsk erkebiskop 1951 – Ellen Horn, norsk skuespiller og kulturminister 1952 – Lars Sølvberg, norsk offiser 1954 – Bill Mumy, amerikansk skuespiller 1954 – Tudor Dumitru Savu, rumensk forfatter (d. 2000) 1955 – Fartein Horgar, norsk forfatter 1957 – Terje Osmundsen, norsk redaktør 1964 – Bugge Wesseltoft, norsk jazzmusiker 1964 – Linus Roache, britisk skuespiller 1965 – Stephanie av Monaco, monegaskisk prinsesse 1965 – Sherilyn Fenn, amerikansk skuespiller 1968 – Lisa Marie Presley, amerikansk sanger/låtskriver (d. 2023) 1969 – Gabriel Batistuta, argentinsk fotballspiller 1969 – Joshua Redman, amerikansk jazzmusiker 1971 – Harald Martin Brattbakk, norsk fotballspiller 1971 – Tommy Salo, svensk ishockeymålvakt 1974 – Roberto Heras, spansk syklist 1974 – David Meca, spansk langdistansesvømmer 1976 – Bernard Ngumba Irungu, kenyansk bokser 1979 – Aino-Kaisa Saarinen, finsk langrennsløper 1979 – Juan Silveira dos Santos, brasiliansk fotballspiller 1994 – Harry Styles, medlem av britisk-irsk boyband Dødsfall Se flere som døde 1. februar i :Kategori:Dødsfall 1. februar. 656 – Sigibert III, konge av Austrasia (f. 630) 1851 – Mary Shelley, britisk forfatter (f. 1797) 1894 – Luigi Serafini, italiensk katolsk kardinal (f. 1808) 1900 – Domenico Maria Jacobini, italiensk katolsk kardinal (f. 1837) 1902 – Salomon Jadassohn, tysk musiker (f. 1831) 1905 – Oswald Achenbach, tysk maler (f. 1827) 1908 – Ludvig Filip av Portugal, portugisisk kongelig (f. 1887) 1944 – Piet Mondian, nederlandsk maler (f. 1872) 1947 – Henry Rinnan, norsk krigsforbryter – henrettet (f. 1915) 1965 – Johan Scharffenberg, norsk psykiater og sosialpolitiker (f. 1869) 1966 – Buster Keaton, amerikansk skuespiller (f. 1895) 1981 – Geirr Tveitt, norsk komponist (f. 1908) 2003 – astronautene på romfergen Columbia: Michael P. Anderson (f. 1959) David Brown (f. 1956) Kalpana Chawla (f. 1961) Laurel Clark (f. 1961) Rick D. Husband (f. 1957) William C. McCool (f. 1961) Ilan Ramon (f. 1954) 2005 – Øivind Johnssen, norsk sportskommentator (f. 1922) 2007 – Gian-Carlo Menotti, italiensk komponist (f. 1911) 2007 – Antonio María Javierre Ortas, spansk kardinal (f. 1921) 2010 – Raymond Wang Chonglin, kinesisk katolsk biskop (f. 1921) 2010 – Azzeddine Laraki, marokkansk politiker (f. 1929) 2010 – Steingrímur Hermannsson, islandsk politiker (f. 1928) 2011 – Knut Risan, norsk skuespiller (f. 1930) 2012 – Ingolf Mork, norsk skihopper (f. 1947) 2012 – Wisława Szymborska, polsk poet og nobelprisvinner (f. 1923) Helligdager Katolsk minnedag for Brigid av Kildare. Referanser 01. februar


text: 2. februar er den 33. dagen i året. Det er 332 dager igjen av året, 333 i skuddår. Navnedag Jomar, Jostein og Omar Historie 1119 – Callistus II blir utnevnt til pave. 1167 – Overfallet på Rydjøkul. 1536 – Spanjolen Pedro de Mendoza grunnlegger Buenos Aires i Argentina. 1585 – Hamnet Shakespeare og Judith Shakespeare ble døpt i Treeninghetskirken i Stratford av Richard Barton av Coventry. 1709 – Alexander Selkirk blir reddet fra en øde øy, noe som gir Daniel Defoe inspirasjon til å skrive boken Robinson Crusoe. 1841 – Den mellomamerikanske føderasjon opphører etter borgerkrig 1840–41. 1848 – Den meksikansk-amerikanske krigen tar slutt. 1878 – Hellas erklærer Tyrkia krig. 1880 – Det første elektriske gatelyset blir tatt i bruk i Wabash i Indiana. 1920 – Estland erklærer seg selvstendig ifra Russland. 1920 – Frankrike overtar administrasjonen av Memelland på vegne av Folkeforbundet. 1933 – Adolf Hitler oppløser den tyske riksdagen. 1943 – Andre verdenskrig: De siste tyske styrkene i Stalingrad overgir seg til Den røde armé. 1945 – Andre verdenskrig: USAs president Franklin D. Roosevelt og Storbritannias statsminister Winston Churchill drar for å møte den sovjetiske lederen Josef Stalin i forbindelse med Jaltakonferansen. 1953 – Flom i Nederland etter at dikene bryter sammen under en voldsom stormflo. 1500 omkommer, og må evakueres. Store jordbruksarealer ødelegges. 1971 – Idi Amin avsetter president Milton Obote under et militærkupp i Uganda. 1979 – Sid Vicious dør av overdose etter å ha tatt livet av kjæresten fire måneder før. 1983 – Konsistoriet februar 1983 avholdes, der 18 kardinaler kreeres av pave Johannes Paul II. 1989 – De siste sovjetiske styrkene forlater Kabul i Afghanistan etter ni års okkupasjon. 1990 – Apartheid: Den sørafrikanske presidenten Frederik Willem de Klerk opphever forbudet mot partiet ANC og lover å løslate Nelson Mandela. 1998 – Et DC-9-32 kolliderer med et fjell i nærheten av Cagayan de Oro på Filippinene. 104 mennesker omkommer. Norsk historie 1910 – Wollert Konow (SB) (Frisinnede Venstre) danner regjering sammen med Høyre, og blir utnevnt til Norges statsminister. 1936 – Ivar Ballangrud blir allroundverdensmester på skøyter i Davos i Sveits. 1944 – Gestapo innleder massearrestasjoner av involverte i den illegale pressen. 1962 – Garnbåten «Nordbakken» slås ned av en brottsjø i innseilingen til Værøy. Seks omkommer. 1983 – NRK Tekst-TV etableres. Fødsler Se flere som er født 2. februar i :Kategori:Fødsler 2. februar. 1455 – Hans av Danmark, Norge og Sverige, monark (d. 1513) 1506 – René de Birague, italiensk-fransk kardinal (d. 1583) 1522 – Lodovico Ferrari, italiensk matematiker (d. 1565) 1580 – Jens Bjelke, kansler i Norge fra 1614 til 1648 (d. 1659) 1595 – Jacob van Campen, nederlandsk arkitekt og kunstner (d. 1657) 1649 – Pave Benedikt XIII (d. 1730) 1650 – Nell Gwyn, engelsk skuespiller (d. 1687) 1669 – Louis Marchand, fransk cembalist, organist og komponist (d. 1732) 1695 – François de Chevert, fransk general (d. 1769) 1717 – Ernst Gideon von Laudon, østerriksk-latvisk feltmarskalk (d. 1790) 1754 – Charles-Maurice de Talleyrand, fransk diplomat (d. 1838) 1803 – Albert Sidney Johnston, amerikansk general (d. 1862) 1806 – Theodor Avé-Lallemant, tysk musiker (d. 1890) 1827 – Oswald Achenbach, tysk maler (d. 1905) 1829 – Alfred Brehm, tysk zoolog (d. 1884) 1834 – Henrik Jørgen Huitfeldt-Kaas, norsk historiker og riksantikvar (d. 1905) 1843 – Knute Nelson, norskfødt amerikansk politiker (d. 1923) 1856 – Robert L. Owen, amerikansk advokat og politiker (d. 1947) 1861 – Solomon R. Guggenheim, amerikansk industrileder, kapitalist, kunstsamler og filantrop (d. 1949) 1873 – Konstantin von Neurath, tysk diplomat, utenriksminister og guvernør (d. 1956) 1875 – Fritz Kreisler, østerriksk-amerikansk komponist og fiolinist (d. 1962) 1878 – Alfréd Hajós, ungarsk svømmer, fotballspiller, friidrettsutøver og arkitekt (d. 1955) 1880 – Frederick Lane, australsk svømmer (d. 1969) 1882 – James Joyce, irsk forfatter (d. 1941) 1887 – Ernst Hanfstaengl, tysk aktivist og nasjonalsosialistisk politiker (d. 1975) 1888 – John Foster Dulles, amerikansk politiker (d. 1959) 1901 – Jascha Heifetz, amerikansk fiolinist (d. 1987) 1905 – Ayn Rand, amerikansk filosof og forfatter (d. 1982) 1911 – Jussi Björling, svensk tenorsanger (d. 1960) 1915 – Abba Eban, israelsk politiker og diplomat (d. 2002) 1918 – Thorkild Bjørnvig, dansk forfatter og dikter (d. 2004) 1921 – Hyacinthe Thiandoum, senegalesisk kardinal (d. 2004) 1926 – Valéry Giscard d'Estaing, fransk president (d. 2020) 1926 – Miguel Obando Bravo, nicaraguansk kardinal (d. 2018) 1926 – Fritz Stern, tysk–amerikansk historiker (d. 2016) 1927 – Stan Getz, amerikansk musiker (d. 1991) 1931 – Marija Gusakova, sovjetisk langrennsløper (d. 2022) 1931 – Walter Burkert, tysk professor i klassisisme (d. 2015) 1931 – Arthur O. Sandved, norsk professor i engelsk litteratur (d. 2021) 1933 – Than Shwe, burmesisk statssjef 1942 – Trygve Bornø, norsk fotballspiller 1942 – Graham Nash, britisk sanger, gitarist og pianist 1944 – Oqil Oqilov, tadsjikisk statsminister 1945 – Robert Atzorn, tysk skuespiller 1946 – Isaias Afewerki, eritreisk president 1947 – Farrah Fawcett, amerikansk skuespiller (d. 2009) 1949 – Brent Spiner, amerikansk skuespiller 1950 – Svein Gjelseth, norsk politiker 1950 – Barbara Sukowa, tysk skuespiller 1952 – John Cornyn, amerikansk republikansk politiker og senator 1955 – Leszek Engelking, polsk dikter, forfatter, kritiker, litteraturhistoriker og oversetter 1962 – Jan Magne Førde, norsk jazzmusiker 1963 – Eva Cassidy, amerikansk sanger (d. 1996) 1963 – Vigleik Storaas, norsk jazzmusiker 1967 – Laurent Nkunda, kongolesisk krigsherre og tidligere general 1968 – Espen Bredesen, norsk skihopper 1970 – Roar Strand, norsk fotballspiller 1970 – Jevgenij Redkin, russisk skiskytter 1977 – Shakira, kolombiansk sanger 1979 – Fani Khalkia, gresk friidrettsutøver 1982 – Tommy Fredvang, norsk musiker, sanger og låtskriver 1983 – Carolina Klüft, svensk friidrettsutøver 1985 – Dennis Oliech, kenyansk fotballspiller 1987 – Håvard Bøkko, norsk skøyteløper 1987 – Gerard Pique, spansk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 2. februar i :Kategori:Dødsfall 2. februar. 1769 – Pave Klemens XIII (f. 1693) 1892 – Carl Christopher Georg Andræ, dansk offiser, matematiker og politiker (f. 1812) 1898 – Johan Christian Johnsen, norsk journalist og politiker (f. 1815) 1899 – Halfdan Egedius, norsk maler og tegner (f. 1877) 1905 – Adolf Bastian, tysk filosof og forfatter (f. 1826) 1907 – Dmitrij Mendelejev, russisk kjemiker (f. 1834) 1913 - Gustaf de Laval, svensk oppfinner (f. 1845) 1925 – Jaap Eden, nederlandsk skøyteløper og syklist (f. 1873) 1969 – Boris Karloff, britisk skuespiller (f. 1887) 1970 – Bertrand Russell, britisk matematiker og filosof (f. 1872) 1974 – Imre Lakatos, ungarsk matematiker og filosof (f. 1922) 1979 – Sid Vicious, britisk musiker (Sex Pistols) (f. 1957) 1990 – Sigbjørn Bernhoft Osa, norsk musiker (f. 1910) 2002 – Paul Baloff, amerikansk sanger (f. 1960) 2002 – Oscar Reutersvärd, svensk kunstner og professor i kunsthistorie (f. 1915) 2005 – Svein Kvia, norsk fotballspiller (f. 1947) 2007 – Olaf T. Lindvig, norsk offiser dømt for landssvik (f. 1917) 2009 – Fredrik Kayser, norsk offiser (f. 1918) 2010 – Jens-Anton Poulsson, norsk offiser i Kompani Linge, tungtvannssabotør (f. 1918) Helligdager Den katolske kirke – kyndelsmesse (minnedag) 02. februar


text: 3. februar er den 34. dagen i året. Det er 331 dager igjen av året, 332 i skuddår. Navnedag Ansgar, Asgeir Navnedagen er etter Nordens Apostel, den hellige Ansgar som døde 3. februar i 865 Historie 1488 – Portugiseren Bartolomeu Dias går i land etter å ha rundet Kapp det gode håp. Han blir den første europeeren som reiser så langt sør. 1783 – Den amerikanske uavhengighetskrigen: Spania anerkjenner USAs uavhengighet. 1815 – Verdens første kommersielle ostefabrikk blir grunnlagt i Sveits. 1825 – En stormflo skiller Vendsyssel-Thy fra resten av Jylland, og gjør den til Danmarks nest største øy. 1867 – Prins Mutshuhito blir keiser Meiji av Japan. 1916 – Parlamentsbygningene i Ottawa i Canada brenner ned. 1917 – Første verdenskrig: USA bryter alle diplomatiske forbindelser med Tyskland. 1931 – Et jordskjelv rammer New Zealand. 258 mennesker omkommer, noe som gjør det til den verste naturkatastrofen i New Zealands historie. Andre verdenskrig: 1941 – Nazistene gjeninnsetter med makt Pierre Laval i okkuperte Vichy i Frankrike. 1944 – Amerikanske styrker erobrer Marshalløyene. 1945 – Sovjetunionen sier seg villig til å bli med i Stillehavskrigen mot Japan. 1959 – Buddy Holly, Ritchie Valens og Jiles «The Big Bopper» Richardson omkommer i en flyulykke. Denne dagen blir husket som «den dagen da musikken døde». 1962 – Passasjerskipet SS «France» starter sin jomfrutur fra Le Havre til New York. 1966 – Det ubemannede sovjetiske romfartøyet Luna 9 foretar den første kontrollerte månelandingen. 1969 – I Kairo blir Yasir Arafat utnevnt som leder for PLO av den palestinske nasjonalkongressen. 1972 – De første olympiske vinterleker i et asiatisk land blir åpnet i Sapporo, Japan. 1984 – Romfergen Challenger blir skutt opp for sin 10. ferd. 1989 – Pieter Willem Botha går av som partileder og sørafrikansk president etter å ha hatt et slag. Norsk historie 1952 – Hjalmar Andersen, populært kalt Hjallis, blir allroundeuropamester på skøyter i Östersund, Sverige. 1964 – Fraktefartøy «Norhals» med tørrfisklast forliser i uvær mellom Buholmråsa fyr og Nord-Rødøy i Trøndelag. Besetningen på tre omkommer. 1981 – Gro Harlem Brundtland blir statsminister. Regjeringen tiltrer 4. februar 1987 – Smeltehytten ved Sulitjelma gruber legges ned. Med dette opphørte all kobbersmelting i Norge. 1988 – Eksplosjon i maskinrommet til reketråleren «Havfangst» i Barentshavet. En omkommer. Fødsler Se flere som er født 3. februar i :Kategori:Fødsler 3. februar. 1689 – Blas de Lezo, spansk admiral (d. 1741) 1721 – Friedrich Wilhelm von Seydlitz, prøyssisk soldat (d. 1773) 1795 – Antonio José de Sucre, søramerikansk selvstendighetsleder (d. 1830) 1809 – Felix Mendelssohn, tysk komponist (d. 1847) 1815 – Edward James Roye, liberisk president (d. 1872) 1816 – Carl Olof Rosenius, svensk vekkelsespredikant (d. 1868) 1820 – Luigi Trombetta, italiensk katolsk kardinal (d. 1900) 1833 – Sultan Abu Bakar av Johor (d. 1895) 1848 – Jørgen Løvland, norsk politiker (d. 1922) 1826 – Walter Bagehot, britisk forretningsmann, essayist og journalist (d. 1877) 1830 – Robert Arthur Talbot Gascoyne-Cecil, britisk politiker (d. 1903) 1857 – Wilhelm Johannsen, dansk botaniker (d. 1927) 1874 – Gertrude Stein, amerikansk forfatter (d. 1946) 1887 – Georg Trakl, østerriksk ekspresjonistisk dikter (d. 1914) 1889 – Carl Theodor Dreyer, dansk filmregissør og manusforfatter (d. 1968) 1889 – Risto Ryti, finsk politiker og jurist (d. 1956) 1892 – Juan Negrín, spansk lege og politiker (d. 1956) 1894 – Norman Rockwell, amerikansk maler og illustratør (d. 1978) 1898 – Alvar Aalto, finsk arkitekt (d. 1976) 1899 – Lao She, kinesisk forfatter (d. 1966) 1902 – Rolf Gerhardsen, presse- og etterretningsmann tilknyttet AP (d. 1971) 1905 – Arne Beurling, svensk matematiker (d. 1986) 1913 – Richard Seaman, britiske rallykjører (d. 1939) 1915 – Henki Kolstad, norsk skuespiller (d. 2008) 1916 – Jean Margéot, mauritisk kardinal (d. 2009) 1917 – Arne Sucksdorff, svensk regissør (d. 2001) 1918 – Helen Stephens, amerikansk friidrettsutøver (d. 1994) 1924 – Johan Syrstad, norsk politiker (d. 2019) 1926 – Hans-Jochen Vogel, tysk politiker (d. 2020) 1928 – Kjell Magne Fredheim, norsk politiker (d. 2006) 1929 – Arvid Johanson, norsk politiker (d. 2013) 1938 – Marjatta Kajosmaa, finsk langrennsløper 1939 – Michael Cimino, amerikansk regissør (d. 2016) 1943 – Dennis Edwards, soul-sanger fra USA (d. 2018) 1947 – Paul Auster, amerikansk forfatter 1947 – Dave Davies, britisk rockemusiker 1947 – Emil Paul Tscherrig, sveitsisk katolsk biskop 1948 – Henning Mankell, svensk forfatter (d. 2015) 1948 – Carlos Filipe Ximenes Belo, østtimoresisk katolsk biskop og nobelprisvinner (fred) 1949 – Hennie Kuiper, nederlandsk landeveissyklist 1951 – Blaise Compaoré, burkinsk president 1963 – Jørn Andersen, norsk(-tysk) fotballspiller 1965 – Terje Langli, norsk langrennsløper 1965 – Marjo Matikainen-Kallström, finsk langrennsløper 1969 – Retief Goosen, sørafrikansk golfspiller 1971 – Sarah Kane, britisk dramatiker (d. 1999) 1972 – Hanne Staff, norsk orienteringsløper Dødsfall Se flere som døde 3. februar i :Kategori:Dødsfall 3. februar. 1014 – Svein Tjugeskjegg, konge av Danmark (f. ca. 965) 1399 – John of Gaunt, 1. hertug av Lancaster (f. 1340) 1468 – Johann Gensfleisch zum Gutenberg, tysk utvikler av boktrykkerkunsten 1890 – C. H. D. Buys Ballot, nederlandsk kjemiker og meteorolog (f. 1817) 1892 – James Kenneth Stephen, britisk poet (f. 1859) 1892 – Jørund Telnes, norsk forfatter og politiker (f. 1845) 1893 – Augustinus Johannessøn Sellevold, norsk fiskerbonde og politiker (f. 1803) 1899 – Juliusz Kossak, polsk maler (f. 1824) 1908 – Ferdinand Meldahl, dansk arkitekt og bygningsinspektør (f. 1827) 1924 – Woodrow Wilson, amerikansk president (f. 1856) 1925 – Oliver Heaviside, britisk elektroingeniør, matematiker og fysiker (f. 1850) 1959 – De amerikanske musikerne Buddy Holly (f. 1936), Ritchie Valens (f. 1941) og Jiles «The Big Bopper» Richardson (f. 1930) (flyulykke) 1975 – Irene Harand, østerriksk menneskerettsforkjemper (f. 1900) 1991 – Harry Ackerman, amerikansk TV-produsent (f. 1912) 1994 – Justinus Darmojuwono, indonesisk kardinal (f. 1914) 1997 – Bohumil Hrabal, tsjekkisk forfatter (f. 1914) 2000 – Aslaug Fredriksen, norsk politiker (f. 1918) 2001 – Johannes Kleppevik, norsk trubadur og visesanger (f. 1947) 2004 – Fiep Westendorp, nederlandsk tegner og illustratør (f. 1916) 2005 – Ernst Mayr, tysk biolog (f. 1904) 2007 – Helge Mæhlum, norsk professor i teologi (f. 1924) 2011 – Maria Schneider, fransk skuespiller (f. 1952) 2012 – Ben Gazzara, italiensk-amerikansk skuespiller og regissør (f. 1930) 03. februar


text: 4. februar er den 35. dagen i året. Det er 330 dager igjen av året, 331 i skuddår. Navnedag Veronika, Vera Historie 1783 – Den amerikanske revolusjon: Storbritannia sier de vil gjøre slutt på krigshandlingene overfor USA. 1789 – George Washington blir enstemmig valgt til USAs første president. 1792 – George Washington blir enstemmig valgt til sin andre periode som USAs president. 1794 – Fransk lovgivning forbyr all form for slaveri på fransk territorium. 1810 – Den britiske marinen erobrer Guadeloupe. 1824 – Uroppføring av operaen L’ajo nell’imbarazzo, skrevet av komponisten Gaetano Donizetti. 1899 – Den filippinsk-amerikanske krigen begynner. 1915 – Første verdenskrig: Tyskland etablerer en ubåtblokade rundt Storbritannia og erklærer alle fartøy som mulig krigsmål. 1932 – Andre verdenskrig: Japan okkuperer Harbin i Kina. 1932 – De 3. olympiske vinterleker åpner i Lake Placid i New York. 1932 – Asteroiden 1239 Queteleta blir oppdaget av Eugène Joseph Delporte. 1934 – Asteroiden 2824 Franke blir oppdaget av Karl Wilhelm Reinmuth. 1936 – Radium E. blir det første radioaktive stoffet som fremstilles syntetisk. 1943 – Andre verdenskrig: Slaget om Stalingrad tar slutt. 1945 – Andre verdenskrig: USAs president Franklin D. Roosevelt, Storbritannias statsminister Winston Churchill og Sovjetunionens leder Josef Stalin åpner Jaltakonferansen. 1948 – Ceylon (senere omdøpt til Sri Lanka) blir selvstendig. 1957 – Jordskjelvet i Haicheng: Et jordskjelv rammer Haicheng i Kina. Jordskjelvet ble forutsagt av seismologier og en storstilt evakuering ble gjennomført på forhånd. 1966 – En japansk Boeing 727 styrter i Tokyo. 133 mennesker omkommer. 1969 – Yasir Arafat tar over som formann for PLO. 1976 – Et jordskjelv rammer Guatemala og Honduras. Mer enn 22 000 mennesker omkommer. 1976 – De 12. olympiske vinterleker åpner i Innsbruck i Østerrike. 1980 – Ayatollah Ruhollah Khomeini utnevner Abolhassan Bani-Sadr til president i Iran. 1998 – Et jordskjelv (6,1 på Richters skala) rammer det nordøstlige Afghanistan. Mer enn 5 000 mennesker omkommer. 1999 – Hugo Chávez, en venezuelansk militær og politiker, blir valgt til president i Venezuela. 2002 – Versjon 0.9.8 av Mozilla blir utgitt. 2003 – Den føderale jugoslaviske republikk endrer offisielt navn til Serbia og Montenegro og tar i bruk en ny grunnlov. Norsk historie 1659 – Slaget om Halden: Svenske styrker angriper for andre gang i Bjelkefeiden Halden og blir slått av de dansk-norske styrkene. 1895 – Hønefoss BK blir stiftet. 1957 – Snurper «Alken» fra Stavanger synker under storsildfiske i Dragsvika ved Måløy da langskipsskottet svikter. Besetningen på 20 reddes av snurper «Drivenes». Fødsler Se flere som er født 4. februar i :Kategori:Fødsler 4. februar. 1627 – Robert Boyle, irsk kjemiker (d. 1692) 1677 – Johann Ludwig Bach, tysk komponist og fiolinist (d. 1731) 1688 – Marivaux, fransk forfatter og dramatiker (d. 1763) 1746 – Tadeusz Kościuszko, polsk nasjonalhelt, general og anfører (d. 1817) 1766 – Thomas Malthus, britisk prest og samfunnsforsker (d. 1834) 1811 – Aristide Cavaillé-Coll, fransk orgelbygger (d. 1899) 1840 – Lars Olsen Skrefsrud, norsk misjonær (d. 1910) 1842 – Georg Brandes, dansk kritiker og litteraturforsker (d. 1927) 1862 – Hjalmar Hammarskjöld, svensk politiker og statsminister (d. 1953) 1869 – Bill Haywood, amerikansk sosialist og fagforeningsleder (d. 1928) 1871 – Friedrich Ebert, president i Weimarrepublikken (d. 1925) 1873 – Étienne Desmarteau, canadisk friidrettsutøver (d. 1905) 1881 – Fernand Léger, fransk maler, skulptør og filmskaper (d. 1955) 1881 – Kliment Vorosjilov, sovjetisk politiker og militær leder (d. 1969) 1892 – Andrés Nin, spansk politiker (d. 1937) 1897 – Ludwig Erhard, tysk kansler, (d. 1977) 1900 – Jacques Prévert, fransk dikter (d. 1977) 1901 – Hans Drakenberg, svensk fekter (d. 1982) 1902 – Charles Lindbergh, amerikansk flyver, (d. 1974) 1906 – Dietrich Bonhoeffer, tysk teolog (d. 1945) 1906 – Clyde Tombaugh, amerikansk astronom (d. 1997) 1912 – Ola Skjåk Bræk, norsk bankmann og politiker (d. 1999) 1912 – Byron Nelson, amerikansk profesjonell golfspiller (d 2006) 1912 – Louis-Albert Vachon, kanadisk katolske kardinal og biskop (d. 2006) 1913 – Rosa Parks, amerikansk borgerrettsforkjemper (d. 2005) 1915 – Walter Reder, tysk SS-offiser (d. 1991) 1915 – Norman Wisdom, britisk komiker, sanger, sangskribent, musiker og skuespiller (d. 2010) 1921 – Betty Friedan, amerikansk forfatter (d. 2006) 1921 – Lotfi Zadeh, aserbajdsjansk/amerikansk informatiker (d. 2017) 1921 – Valter Gabrielsen, norsk politiker (d. 1999) 1925 – Arne Åhman, svensk friidrettsutøver (d. 2022) 1929 – Jerry Adler, amerikansk teaterregissør og skuespiller 1931 – Isabel Martínez de Perón, argentinsk president 1936 – Ole Johs. Brunæs, norsk politiker (d. 2019) 1937 – Magnar Solberg, norsk skiskytter 1940 – George Romero, amerikansk filmforfatter, regissør og produsent (d. 2017) 1941 – Jiří Raška, tsjekkoslovakisk skihopper (d. 2012) 1943 – Hallvard Bakke, norsk politiker og statsråd 1943 – Ken Thompson, amerikansk programmerer 1946 – Anne Horn, norsk forlagsredaktør 1946 – Anders Talleraas, norsk politiker 1947 – Dan Quayle, amerikansk visepresident 1947 – Dennis C. Blair, admiral i United States Navy og USAs nasjonale etterretningsdirektør 1948 – Alice Cooper, amerikansk musiker 1949 – Michael Beck, amerikansk skuespiller 1955 – Mikuláš Dzurinda, slovakisk statsminister 1956 – Josefine Ottesen, dansk barnebokforfatter 1958 – Kjell Ola Dahl, norsk forfatter 1959 – Lawrence Taylor, amerikansk NFL–spiller 1961 – Gilbert Houngbo, togolesisk statsminister 1963 – Sergej Fokitsjev, sovjetisk skøyteløper 1963 – Pirmin Zurbriggen, sveitsisk alpinist 1966 – Marjut Rolig, finsk langrennsløper 1966 – Vjatsjeslav Jekimov, russisk syklist 1967 – Trond-Arne Bredesen, norsk kombinertløper 1967 – Sergej Grinkov, russisk kunstløper 1971 – Ulrikke Hansen Døvigen, norsk skuespiller 1972 – Per Heimly, norsk fotograf 1974 – Iben Tinning, dansk golfspiller 1975 – Natalie Imbruglia, australsk sanger, tekstforfatter, modell og skuespiller 1977 – Gavin DeGraw, amerikansk sanger og tekstforfatter 1979 – Giorgio Pantano, italiensk formel 1-fører 1979 – Andrej Arlowski, belarusisk MMA-utøver 1981 – Johan Vansummeren, belgisk landeveissyklist 1982 – Tomas Vaitkus, litauisk syklist 1987 – Lucie Šafářová, tsjekkisk tennisspiller 1989 – Febian Brandy, engelsk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 4. februar i :Kategori:Dødsfall 4. februar. 211 – Septimius Severus, romersk keiser (f. 146) 1891 – Pelagio Antonio de Labastida y Dávalos, meksikansk biskop og politiker (f. 1816) 1894 – Adolphe Sax, belgisk instrumentmaker og oppfinner av saksofonen (f. 1814) 1902 – Jacob Lindboe, norsk jurist og politiker (f. 1843) 1928 – Hendrik Antoon Lorentz, nederlandsk fysiker og vinner av nobelprisen i fysikk i 1902 (f. 1853) 1936 – Wilhelm Gustloff, tysk leder for det sveitsiske nazipartiet (f. 1895) 1987 – Carl Rogers, amerikansk psykolog (f. 1902) 1989 – Thorkild Hansen, dansk forfatter (f. 1927) 2006 – Betty Friedan, amerikansk forfatter (f. 1921) 2009 – Arnljot Eggen, norsk lyriker (f. 1923) 2011 – Lena Nyman, svensk skuespiller (f. 1944) 2012 – István Csurka, ungarsk forfatter og politiker (f. 1934) 2012 – Florence Green, siste gjenlevende veteran fra første verdenskrig (f. 1901) 2020 – Daniel arap Moi, Kenyas president 1978–2002 (f. 1924) Helligdager Sri Lankas uavhengighetsdag (1948) 04. februar


text: 5. februar er den 36. dagen i året. Det er 329 dager igjen av året, 330 i skuddår. Navnedag Agate, Ågot Historie 1782 – Spania bekjemper Storbritannia og erobrer Menorca. 1885 – Kong Leopold II av Belgia etablerer «Fristaten Kongo» som en koloni med ham som hersker. 1917 – Mexico får sin grunnlov. 1936 – Filmen Modern Times av og med Charlie Chaplin har premiere i USA. 1945 – Andre verdenskrig: Den amerikanske generalen Douglas MacArthur returnerer til Manila. 1953 – Filmen Peter Pan har premiere i New York. 1958 – Gamal Abdel Nasser blir annonsert som den første presidenten i Den forente arabiske republikk. 1958 – Det amerikanske luftforsvaret mister en hydrogenbombe i havet utenfor Savannah i Georgia. Bomben blir aldri funnet. 1962 – Den franske presidenten Charles de Gaulle sier seg villig til å gi Algerie selvstendighet. 1971 – Apollo 14 lander på Månen. 1988 – Manuel Noriega blir tiltalt for narkotikasmugling og hvitvasking av penger. 2001 – Tom Cruise og Nicole Kidman annonserer separasjon. 2004 – 19 kinesiske immigranter drukner da de under plukking av muslinger i Morecambe Bay i Storbritannia blir overrasket av tidevannet. Norsk historie 1906 – Noregs mållag blir stiftet. 1933 – Ivar Ballangrud blir allroundeuropamester på skøyter i Viborg, Finland. 1950 – Hjalmar Andersen, populært kalt Hjallis, blir allroundeuropamester på skøyter i Helsingfors, Finland. Fødsler Se flere som er født 5. februar i :Kategori:Fødsler 5. februar. 1505 – Gilg Tschudi, sveitsisk embedsmann og vitenskapsmann (d. 1572) 1626 – Marie de Rabutin-Chantal, marquise de Sévigné, berømt fransk brevskriver (d. 1696) 1708 – Pompeo Batoni, italiensk maler (d. 1787) 1788 – Robert Peel, britisk statsminister (d. 1850) 1804 – Johan Ludvig Runeberg, finsk, svenskspråklig forfatter og dikter (d. 1877) 1810 – Ole Bull, norsk fiolinist (d. 1880) 1812 – Georges d'Anthès, fransk offiser og politiker (d. 1895) 1840 – John Boyd Dunlop, britisk oppfinner (d. 1921) 1848 – Joris-Karl Huysmans, fransk forfatter og kunstkritiker (d. 1907) 1849 – August Palm, svensk, skredder, sosialist og sosialdemokratisk pioner og agitator (d. 1922) 1880 – Gabriel Voisin, fransk flypioner (d 1973) 1900 – Adlai Stevenson, amerikansk politiker (d. 1965) 1909 – Grażyna Bacewicz, polsk komponist og fiolinist (d. 1969) 1910 – Eilif Krogager, dansk prest og reiselivsgründer (d. 1992) 1911 – Jussi Björling, svensk operasanger (d. 1960) 1912 – Josef Blösche, tysk soldat (d. 1962) 1914 – William S. Burroughs, amerikansk forfatter, filosof, essayist, samfunnskritiker, maler og dikter (d. 1997) 1915 – Robert Hofstadter, amerikansk fysiker og nobelprisvinner i fysikk (d. 1990) 1915 – Margaret Millar, kanadisk-amerikansk forfatter (d. 1994) 1919 – Red Buttons, amerikansk skuespiller og komiker (d. 2006) 1919 – Andreas Georgios Papandreou, gresk politiker (d. 1996) 1924 – Durasamy Simon Lourdusamy, indisk kardinal (d. 2014) 1928 – Tage Danielsson, svensk forfatter, poet, manusforfatter, filmregissør, skuespiller og komiker (d. 1985) 1929 – Hal Blaine, amerikansk musiker (d. 2019) 1929 – Fred Sinowatz, østerriksk politiker (d. 2008) 1930 – Ilon Wikland, svensk-estisk illustratør 1931 – Olav Djupvik, norsk politiker (d. 2016) 1932 – Svein Byhring, norsk skuespiller (d. 2007) 1932 – Cesare Maldini, italiensk fotballtrener og fotballspiller (d. 2016) 1934 – Hank Aaron, amerikansk baseballspiller (d. 2021) 1937 – Gaston Roelants, belgisk friidrettsutøver 1938 – Steinar Kvale, norsk psykolog (d. 2008) 1940 – Pål Espolin Johnson, norsk forfatter 1940 – H.R. Giger, sveitsisk maler, skulptør og scenograf (d. 2014) 1943 – Jostein Berntsen, norsk politiker 1943 – Michael Mann, amerikansk forfatter, filmregissør og -produsent 1945 – Henny Lie, norsk fotograf 1946 – Charlotte Rampling, britisk skuespiller og modell 1946 – David Sadler, engelsk fotballspiller 1948 – Tom Wilkinson, britisk skuespiller 1948 – Sven-Göran Eriksson, svensk fotballtrener 1949 – Kurt Beck, tysk politiker 1952 – Henrik Scheele, norsk skuespiller (d. 2019) 1954 – Cliff Martinez, amerikansk filmkomponist og trommeslager 1959 – Jennifer Granholm, amerikansk guvernør 1962 – Jennifer Jason Leigh, amerikansk skuespiller 1964 – Laura Linney, amerikansk skuespiller 1964 – Duff McKagan, amerikansk rockemusiker 1964 – Helena Bergström, svensk skuespiller 1965 – Gheorghe Hagi, rumensk fotballspiller 1966 – José María Olazábal, spansk golfspiller 1966 – Rok Petrović, slovensk alpinist (d. 1993) 1967 – Frederick Pitcher, naurisk politiker 1968 – Marcus Grönholm, finsk rallyfører 1968 – Lee Andrew Martin, engelsk fotballspiller 1972 – Mary av Danmark 1974 – Jesper Blomqvist, svensk fotballspiller 1975 – Giovanni van Bronckhorst, nederlandsk fotballspiller 1975 – Nikoloz Gilauri, georgisk statsminister 1976 – Abhishek Bachchan, indisk skuespiller 1976 – John Aloisi, australsk fotballspiller 1977 – Ivan Đurđević, serbisk fotballspiller 1979 – Tollef Monson, amerikansk hundekjører 1980 – Abdul Karim Ahmed, ghanesisk fotballspiller 1980 – Petar av Jugoslavia, arveprins av Jugoslavia og Serbia 1981 – Loukas Vyntra, tsjekkisk-gresk fotballspiller 1982 – Marc Kennedy, canadisk curlingspiller 1983 – Elkanah Onkware Angwenyi, kenyansk friidrettsutøver 1984 – Petter Vaagan Moen, norsk fotballspiller 1984 – Trond Olsen, norsk fotballspiller 1984 – Carlos Tevez, argentinsk fotballspiller 1985 – Cristiano Ronaldo, portugisisk fotballspiller 1986 – Vedran Ćorluka, bosnisk-kroatisk fotballspiller 1986 – Manuel Fernandes, portugisisk fotballspiller 1986 – Billy Sharp, engelsk fotballspiller 1986 – Reed Sorenson, amerikanske NASCAR-fører 1989 – Jeremy Sumpter, amerikansk skuespiller 1992 – Neymar, brasiliansk fotballspiller 1995 – Adnan Januzaj, belgisk fotballspiller 2003 – Stina Talling, norsk artist Dødsfall Se flere som døde 5. februar i :Kategori:Dødsfall 5. februar. 1818 – Kong Karl II av Sverige og Norge (f. 1748) 1881 – Thomas Carlyle, britisk forfatter og historiker (f. 1795) 1896 – Ludvig Aubert, norsk jurist (f. 1838) 1892 – Emilie Flygare-Carlén, svensk forfatter (f. 1807) 1907 – Ludwig Thuille, tysk musiker (f. 1861) 1922 – Slavoljub Eduard Penkala, kroatisk oppfinner (f. 1871) 1946 – George Arliss, britisk skuespiller (f. 1868) 1969 – Thelma Ritter, amerikansk skuespiller (f. 1902) 1972 – Marianne Moore, amerikansk dikter og forfatter (f. 1887) 1991 – Dean Jagger, amerikansk skuespiller (f. 1903) 1993 – Joseph L. Mankiewicz, polsk-amerikansk forfatter, filmregissør og -produsent (f. 1909) 1999 – Wassily Leontief, russisk-amerikansk økonom (f. 1906) 2000 – Göran Tunström, svensk forfatter (f. 1937) 2003 – Helge Boes, operasjonsoffiser for Central Intelligence Agency 2005 – Gnassingbé Eyadéma, tongolesisk president (f. 1937) 2008 – Maharishi Mahesh Yogi, indisk guru (f. 1917) 2012 – Jiang Ying, kinesisk operasanger (f. 1919) 2020 – Kirk Douglas, amerikansk skuespiller (f. 1916) 2020 – Hans Petter Hansen, norsk sangartist (f. 1948) 2021 – Leon Spinks, amerikansk tungvektsbokser (f. 1953) 2023 – Pervez Musharraf, pakistansk president (f. 1943) Helligdager Minnedag for den hellige Agathe «den gode» (ca. år 225–251), skytshelgen i Spania. 05. februar


text: 6. februar er den 37. dagen i året. Det er 328 dager igjen av året, 329 i skuddår. Dagen er Samenes nasjonaldag og er offisiell flaggdag i Norge. Det er også den internasjonale dagen for nulltoleranse mot kvinnelig kjønnslemlestelse, en FN-dag. Navnedag Dortea, Dorte Historie 337 – Julius I blir valgt til pave. 1660 – Bjelkefeiden: Slaget ved Borge kirke mellom svenske og dansk-norske styrker 1819 – Thomas Stamford Raffles grunnlegger Singapore. 1840 – Waitangitraktaten, New Zealands grunnlov, blir undertegnet. 1922 – Achille Ratti blir valgt som pave Pius XI. 1936 – De 4. olympiske vinterleker åpner i Garmisch-Partenkirchen i Tyskland. 1952 – Elizabeth II blir britisk dronning etter sin fars George VIs død. 1958 – Et britisk passasjerfly styrter ved avgang fra München. 23 omkommer, deriblant åtte fotballspillere fra Manchester United. 1959 – Jack Kilby, ansatt hos Texas Instruments, tar patent på en integrert krets. 1968 – De 10. olympiske vinterleker åpner i Grenoble i Frankrike. 1973 – Et jordskjelv av størrelsesården 7,6 Ms treffer Sichuan i Kina. Over 2000 mennesker omkommer. 1985 – Steve Wozniak forlater Apple Computer. 1996 – Et tyrkisk Boeing 757 styrter i Atlanterhavet utenfor Den dominikanske republikk. 189 mennesker omkommer. 1998 – Washington National Airport døpes om til Ronald Reagan National Airport. 2023 – Tyrkia og Syria rammes av et kraftig jordskjelv som forårsaker minst 15 000 dødsfall. Norsk historie 1917 – Det første samiske landsmøtet holdes i Metodistkirken i Trondheim. 1938 – Ivar Ballangrud blir allroundverdensmester på skøyter i Davos i Sveits. 1970 – Øvre Pasvik nasjonalpark opprettes. 1979 – Reketråleren «Steinfjell» forsvinner i Sørøysundet i Finnmark. To omkommer. 1981 – Seisnurperen «Western» forsvinner på Helgelandskysten. Syv omkommer. 2006 – Wikipedias norske (bokmål og riksmål) side passerer 50 000 artikler. 2017 – Verdens første frimerke med påskriften Nöörje, som er sørsamisk for Norge, gis ut av Posten Norge. Fødsler Se flere som er født 6. februar i :Kategori:Fødsler 6. februar. 1611 – Chongzhen-keiseren, kinesisk keiser (d. 1644) 1664 – Mustafa II, sultan av Det osmanske riket (d. 1703) 1748 – Adam Weishaupt, tysk jurist (d. 1830) 1756 – Aaron Burr, amerikansk visepresident (d. 1836) 1769 – Ludwig von Wallmoden-Gimborn, østerriksk general (d. 1862) 1797 – Joseph von Radowitz, prøyssisk general, diplomat og politiker (d. 1853) 1814 – Auguste Chapdelaine, fransk katolsk kinamisjonær (d. 1856) 1818 – William M. Evarts, amerikansk advokat og politiker (d. 1901) 1820 – William Mattieu Williams, britisk kjemiker (d. 1892) 1824 – Ole Vig, norsk skole- og folkeopplysningsmann (d. 1857) 1826 – Barbier de Meynard, fransk historiker og orientalist (d. 1908) 1833 – J.E.B. Stuart, konføderert general (d. 1864) 1858 – Henry Appenzeller, amerikansk misjonær (d. 1902) 1879 – Othon Friesz, fransk fauvistmaler (d. 1949) 1887 – Joseph Frings, tysk katolsk kardinal (d. 1978) 1895 – Babe Ruth, amerikansk baseballspiller (d. 1948) 1895 – Robert M. La Follette jr., amerikansk politiker (d. 1953) 1898 – Finn Bernhoft, norsk skuespiller (d. 1981) 1899 – Ramon Novarro, meksikansk skuespiller (d. 1968) 1901 – Ben Lyon, amerikansk skuespiller (d. 1979) 1905 – Władysław Gomułka, polsk politiker (d. 1982) 1908 – Amintore Fanfani, italiensk politiker (d. 1999) 1911 – Ronald Reagan, amerikansk president (d. 2004) 1912 – Eva Braun, Adolf Hitlers elskerinne (d. 1945) 1912 – Christopher Hill, britisk historiker og forfatter (d. 2003) 1914 – Bernd Freytag von Loringhoven, tysk offiser (d. 2007) 1914 – Forrest Towns, amerikansk friidrettsutøver (d. 1991) 1916 – Jack Balmer, engelsk fotballspiller (d. 1984) 1917 – Zsa Zsa Gábor, ungarsk-amerikansk skuespiller (d. 2016) 1918 – Lothar-Günther Buchheim, tysk forfatter, kunstner og kunstsamler (d. 2007) 1924 – Billy Wright, engelsk fotballspiller (d. 1994) 1924 – Jin Long, kinesisk forfatter (d. 2018) 1929 – Sixten Jernberg, svensk langrennsløper (d. 2012) 1930 – Rikard Olsvik, norsk politiker (d. 2017) 1931 – Ricardo Vidal, filippinsk kardinal (d. 2017) 1932 – François Truffaut, fransk filmskaper (d. 1984) 1932 – Camilo Cienfuegos, cubansk revolusjonær (d. 1959) 1935 – Peter Angelsen, norsk politiker og fiskeriminister 1935 – Anne-Lise Tangstad, norsk skuespiller (d. 1981) 1937 – Wiesław Ochman, polsk operasanger 1939 – Mike Farrell, amerikansk skuespiller 1940 – Tom Brokaw, amerikansk TV-journalist, skribent og forfatter 1944 – Arne Hanssen, norsk fotballspiller 1945 – Mohamed Gharib Bilal, tanzaniansk visepresident 1945 – Bob Marley, jamaicansk musiker (d. 1981) 1945 – Michael Tucker, amerikansk skuespiller 1946 – Kate McGarrigle, kanadisk folkmusikksanger og låtskriver (d. 2010) 1947 – Arne Zwaig, norsk sjakkspiller (d. 2022) 1949 – Jim Sheridan, irsk filmregissør 1950 – Natalie Cole, amerikansk sanger (d. 2015) 1951 – Jacques Villeret, fransk skuespiller (d. 2005) 1951 – Kevin Whately, britisk skuespiller 1956 – Jeff King, amerikansk hundekjører 1957 – Simon Phillips, britisk trommeslager og plateprodusent 1957 – Sven Nordin, norsk skuespiller 1960 – Per Sandberg, norsk politiker 1960 – James Spader, amerikansk skuespiller 1962 – Thomas Hylland Eriksen, norsk sosialantropolog 1962 – Axl Rose, amerikansk musiker (Guns N' Roses) 1964 – Bjørn Erik Thon, forbrukerombud og forfatter 1964 – Dan Rachlin, dansk discjockey og programleder 1966 – Rick Astley, britisk sanger 1969 – Massimo Busacca, sveitsisk fotballdommer 1969 – David Hayter, amerikansk skuespiller og manusforfatter 1969 – Tim Sherwood, engelsk fotballspiller 1969 – Daniel Lind Lagerlöf, svensk regissør, produsent og manusforfatter 1970 – Tim Herron, amerikansk golfspiller 1970 – Per Frandsen, dansk fotballspiller 1973 – Cecilie Lundgreen, norsk golfspiller 1975 – Roger Fuglestad, norsk forfatter 1975 – Annette Saugestad Helland, norsk billedkunstner, illustratør og animatør 1976 – Tanja Frieden, sveitsisk snøbrettkjører 1977 – Jason Euell, jamaicansk-engelsk fotballspiller 1979 – Dan Bălan, moldovsk sanger 1980 – Stian Birkeland, norsk fotballspiller 1980 - Frank Løke, norsk håndballspiller 1981 – Jens Lekman, svensk sangskriver og musiker 1982 – Bojan Djordjic, svensk-serbisk fotballspiller 1984 – Darren Bent, engelsk fotballspiller 1984 – Piret Järvis, estisk musiker 1985 – Joji Kato, japansk skøyteløper 1989 – Craig Cathcart, nordirsk fotballspiller 2004 – Prinsesse Louise av Belgia Dødsfall Se flere som døde 6. februar i :Kategori:Dødsfall 6. februar. 1685 – Kong Karl II av England (f. 1630) 1740 – Pave Klemens XII (f. 1652) 1894 – Theodor Billroth, tysk-østerriksk lege (f. 1829) 1897 – Christian Tønsberg, norsk forlegger (f. 1813) 1899 – Leo von Caprivi, tysk offiser og statsmann (f. 1831) 1902 – Agostino Ciasca, italiensk katolsk kardinal (f. 1835) 1902 – Clémence Royer, fransk forsker (f. 1830) 1905 – Niels Rye, norsk embetsmann og politiker (f. 1824) 1907 – Fredrik Borgen, norsk maler (f. 1852) 1936 – Wilhelm Heinrich Solf, tysk diplomat, jurist og statsmann (f. 1862) 1952 – Kong George VI av Storbritannia (f. 1895) 1958 – München-ulykken: Eddie Colman, engelsk fotballspiller (f. 1936) David Pegg, engelsk fotballspiller (f. 1935) Liam Whelan, irsk fotballspiller (f. 1935) Mark Jones, engelsk fotballspiller (f. 1933) Geoff Bent, engelsk fotballspiller (f. 1932) Tommy Taylor, engelsk fotballspiller (f. 1932) Roger Byrne, engelsk fotballspiller (f. 1929) Frank Swift, engelsk fotballspiller (f. 1913) Walter Crickmer, engelsk klubbsekretær og manager i Manchester United (ca. 1900) 1963 – Piero Manzoni, italiensk kunstner (f. 1933) 1985 – Inger Hagerup, norsk forfatter (f. 1905) 1986 – Minoru Yamasaki, japansk-amerikansk arkitekt (f. 1912) 1989 – Roy Eldridge, amerikansk jazzmusiker (f. 1911) 1989 – Chris Gueffroy, tysk flyktning (f. 1968) 2007 – Frankie Laine, amerikansk sanger (f. 1913) 2009 – James Whitmore, amerikansk skuespiller (f. 1921) 2010 – Kipkemboi Kimeli, kenyansk friidrettsutøver (f. 1966) 2011 – Andrée Chedid, fransk forfatter (f. 1920) 2011 – Josefa Iloilo, fijiansk politiker (f. 1920) 2011 – Gary Moore, irsk musiker (f. 1952) 2011 – Axel Seeberg, norsk arkeolog (f. 1931) 2012 – Aage Johansen, norsk skøyteløper, leder av Hurtigløpskomitéen, skøytetrener og skøyteskribent (f. 1919) 2012 – Matthew Mbu, nigeriansk advokat, politiker og diplomat (f. 1929) 2012 – Antoni Tàpies, spansk kunstner (f. 1923) 2012 – Janice E. Voss, amerikansk astronaut (f. 1956) 2021 – George P. Shultz, tidligere utenriksminister i USA (f. 1920) Merkedager Samenes nasjonaldag Den internasjonale dagen for nulltoleranse mot kvinnelig kjønnslemlestelse Waitangi day – New Zealand Referanser 06. februar


text: Nyttår betegner feiringen av starten på et nytt år og er en gammel tradisjon. Ulike kulturer, religioner, land og folkeslag har sin egen kalender, og feiringen av inngangen til det nye året har vært viktig for de stammen, gruppen eller de troendes religiøse identitet. Ofte har man store festivaler som pågår over flere dager, og fyrverkeri er vanlig, især på nyttårsaften. Noen nyttårsdager (2005) Bahai – 21. mars, Naw Rúz (år 162). Berber – 13. januar, (år 2955). Buddhismen – 9. februar (år 2132). Hinduismen – 9. april, Varsha-Pratipada / Chaitra. India – 22. mars. Iran – 21. mars, Naw Rúz. Islam – 20.september, (år 1440),Al Hijra. Jainismen Japan – 22. januar. Jødedommen – 3. oktober, Rosh Hashana (år 5766). Kinesisk – 9. februar, kinesisk, vietnamesisk og koreansk nyttår. Hanens år, (år 4703). Kristendommen – 1. januar (gregoriansk kalender) (juliansk kalender) 5. januar. Shintoismen – 1. januar, Shinto Gantan-sai. Sikhismen – 14. mars, Nanakshahi. Tibetansk nyår 9. februar, Losar. Zoroastrismen – 21. mars, Naw Rúz. Eksterne lenker Interfaith Calendar Holidays on Net Religious observances for calendar year 2005 Multi Faith Calendar 2005 Høytider og helligdager


text: 7. februar er den 38. dagen i året. Det er 327 dager igjen av året, 328 i skuddår. Navnedag Rikard, Rigmor, Riborg Historie 457 – Leo I blir keiser av Bystants. 1301 – Edward av Caernarvon (senere Kong Edward II av England) blir den første fyrsten av Wales. 1550 – Julius III blir pave. 1613 – Mikhail Romanov blir russisk tsar. 1900 – Det britiske Arbeiderpartiet blir dannet. 1904 – En brann i Baltimore, Maryland, ødelegger mer enn 1 500 hus i løpet av 30 timer. 1940 – Pinocchio, som er den andre animerte langfilmen til Walt Disney, har premiere. 1944 – Andre verdenskrig: tyske styrker setter igang en motoffensiv ved Anzio i Italia. 1962 – USA forbyr all import og eksport fra/til Cuba. 1964 – The Beatles drar på sin første turné til USA. 1971 – Sveitsiske kvinner får stemmerett. 1974 – Grenada blir selvstendig fra Storbritannia. 1984 – Astronautene Bruce McCandless II og Robert L. Stewart gjennomfører den første romvandringen uten line. 1986 – President Jean-Claude Duvalier flykter fra Haiti, noe som setter strek for de 28 årene familien har sittet med makten. 1990 – Det sovjetiske kommunistpartiet oppgir sitt maktmonopol. 1991 – Haitis første lovlig valgte president, Jean-Bertrand Aristide, avlegger ed. 1992 – Den europeiske union dannes. 1998 – De 18. olympiske vinterleker åpner i Nagano i Japan. 1999 – Kronprins Abdullah overtar tronen etter sin fars (kong Hussein) død. 2003 – Siste kontakt med romsonden Pioneer 10. 2014 – De 22. olympiske vinterleker åpner i Sotsji i Russland. Fødsler Se flere som er født 7. februar i :Kategori:Fødsler 7. februar. 1101 – Maud av England, (d. 1167) 1478 – Thomas More, engelsk advokat, politiker og forfatter (d. 1535) 1633 – Didrik Muus, norsk prest og kirkekunstner (d. 1706) 1693 – Anna av Russland, tsarina av Russland (d. 1740) 1777 – Severin Løvenskiold, norsk statsminister (d. 1856) 1804 – John Deere, amerikansk oppfinner (d. 1886) 1812 – Charles Dickens, britisk forfatter (d. 1870) 1821 – Georg Christian Freund, dansk billedhugger (d. 1900) 1828 – Adolphe-Louis-Albert Perraud, fransk katolsk kardinal (d. 1906) 1857 – Halfdan Hertzberg, lege og billedhugger (d. 1890) 1860 – Anna Norrie, svensk skuespiller og operettesanger (d. 1957) 1867 – Laura Ingalls Wilder, amerikansk forfatter (d. 1957) 1868 – Johan Throne Holst, norsk industrileder (d. 1946) 1870 – Alfred Adler, østerriksk-jødisk lege og psykiater (d. 1937) 1871 – Wilhelm Stenhammar, svensk komponist, pianist og dirigent (d. 1927) 1877 – G.H. Hardy, britisk matematiker (d. 1947) 1883 – Eubie Blake, afroamerikansk musiker og komponist (d. 1983) 1885 – Sinclair Lewis, amerikansk forfatter og dramatiker (d. 1951) 1885 – Hugo Sperrle, tysk generalfeltmarskalk i Luftwaffe (d. 1953) 1887 – Eubie Blake, amerikansk jazzmusiker (d. 1983) 1905 – Ulf von Euler, svensk fysiolog og nevrokjemiker (d. 1983) 1906 – Puyi, kinesisk keiser (d. 1967) 1906 – Borghild Krane, forfatter og psykiater (d. 1997) 1907 – Jevgenij Abalakov, sovjetisk alpinist og skulptør (d. 1948) 1908 – Buster Crabbe, amerikansk svømmer og skuespiller (d. 1983) 1909 – Hélder Câmara, brasiliansk erkebiskop (d. 1999) 1920 – Erling Utnem, norsk biskop (d. 2006) 1923 – Egil Abrahamsen, skipsingeniør og næringslivsleder 1927 – Vladimir Kuts, sovjetisk langdistanseløper (d. 1975) 1928 – Sonja Aase Ludvigsen, norsk politiker for Arbeiderpartiet og sosialminister (d. 1974) 1929 – Alejandro Jodorowsky, chilensk regissør og tegneserieskaper 1934 – Edward Fenech Adami, maltesisk president 1935 – Herb Kohl, amerikansk politiker 1937 – Doris Gercke, tysk forfatter 1938 – Alv Storelvmo, kombinert- og langrennsløper (d. 2014) 1940 – Tony Tan Keng Yam, singaporsk president 1944 – Bjørn Morisse, norsk musikkunstner og tegneserieskaper (d. 2006) 1946 – Erik Rudeng, norsk historiker 1949 – Oddvar Einarson, norsk filmregissør 1949 – Joe English, amerikansk musiker 1950 – Ivar Gafseth, norsk musiker og skuespiller 1951 – Patrick Allen, jamaikansk generalguvernør 1952 – Øystein Gullvåg Holter, norsk sosiolog og kjønnsforsker 1952 – Magnus Rindal, norsk norrønfilolog 1954 – Rune Ottesen, norsk fotballspiller 1955 – Nils Erik Ness, norsk fagforeningsleder 1955 – Miguel Ferrer, amerikansk skuespiller 1956 – Mark St. John, amerikansk gitarist (d. 2007) 1958 – Matt Ridley, britisk vitenskapsforfatter 1959 – Håvard Rem, norsk forfatter 1960 – Rolf Lunheim, norsk professor i sosialantropologi 1960 – James Spader, amerikansk skuespiller 1962 – Garth Brooks, amerikansk countrymusiker 1962 – Eddie Izzard, britisk skuespiller og komiker 1962 – David Bryan, amerikansk musiker 1965 – Chris Rock, amerikansk komiker, skuespiller, TV-og filmprodusent og regissør 1966 – Claudia Nolte, tysk politiker 1966 – Kristin Otto, østtysk svømmer 1968 – Brian Deane, engelsk fotballspiller 1968 – Sully Erna, amerikansk musiker 1971 – Nicolai Wammen, norsk cand.scient.pol. og politiker 1974 – Steve Nash, kanadisk basketballspiller 1974 – J Dilla, amerikansk hiphop-produsent og MC (d. 2006) 1975 – Dagrun Anholt, norsk skuespiller 1976 – Åshild Irgens, norsk illustratør 1976 – Florent Brard, fransk landeveissyklist 1977 – Mariusz Pudzianowski, polsk strongman 1978 – Ashton Kutcher, amerikansk skuespiller 1978 – Péter Kovács, ungarsk fotballspiller 1978 – Daniel Van Buyten, belgisk fotballspiller 1979 – Roar Husby, norsk fotballspiller 1983 – Christian Klien, østerriksk formel 1-fører 1986 – Rafik Saïfi, algerisk fotballspiller 1987 – Leonardo Bonucci, italiensk fotballspiller 1988 – Magnus Jøndal, norsk håndballspiller 1989 – Vegard Stake Laengen, norsk syklist 1990 – Steven Stamkos, kanadisk ishockeyspiller 1994 – Ruth Gbagbi, ivoriansk taekwondoutøver 1997 – Nicolò Barella, italiensk fotballspiller Dødsfall Se flere som døde 7. februar i :Kategori:Dødsfall 7. februar. 1538 – Olav Engelbrektsson, Norges siste erkebiskop (f. ca. 1480} 1837 – Kong Gustav IV Adolf av Sverige (f. 1778) 1878 – Pave Pius IX (f. 1792) 1898 – Franz Heinrich Feddersen, norsk kjøpmann (f. 1818) 1906 – Karl Bomansson, finsk historiker og statsarkivar (f. 1827) 1960 – Gilbert Vernam, amerikansk ingeniør (f. 1890) 1970 – Ole Landmark, norsk arkitekt (f. 1885) 1979 – Josef Mengele, tysk lege og krigsforbryter (f. 1911) 1992 – Gunnar Randers, norsk fysiker (f. 1914) 1994 – Witold Lutosławski, polsk komponist (f. 1913) 1999 – Kong Hussein av Jordan (f. 1935) 2007 – Astrid Krog Halse, norsk lyriker (f. 1914) 2009 – Brian Naylor, australsk fjernsynsjournalist (f. 1931) 2010 – André Kolingba, president i Den sentralafrikanske republikk (f. 1935) 2010 – Franco Ballerini, italiensk syklist (f. 1964) 2010 – Mihailo Marković, serbisk filosof (f. 1923) 2021 – Ron Wright, amerikansk politiker (f. 1953) 07. februar


text: 8. februar er den 39. dagen i året. Det er 326 dager igjen av året, 327 i skuddår. Navnedag Åshild, Åsne Historie 1587 – Mary I av Skottland blir henrettet. 1601 – Robert Devereux av Essex gjør opprør mot Elisabeth I av England. Opprøret blir raskt slått tilbake. 1622 – Kong James I av England oppløser det engelske parlamentet. 1724 – Statsuniversitetet i St. Petersburg grunnlegges. 1837 – Richard Mentor Johnson blir den første amerikanske visepresidenten som er valgt av det amerikanske senatet. 1924 – Den første dødsstraffen i USA ved hjelp av gass blir gjennomført i Nevada. 1943 – Andre verdenskrig: Slaget om Kursk: Den røde armé inntar Kursk 1943 – Andre verdenskrig: Amerikanske styrker bekjemper de japanske forsvarerne ved slaget om Guadalcanal. 1963 – John F. Kennedy forbyr all reise og økonomiske transaksjoner gjort av amerikanske borgere til Cuba. 1971 – Nasdaq-indeksen introduseres. 1984 – De 14. olympiske vinterleker åpner i Sarajevo. 1989 – En Boeing 707 styrter i Santa Maria-fjellet på Azorene. 144 mennesker omkommer. 2002 – De 19. olympiske vinterleker åpner i Salt Lake City. Norsk historie 1945 – Andre verdenskrig: Statspolitisjef Karl Marthinsen ble likvidert. 1954 – Den britiske sildetråleren «Laforey» grunnstøter ved Ytterøyane ved Florø. 21 omkommer. 1966 – Ringnotsnurper «Tressund» kantrer og synker under fiske utenfor Smøla. Tre omkommer. 1974 – Den britiske fabrikktråleren «Gaul» forsvinner i storm på Nordkappbanken. 36 omkommer. Trålerens forsvinning blir et stort mysterium. Vraket blir funnet på 300 meters dyp av et tv-team i 1997. Fødsler Se flere som er født 8. februar i :Kategori:Fødsler 8. februar. 1586 – Jacob Praetorius den yngre, tysk organist og komponist (d. 1651) 1591 – Guercino, italiensk barokkmaler (d. 1666) 1700 – Daniel Bernoulli, nederlandsk matematiker (d. 1782) 1805 – Louis Auguste Blanqui, fransk sosialist, revolusjonær og politisk aktivist (d. 1881) 1810 – Eliphas Levi, fransk magiker og forfatter (d. 1875) 1814 – Carl Paul Caspari, tysk-norsk teolog og professor (d. 1892) 1818 – Carl Frederik Sørensen, dansk marinemaler (d. 1879) 1819 – John Ruskin, britisk forfatter og kunstkritiker (d. 1900) 1820 – William Tecumseh Sherman, amerikansk general (d. 1891) 1822 – Sebastiano Galeati, italiensk katolsk kardinal (d. 1901) 1828 – Joseph Stockinger, østerriksk bokbinder (d. 1903) 1828 – Jules Verne, fransk forfatter (d. 1905) 1834 – Giuseppe Maria Graniello, italiensk katolsk kardinal (d. 1896) 1834 – Dmitrij Mendelejev, russisk kjemiker (d. 1907) 1835 – Vilhelm Bergsøe, dansk forfatter, zoolog og numismatiker (d. 1911) 1850 – Kate Chopin, amerikansk forfatter (d. 1904) 1876 – Paula Modersohn-Becker, tysk maler (d. 1907) 1878 – Martin Buber, jødisk filosof (d. 1965) 1880 – Franz Marc, tysk maler (d. 1916) 1883 – Joseph Schumpeter, østerriksk økonom (d. 1950) 1884 – Albert Debrunner, tysk språkforsker (d. 1958) 1884 – Reginald Baker, australsk sportsutøver (d. 1953) 1902 – Demchugdongrub, mongolsk frigjøringsleder (d. 1966) 1915 – Georges Guétary, fransk skuespiller og sanger (d. 1997) 1920 – Sverre Farstad, norsk skøyteløper (d. 1978) 1921 – Sixten Isberg, svensk alpinist (d. 2012) 1921 – Lana Turner, amerikansk skuespiller (d. 1995) 1925 – Jack Lemmon, amerikansk skuespiller og filmregissør (d. 2001) 1929 – Roger Byrne, engelsk fotballspiller (d. 1958) 1931 – James Dean, amerikansk skuespiller (d. 1955) 1932 – John Williams, amerikansk komponist og dirigent 1936 – Francis Sejersted, norsk historiker og formann i Den Norske Nobelkomite (d. 2015) 1938 – Gunnar Håland, norsk antropolog 1938 – Arne Victor Larssen, norsk lege 1939 – Jose Maria Sison, filippinsk kommunistleder (d. 2022) 1939 – Egon Zimmermann, østerriksk alpinist (d. 2019) 1940 – Ted Koppel, amerikansk TV-journalist 1941 – Nick Nolte, amerikansk skuespiller, modell og filmprodusent 1941 – Tom Rush, amerikansk sanger, låtskriver og artist 1944 – Roger Lloyd Pack, britisk skuespiller (d. 2014) 1944 – Sebastião Salgado, brasiliansk sosial dokumentarfotograf og fotojournalist 1945 – Kinza Clodumar, naurisk politiker (d. 2021) 1953 – Mary Steenburgen, amerikansk skuespiller 1955 – John Grisham, amerikansk forfatter 1955 – Svein Grøndalen, norsk fotballspiller 1956 – Kjersti Holmen, norsk skuespiller (d. 2021) 1958 – Paul Barker, amerikansk musiker 1960 – Benigno Aquino III, filippinsk president (d. 2021) 1960 – Alfred Gusenbauer, østerriksk politiker og forbundskansler 1961 – Vince Neil, vokalist i Mötley Crüe 1963 – Siri A. Meling, norsk politiker 1966 – Hristo Stoitsjkov, bulgarsk fotballspiller 1967 – Kent Bergersen, norsk fotballspiller 1968 – Jukka Perko, finsk jazzmusiker 1971 – Steinar Hoen, norsk høydehopper 1971 – Andrus Veerpalu, estisk langrennsløper 1972 – Big Show, amerikansk fribryter 1974 – Seth Green, amerikansk skuespiller og TV-produsent 1976 – Nicolas Vouilloz, fransk terrengsyklist og rally kjører 1977 – Dave Farrell, amerikansk musiker 1978 – Nabil Lasmari, algerisk badmintonspiller 1980 – Nabie Foday Fofanah, guineansk friidrettsutøver 1980 – Boaz Kiplagat Lalang, kenyansk friidrettsutøver 1981 – Steve Gohouri, ivoriansk fotballspiller (d. 2015) Dødsfall Se flere som døde 8. februar i :Kategori:Dødsfall 8. februar. 1587 – Dronning Mary I av Skottland (f. 1542) 1725 – Tsar Peter I av Russland (f. 1672) 1890 – Giuseppe Pecci den yngre, italiensk katolsk kardinal (f. 1807) 1894 – Robert Michael Ballantyne, britisk forfatter (f. 1825) 1921 – Colin Archer, norsk båtkonstruktør og båtbygger (f. 1832) 1921 – Peter Kropotkin, russisk anarkist (f. 1842) 1936 – Charles Curtis, USAs 31. visepresident (f. 1860) 1957 – John von Neumann, ungarsk-amerikansk matematiker og fysiker (f. 1903) 1977 – Eivind Groven, norsk komponist (f. 1901) 1990 – Del Shannon, amerikansk musiker (f. 1934) 1998 – Halldór Laxness, islandsk forfatter (f. 1902) 1999 – Øistein Parmann, norsk forfatter og forlegger (f. 1921) 2001 – Ivo Caprino, norsk regissør og forfatter (f. 1920) 2006 – Michael Gilbert, britisk forfatter (f. 1912) 2007 – Anna Nicole Smith, amerikansk modell og skuespiller (f. 1967) 2008 – Stephen Kipkorir, kenyansk friidrettsutøver (f. 1970) 2009 – Marian Cozma, rumensk håndballspiller (f. 1982) 2010 – Jimmy Heuga, amerikansk alpinist (f. 1943) 2010 – John Murtha, amerikansk politiker (f. 1932) 2012 – Robert Hecht, amerikansk antikvitetsforhandler (f. 1919) 08. februar


text: 10. februar er den 41. dagen i året. Det er 324 dager igjen av året, 325 i skuddår. Navnedag Ingfrid og Ingrid Historie 1258 – Mongolene plyndrer og brenner Bagdad. 10 000 innbyggere blir drept. 1840 – Dronning Victoria av Storbritannia gifter seg med prins Albert av Sachsen-Coburg-Gotha. 1863 – Alanson Crane tar patent på brannslukningsapparatet. 1931 – New Delhi blir Indias hovedstad. 1941 – Andre verdenskrig: Storbritannia bryter de diplomatiske forbindelsene med Romania. 1945 – Andre verdenskrig: Sovjetiske styrker erobrer Lignitz og begynner omringningen av Breslau. 1954 – President Dwight Eisenhower advarer mot amerikansk innblanding i Vietnam. 1981 – En brann på hotell-kasinoet Las Vegas Hilton tar livet av 8 mennesker og skader 198. 1990 – Den sørafrikanske presidenten F.W. de Klerk annonserer at Nelson Mandela skal frigis neste dag. 1996 – Sjakk-datamaskinen Deep Blue slår sjakkmesteren Garri Kasparov for første gang. 1999 – Et snøskred i de franske alpene tar livet av 10 mennesker i nærheten av Genève. 2006 – De 20. olympiske vinterleker åpner i Torino i Italia. 2008 – Sør-Koreas fremste nasjonalskatt, treporten Namdaemun (opprinnelig reist i 1398) ble satt i brann. 2020 – ESA og NASA skjøt opp Solar Orbiter (SOLO) til en omløpsbane rundt solen for å gjøre observasjoner av stjernens «polarområder». Norsk historie 1891 – Hammerfest blir den første byen i Norge og i Nord-Europa med elektrisk gatelys. 1907 – Strømsgodset Idrettsforening stiftes i Drammen. 1946 – Snurperen «Lindøy» grunnstøter ved Sogneoksen. 20 omkommer. 1951 – Fiskefartøy «Margit» fra Moi blir pårent i Karmsundet av lasteskip «Kronprinsen». Seks omkommer. 1978 – Fremskrittspartiets Ungdom stiftes. 1991 – Johann Olav Koss blir allroundverdensmester på skøyter i Heerenveen i Nederland. Fødsler Se flere som er født 10. februar i :Kategori:Fødsler 10. februar. 1686 – Hans Egede, norsk prest (Grønlands apostel), (d. 1758) 1770 – Alexandre Brongniart, fransk kjemiker, mineralog og zoolog (d. 1847) 1820 – Cornelius Gurlitt, tysk komponist (d. 1901) 1824 – Samuel Plimsoll, britisk politiker (d. 1898) 1833 – Camillo Mazzella, italiensk katolsk kardinal (d. 1900) 1840 – Per Teodor Cleve, svensk kjemiker og geolog (d. 1905) 1859 – Alexandre Millerand, fransk politiker og president 1920–1924 (d. 1943) 1866 – Gabriel Finne, norsk forfatter (d. 1899) 1880 – W. C. Fields, amerikansk komiker, skuespiller og sjonglør (d. 1946) 1890 – Boris Pasternak, russisk dikter og vinner av nobelprisen i litteratur i 1958 (d. 1960) 1890 – Fanny Kaplan, russisk politisk-revolusjonær (d. 1918) 1893 – Jimmy Durante, amerikansk skuespiller, komiker, sanger og pianist (d. 1980) 1894 – Harold Macmillan, britisk statsminister, (d. 1986) 1897 – John Franklin Enders, amerikansk biolog, virolog og nobelprisvinner i medisin i 1954 (d. 1985) 1898 – Bertolt Brecht, tysk forfatter, (d. 1956) 1902 – Walter Houser Brattain, amerikansk vitenskapsmann og vinner av nobelprisen i fysikk i 1956 (d. 1987) 1906 – Lon Chaney jr., amerikansk skuespiller (d. 1973) 1910 – Dominique Pire, belgisk munk (d. 1969) 1921 – Maggi Kvestad, norsk skøyteløper (d. 2004) 1923 – Peder I. Ramsrud, norsk politiker (d. 2014) 1926 – Danny Blanchflower, nordirsk fotballspiller, trener og journalist (d. 1993) 1928 – John Ringham, britisk skuespiller (d. 2008) 1929 – Hallgeir Brenden, norsk friidrettsutøver og langrennsløper (d. 2007) 1929 – Jerry Goldsmith, amerikansk filmmusikkomponist (d. 2004) 1929 – Einar W. Sissener, norsk forretningsmann (d. 2008) 1929 – Jim Whittaker, amerikansk fjellklatrer, første amerikaner på Mount Everest 1930 – Robert Wagner, amerikansk skuespiller 1931 – Thomas Bernhard, østerriksk forfatter og dramatiker (d. 1989) 1935 – Gunnar Stålsett, norsk biskop 1939 – Adrienne Clarkson, canadisk generalguvernør 1940 – Mary Rand, britisk friidrettsutøver 1945 – Espen Haavardsholm, norsk forfatter 1947 – Louise Arbour, kanadisk jurist og høyesterettsdommer 1950 – Mark Spitz, amerikansk OL-vinner i svømming 1950 – Luis Donaldo Colosio, meksikansk politiker (d. 1994) 1951 – Trond Pedersen, norsk fotballspiller 1952 – Lee Hsien Loong, statsminister i Singapore 1953 – Svein-Tore Kleppan, norsk kunstner 1955 – Gabriel Høyland, norsk fotballspiller 1955 – Greg Norman, australsk golfspiller 1956 – Line Charlotte With, norsk kunstner 1957 – Hallvard Flatland, norsk programleder 1958 – Pinklon Thomas, amerikansk bokser 1958 – Michael Weiss, amerikansk jazz pianist 1960 – Robert Addie, britisk skuespiller (d. 2003) 1961 – Paolo Fresu, italiensk musiker 1961 – Alexander Payne, amerikansk manusforfatter og filmregissør 1961 – George Stephanopoulos, amerikansk TV-journalist og tidligere politisk rådgiver 1962 – Cliff Burton, amerikansk musiker (Metallica) (d. 1986) 1964 – Glenn Beck, journalist, kommentator og programleder 1967 – Laura Dern, amerikansk skuespiller 1967 – Jacky Durand, fransk profesjonell landeveissyklist 1967 – Nikolaj Steen, dansk sanger, sangskriver, komponist, producer og skuespiller 1968 – Garrett Reisman, amerikansk NASA-astronaut 1970 – Åsne Seierstad, norsk journalist og forfatter 1973 – Gunn-Rita Dahle Flesjå, norsk terrengsyklist 1974 – Elizabeth Banks, amerikansk skuespiller 1975 – Hiroki Kuroda, japansk baseballspiller 1977 – Endre Lund Eriksen, norsk forfatter 1977 – Anbjørn Viem, norsk musiker 1977 – Salif Diao, senegalesisk fotballspiller 1978 – Don Omar, rapper fra Puerto Rico 1979 – Johan Harstad, norsk forfatter 1981 – Andy Johnson, engelsk fotballspiller 1981 – James Owen Sullivan, amerikansk musiker (d. 2009) 1982 – Justin Gatlin, amerikansk friidrettsutøver 1983 – Henrik Christiansen, norsk skøyteløper 1983 – Bless, kanadisk rapper 1983 – Ricardo Clark, amerikansk fotballspiller 1984 – Alex Gordon, amerikansk baseballspiller 1986 – Arnaud Monkam, kamerunsk fotballspiller 1986 – Viktor Troicki, serbisk tennisspiller 1986 – Radamel Falcao, colombiansk fotballspiller 1991 – Emma Roberts, amerikansk skuespiller 1997 – Chloë Moretz, amerikansk skuespiller Dødsfall Se flere som døde 10. februar i :Kategori:Dødsfall 10. februar. 1307 – Uldjaitu-Timur Khan, mongolsk keiser (f. 1265) 1755 – Charles Montesquieu, fransk forfatter (f. 1689) 1829 – Pave Leo XII (f. 1760) 1891 – Sofja Kovalevskaja, russisk matematiker (f. 1850) 1895 – Ellen Aslaksdatter Skum, samisk deltaker i Kautokeino-opprøret (f. 1827) 1902 – Francis Pratt, amerikansk ingeniør og oppfinner (f. 1827) 1906 – Adolphe-Louis-Albert Perraud, fransk katolsk kardinal (f. 1828) 1907 – Claude Whittindale, britisk rugbyspiller (f. 1881) 1923 – Wilhelm Röntgen, tysk vitenskapsmann (f. 1845) 1939 – Pave Pius XI (f. 1857) 1997 – Harriet Andreassen, norsk kommunalminister (f. 1925) 2001 – Gunnar Johnsen, norsk politiker (f. 1924) 2002 – Traudl Junge, tysk, Hitlers privatsekretær (f. 1920) 2004 – Nils Aas, norsk billedhugger (f. 1933) 2005 – Arthur Miller, amerikansk forfatter og dramatiker (f. 1915) 2006 – J-Dilla, Amerikansk musikkprodusent 2008 – Roy Scheider, amerikansk skuespiller (f. 1932) 2008 – Ove Jørstad, tidligere fotballspiller (f. 1970) 2010 – José Joaquín Trejos Fernández, president i Costa Rica (f. 1916) 2010 – Charles Nesbitt Wilson, amerikansk politiker (f. 1933) 2011 – Randi Thorvaldsen, norsk skøyteløper (f. 1925) Referanser Dager i februar