text: Med EU-modeller får du normalt ikke bruksanvisning på et skandinavisk språk. Du kan heller ikke regne med å få dem reparert hos norsk sørvisverksted. Her er det store variasjoner, så sjekk hos forhandleren før du kjøper. EU-modeller er varer som er tatt utenom norsk/nordisk importør. Det har i utgangspunktet en del følger dersom du trenger sørvis på produktet. Praksisen varierer fra produsent til produsent, men i utgangspunktet har norsk importør/sørvisverksted ikke plikt til å ta sørvis på slike varer, og dermed må forhandleren du har kjøpt varen hos sende varen til utlandet for reparasjon, dersom de ikke er interessert i å betale for reparasjonen selv. Noen norske importører vi har snakket med sier at de også tar EU-modeller, men at de ikke havner først i køen. Det er heller ikke lagt ved bruksanvisning på noe skandinavisk språk, med mindre det finnes elektronisk på en vedlagt CD. Disse momentene kan skape problemer for deg på ulike måter, hvis du har en reklamasjonssak. Det er stor forskjell på hvordan ulike forhandlere forholder seg til EU-modeller. Fra de minst seriøse der du vil ha store problemer med å få sørvis på en vare hvis noe skulle gå galt, til de som betaler norsk sørvisverksted for å utføre reparasjonen eller til og med bytter varen umiddelbart så du slipper hele ventingen. I verste fall må varen sendes til verksted i utlandet for reparasjon, noe som fort kan ta tid. Selv om du fortsatt er beskyttet av norsk kjøpslov, og dermed har krav på et låneprodukt dersom reparasjonstiden er forventet å være lenger enn en uke, har du ikke krav på å få låne et identisk produkt. Seriøse forhandlere vil vanligvis betale reparasjonen selv, og det bør du i så fall finne informasjon om på nettsidene deres. Kjøpsloven sier at dersom forhandleren din skulle forsvinne, vil importøren stå ansvarlig for produkter som er tatt gjennom dem. Når du kjøper en EU-modell, er du fortsatt beskyttet av kjøpsloven, men importøren har ikke noe ansvar, så hvis forhandleren skulle forsvinne, er du ikke lenger beskyttet av kjøpsloven. Det er så mange ulike praksiser og momenter her, som gjøre det umulig for denne teksten å gi en komplett oversikt. Hvis du ønsker å kjøpe en EU-modell, anbefaler vi deg derfor å ta kontakt med forhandleren for å høre hva som gjelder for det produktet fra den forhandleren, og vurder eventuelle ulemper og fordeler opp mot en norsk/nordisk modell. Seriøse forhandlere vil ha informasjon om dette på sine nettsider, slik at du kan finne mer spesifikk informasjon der.


source: fineweb

text: SEOGHØR.NO: Den notoriske skjørtejegeren Simon Cowell (52) blir stadig sett sammen med vakre, sexy kvinner , men har nå lært at han ikke burde ta med seg alle hjem. Den britiske «X-Factor»-dommeren ble nemlig ranet av en tilfeldig jente han tok med seg hjem etter en fuktig kveld på byen. - Jeg var ute på en klubb i Hollywood og dro hjem sammen med noen venner. Jeg var full og da jeg våknet hadde hun tatt med seg PC-en min, sier Cowell til TMZ. Tyveriet skal ha skjedd i oktober i fjor, og ifølge Simon var forholdet til forloveden Mezhgan Hussainy over da han tok med seg den ukjente jenta hjem. PC-en skal ha innehold hemmeligheter om programmet «X-Factor» og det var lenge usikkert om kvinnen hadde lekket opplysninger. - Heldigvis fikk jeg den tilbake senere samme dag. Den inneholdt blant annet informasjon om økonomi og kontrakter, og det hadde vært et stort problem om hun hadde sett på dokumentene. Det ryktes at popstjernen Britney Spears skal være en av de nye dommerne i talentprogrammet, men Simon ville ikke bekrefte dette overfor TMZ. Bli fan av Seoghør.no på Facebook her Sjekk ut våre mobilsider. Send sms med kodeord: SHMOBIL til 2255 Vi belønner gode kjendistips. Tips oss på firstname.lastname@example.org, ring vår tipstelefon 22555522 eller send sms/mms med kodeord TIPS til 2255. LES OGSÅ: Ga hus til 50. mill i bruddgave


text: Israel Israel kalles for det hellige landet og her får du kjenne historiens vingeslag på steder som Oljeberget, Genesaretsjøen, Nasaret, Betlehem - og Jerusalem som ifølge både kristen og jødisk tro er den helligste byen i verden. Til tross for landets kofliktfulle historie velger mange å reise hit for å oppleve Bibelens miljøer i moderne tid. Opplev basarenes orientalske mystikk, reis gjennom naturskjønne Galilea eller bad i Dødehavet.


text: Det er for få samer i Norge. Frantz Fanon har forklart om hvordan kolonialiserte folk utvikler et eget tankesesett som forsvarer undertrykkinga av dem sjølv. Rapperen Wise Intelligent fra Poor Righteus Teachers sier "You envy your oppressor, thats the sickness of a slave". Kolonialiserte folk utvikler et kulturellt mindreverdighetskompleks. Det hindrer dyrkinga av egen kultur, eget språk, og dypest sett har den en politisk effekt, fordi alle folk trenger sjølvtilitt for å kunne sloss. Sjølvtilitten som kollektiv, enten som nasjon, klasse eller minoritet er viktigere for politikken enn den individuelle troen på egne evner, og den henger nøye sammen. Alle opprørere i alle kolonier vil kunne fortelle om dette. Det er automatikk i det. Dette kulturelle mindreverdighetskomplekset, mentaliteten til kolonialiserte folk, vil prege kulturen lenge etter at landet er frigjort, og etter at den politiske undertrykkinga har opphørt. Den har sin egen logikk, i tillegg til at den selvfølgelig er påført kulturen av herrefolket. Det er lett å finne igjen denne mentaliteten i det sjølvhatet som finnes blandt samene. Tendensen blandt samer til å benekte eller underdrive sin samiske opprinnelse. "Æ e ikkje samisk, men mor mi e det". Denne mentaliteten møter selvfølgelig den norske herrefolksmentaliteten på den den andre sida. I Norge idag er det i følge wikipedia 12 475 stemmeberettigede samer. tolv og et halvt tusen! Der har du vellykka fornorskingspolitikk - virksom forstatt idag. Men det har skjedd en utvikling de siste femten åra hvor det har vært veldig lett å se sammenhengen mellom identitet, sjølvfølelse og politikk. Det er ikke like tabu lenger å spørre om samisk tilhørighet. Ungdommen har mindre hemninger med å flashe sin samiske opprinnelse, og den folkelige rasismen har roa seg noe ned. Med det mener jeg å si at det var værre før. Samisk kultur er i høyeste grad politisk. Det er nesten umulig å annmelde spønk fra sameland uten å sette det inn i politisk eller nasjonal kontekst. Er det vellykka så har det en opprørsk virkning; det styrker sjølvtilitten, og det svekker rasismen. Styrka sjølvtilitt har en konkret politisk effekt i det at flere vil identifisere seg med den samiske delen av familien! Det har aldri fungert sånn at nordmenn ikke har hatt sex med samer og omvendt! Vi har hatt sex med hverandre i tusenvis av år, men barna som har foreldre fra flere kulturer har valgt den norske identiteten framfor den samiske. De vil fortsette å gjøre det så lenge den norske rasismen mot samer fortsetter, og så lenge samer skammer seg over å være samer. Men utviklinga kan reverseres. Jeg tror faktisk at den kommer til å reverseres. Hvorfor? Det første har med synet på nasjonen å gjøre. I USA blir gjerne barn født av èn afrikansk og èn europeisk forelder regna som svarte. Så lenge man regner det sånn, så trenger en ikke være profesjonell statistiker for å regne seg fram til at de hvite i USA kommer til å være ganske få etterhvert. Den nasjonen som fortsetter å skulle ha "reint" blod (som om det i det hele tatt var mulig) vil selvfølgelig få færre og færre medlemmer. Det betyr også at den nasjonen som ikke krever det nødvendighvis få flere og flere. Mange toneangivende samer har et sånnt syn på nasjonen. Det er gammaldags og reaksjonært, og de tjener ingenting på det sjølv heller. De unge og progressive samene (folka bak Riddu Riddu festivalen? De politiske partiene?) vil stå for en mer moderne holdning, og den vil få gjennomslag. Det å vurdere nasjonal tillhørighet ved prosentvis blodfordeling har ikke noen voldsom oppsluttning i Europa lenger. Dessuten er internasjonal lovgivning ganske viktig for detta spørsmålet. Det har hatt en stor betydning for rettigheter i sameland til nå. Flere rettigheter = mer politisk innflytelse og makt = større sjølvtilitt, mer "vits" å stemme ved samtinget, viktigere politisk liv, og større organisasjoner. Flertallet samer idag sitter på gjerdet. De kunne ha valgt den samiske identiteten, men det er ikke nødvendigvis noen gevinst i det. Er det noen vits? De som ikke tar standpunkt blir nordmenn av default. Men samene nærmer seg et kritisk punkt. Hvis opprøret mot utbygginga av altaelva kommi idag, så hadde det vært mange mange ganger så mange samer i Norge nå. Og det kommer til å bli mange mange flere samer i Norge enn idag. Historia fungerer på den måten at det kommer alltid nye konflikter. I det neste store sammenstøtet mellom samene og den norske staten vil samene gå ut med mye større styrke. Den dagen tror jeg den norske arrogansen kanskje kan få seg en uventa smekk.


text: x0x norway x0x skrev:hei! lurer på litt hva lan - arrangør innebærer, jeg kan litt om internett, switcher og den slags.. så har veldig lyst til å hjelpe til, men lurer på hvor mye det innebærer.. litt rart spørsmål, men det er nå sånn xD HN LIVE-administrator Med nye HN LIVE og den varslede avgangen til ChoxZ er vi også nødt til å ha på plass en turneringsansvarlig. Hvis ikke vi får tak i noen til å gjøre dette må vi rett og slett stoppe med å arrangere turneringer! Personen trener ikke nødvendigvis være en utrolig dyktig spiller, eller en med masse erfaring fra turnerings-spill og administrering, da vi har laget 100% vanntette guider for å gjennomføre dette. Opplæring vil også bli gitt. Dette er en stilling som typisk krever innsats i perioder. Mesteparten av tiden skjer det lite, men i turneringshelgene må administrator våre tilgjengelig for å føre resultater, samt dømme i konflikter. Unntaksvis kan dette settes bort, og administrator kan gjerne ha med seg et team for å avlaste seg selv gjennom disse helgene. Det er heller ikke til å stikke under en stol at en i denne stillingen får kontakt med mange spillere fra hele landet, og at man vil nyte respekt som ansvarlig for en av HaloNorges største og mest tradisjonelle enhet. Den personen vi leter etter er: - Villig til å gjøre en selvstendig innsats - Tør å ta upopulære avgjørelser for å opprettholde et regelverk - Kan ofre litt tid under selve turneringene Play Wink Brukere som leser i dette forumet: Ingen registrerte brukere og 1 gjest


text: Har en ikke polka loves for hånden ja da setter en seg ned å lager noen selv.Brukte passeren og lagde rundinger på kartong og tapet,for deretter og lime disse sammen.Trengte litt pynt inne på lille doen,og limte de hjemmelagde polka dotene på veggen.Rådyrene lagde jeg tidligere,og de fikk også sin plass der inne,ble hengt opp med en sjarmerende tape bit. Takk for alle koselige ord angående hagen vår i innlegget under her;) Nyt kvelden og morgendagen!! Klem


text: Jeg ble fortalt at små kjæledyr ble godtatt og et gebyr vil påløpe. Jeg var ok med det. Da vi sjekket inn ble vi fortalt at dyr er ikke tillatt. Resepsjonisten prøvde å finne et hotell som hadde åpninger for 2 netter, men alle eiendommer var fullt på grunn av spesielle hendelser som foregår denne helgen. Vår Boston Terrier måtte... Mer - Også kjent som: - Duncan Days Inn - Alternativer for reservasjon: - TripAdvisor er stolt av å være partner med Expedia, Wyndham, Travelocity, Venere, Agoda, Priceline, Cheap Tickets og Tingo slik at du trygt kan bestille fra Days Inn Duncan. Vi hjelper millioner av reisende hver måned med å finne det perfekte hotellet for både ferie- og forretningsreiser, med de beste rabattene og spesialtilbudene.


text: Mappevurdering Mappevurdering er en vurderingsform som brukes som elev- eller studentvurdering i grunnskolen, den videregående skolen og i høyere utdanning. Selve mappen består av en rekke arbeider som eleven eller studenten har produsert i løpet av (deler av) utdanningsløpet, og som han eller hun selv har valgt ut til å bli gjenstand for vurdering. Man skiller gjerne mellom utforskende prosesstekster og presentasjonstekster som inngår i den endelige vurdering. Ved bruk av mappevurdering håper man å dokumentere en bredere og kontinuerlig faglig utvikling over tid hos eleven eller studenten, mens en eksamen ofte dokumenterer eksamenskandidatens innsikt i en smal del av faget på et gitt tidspunkt. Mappearbeidet kan enten erstatte eller supplere andre vurderingsformer som prøver og eksamener. Begrepet brukes ofte synonymt med begrepet mappemetodikk. Innhold Teoretisk bakgrunn[rediger] Nyere teori om læring viser til at læring ikke kan forstås ved hjelp av overføringsmetaforen. Teoretikeren Bakhtin er for eksempel opptatt av at mening skapes mellom de involverte, i selve dialogen mellom den som taler og den som hører. Forståelse blir utviklet og stiger gradvis frem i samarbeid og i konflikt med samtalepartnere. Et sosiokulturelt perspektiv vil vektlegge at vurderingen bør være integrert del av læringsaktiviteten. Kvaliteten på den lærende sin deltakelse i læringsprosessen bør inngå i vurderingsgrunnlaget. Sosiokulturelle perspektiv innebærer at kunnskap blir konstruert gjennom samhandling og i en kontekst og ikke primært gjennom individuelle prosesser. Læringsprosessene bør derfor gi rom for interaksjon, dialog og felles kunnskapsbygging på alle steg. En del av kognitivismens tankegods som har fått mest gjennomslag i pedagogikken, er metakognisjon”, det vil si evnen til å kunne reflektere over sin egen tenkning, forståelse og læring og bli bevisst om hvordan en best lærer. Flere aspekt ved mappevurdering kan også forankres i kognitive teorier om metakognisjon og selvregulering (Dysthe 2003: 42-44). Siden alle elever er forskjellige er det naturlig at strukturen i elevenes mapper også er forskjellig. Dette er tilpasninger eleven, foreldrene og læreren kan bli enige om i fellesskap. Alle elevene bør ha sin egen mappe, og årsaken til dette er at alle elever kan klare å mestre noe. Mappen bør ikke inneholde bare tekst, men kan også ha tegninger, bilder, regneark osv. For å produsere noe på datamaskinen kreves det kun at eleven kan trykke på tastene. På den måten vil det være mulig å dokumentere framgang hos alle elever. For mange elever som sliter med finmotoriske bevegelser vil produksjon av arbeider på datamaskinen kunne virke svært inspirerende. Årsaken til dette er at de uten hjelp kan produsere fullt lesbare tekster. Bruk av digitale mapper åpner i stor grad for muligheten til differensiering. Alle elever har rett til tilpasset opplæring, og denne vurderingsformen ivaretar disse rettighetene. Den digitale mappen[rediger] Det er en utfordring å definere hva som skiller en digital mappe fra en vanlig mappe. Dysthe mener digitaliserte mapper er et eksempel på at læringsprosessene kan endre seg når det medierte redskapet skifter karakter. I første omgang vil mange bruke elektroniske mapper bare som et annet lagringsmedium enn den papirbaserte mappen, men etter hvert som lærere og studenter blir fortrolige med de nye mulighetene som elektroniske mapper innebærer, vil det påvirke læringen, uten at vi i dag helt vet hvordan (Dysthe 2003: 49). Her blir det sagt noe om mulige fordeler ved å bruke digitale mapper. Lettere å oppdatere digitale mapper[rediger] Selve mappen består av en rekke arbeider som eleven eller studenten har produsert i løpet av (deler av) utdanningsløpet, og som han eller hun selv har valgt ut til å bli gjenstand for vurdering. Fordi tekstene i en digital mappe blir lagret og organisert digitalt blir de mer dynamiske ved at de stadig kan forbedres, utvides og oppdateres, men det er også lettere å kopiere arbeidet til hverandre ukritisk og uten at kilder blir brukt. Lettere å publisere mappearbeid for en større offentlighet[rediger] En digital mappe vil kunne være mer eller mindre åpen og tilgjengelig for andre. Økt offentliggjøring av eget arbeid kan skape større motivasjon og mer kunnskapsdeling. Skrivesituasjonen blir også mer autentisk ved at man forholder seg til reelle mottakere. Lettere å inkludere ulike skrivesjangre[rediger] Med digitale mapper kan man i større grad benytte seg av mediespesifikke virkemidler i læringsprosesser og dokumentasjon.Mappevurdering representerer nye kommunikasjonsformer i skjæringspunktet mellom muntlig og skriftlig samtale. I tillegg kan man bruke mappene til korte skriftlige sjangere som logg, innlegg i diskusjonsforum, anmeldelse og e-post. Lettere å bidra med multimodalt materiale[rediger] Mappene vil kunne omfatte forskjellige typer dokumentasjon: både verbalt, auditivt (musikk), visuelt (tegninger) og tredimensjonalt materiale (videoopptak). Dette kan gi større muligheter for tilpasset opplæring fordi elever lærer best på ulike måter. Lettere å utvikle kollektive mappetekster[rediger] Den teknologiske utviklingen gjør det nå mulig å lage kollektive mappetekster i en helt annen grad enn før. Elever kan samarbeide på nye måter i ulike faser av arbeidet. Det blir også lettere å vurdere studentens utvikling og å dele arbeid med andre elever. Arbeidene kan også bli tilgjengelig for et videre publikum, det blir mer offentlig. Dermed vil læringsprosessene ikke bare knytte seg til produksjonen av mappeobjektene, men også til diskusjoner av arbeidet. Se artikkel av Baltzersen og Tolsby (2008) for hva som bør kjennetegne en radikalt åpen mappe. Nye dokumentasjonsformer[rediger] Mappene vil kunne omfatte forskjellige typer dokumentasjon: både verbalt, auditivt (musikk), visuelt (tegninger) og tredimensjonalt materiale (videoopptak). Det kan danne et bredere grunnlag for vurdering av eleven og det gir også større muligheter for tilpasset opplæring fordi elever lærer best på ulike måter. Hvordan bruke digitale mapper overfor foreldre?[rediger] Et av hovedpoengene med mappevurdering er at eleven selv er sterkt involvert i sin egen evaluering underveis. De får selv være med på å velge ut hvile arbeider de ønsker å presentere i sin mappe. På denne måten blir elevens mappe et ”skrytealbum” hvor eleven virkelig får vise hva han kan, en samling arbeider eleven forhåpentligvis er stolt av. Når eleven skal vise fram mappen til foreldrene er det svært viktig at foreldrene gir positiv tilbakemelding. Det er ikke lov å komme med kritikk! Dette er de arbeidene eleven er mest stolt av, og ved å kritisere disse vil dette være svært lite inspirerende for eleven. Ved å rose vil eleven føle mestring, og følelsen av å oppnå anerkjennelse vil for mange elever skape motivasjon til videre arbeid. Det er viktig at bruk av digitale mapper ikke blir en form for overvåkning av elevens aktivitet, men at det blir et ledd i elevens faglige utvikling. Mappen skal heller ikke bli en arkivmappe hvor eleven oppbevarer sluttprodukter, men en levende mappe hvor man kan endre og forbedre sine arbeider. Lærer og foreldre skal også ha fokus på både prosess og sluttprodukt. Ofte er det den summative evalueringen som får hovedfokus, men det er svært viktig at også den formative evalueringen vektlegges. I henhold til Opplæringslovens paragraf 3-2 har foreldre krav på en planlagt og strukturert samtale med sitt barns kontaktlærer minst to ganger i året. I denne samtalen skal foreldrene informeres om hvordan eleven jobber i det daglige, samt hvordan de ligger i forhold til de ulike kompetansemålene fra Kunnskapsløftet. Det skal også i slike samtaler diskuteres hva som kan gjøres for å forbedre elevens prestasjoner i de ulike fagene. I en slik samtale vil det være naturlig å presentere elevens digitale mappe. Elever som har fylt 12 år har rett til å delta på disse møtene, men svært mange kontaktlærere ønsker at eleven deltar allerede fra 1.skoletrinn. Disse konferansetimene vil kunne få en svært nyttig rolle i elevens utvikling dersom eleven selv er med på å presentere sin egen mappe. Det krever refleksjon og egenvurdering slik at eleven selv blir i stand til å velge hvilke arbeider han ønsker å presentere. Å bruke mapper etter endt skolegang[rediger] Den tradisjonelle vurderingsformen legger gjerne opp til at elevene har en eksamen ved slutten av studiet. Det arbeidet som elevene har jobbet med underveis blir derfor ikke så viktig. Mye av det blir slettet. Til eksamen får man også ofte bare tilbakemelding i form av en karakter. Man får ikke vite hva som var bra og ikke bra. Du har lite dokumentasjon på hva du har jobbet med underveis etter endt utdanning. Hvis man lager en ordentlig mappe vil den kunne være fin å vise frem til kommende arbeidsgivere. Tenk hvis du går på videregående og går på media og kommunikasjon. Her er det stor sannsynlighet at du kommer til å jobbe med mange spennende prosjekter. Her kommer elevene til å jobbe med spennende reklameforslag, layouter og kreative forslag. Disse spennende prosjektene er det jo viktig å få lagt i en digital mappe. Når også denne digitale mappen blir evalueringsform da er det jo viktig for elevene at denne blir så bra som mulig. Her kommer elevene til å gjøre sitt beste. Se for deg hvor stor fordel det er å komme med de produktene som en har jobbet godt med til en fremtidig arbeidsgiver. Gjennom mappen får også arbeidsgiver en god bekreftelse på som søkeren er den riktige til den aktuelle stillingen. Se også[rediger] Kilder[rediger] - Baltzersen, Rolf K. og Håkon Tolsby (2008): «En digital mappetenkning innenfor det wikipedianske klasserommet? Noen refleksjoner rundt hva som kjennetegner et radikalt gjennomsiktig læringsmiljø» i Allern, Marit og Knut Steinar Engelsen (Red): Mapper i digitale læringskontekstar - erfaringar og perspektiv frå høgre utdanning. Noregsuniversitetets skriftserie nr. 2/2008. Tromsø: Noregsuniversitetet (Kap 13 = 171-191) Rapport - Dysthe, Olga (2003). Teoretiske perspektiv. I: Dysthe,Olga & Knut Steinar Engelsen (Red.), Mapper som pedagogisk redskap. Oslo : Abstrakt forlag. - Nordkvelle, Yngve Troye (2007). Digitale mapper i høyere utdanning. Norgesuniversitetets skriftserie nr.3/2007. Tromsø: Norgesuniversitetet. Nedlastbar Rapport


text: Naftali Temu Under Samveldelekene 1966 i Kingston i Jamaica dukket Temu uventet opp på den internasjonale friidrettsarenaen, da han slo verdensrekordholderen Ron Clarke i et løp over 6 engelske mil. Få dager senere kom Temu på fjerdeplass på den halve distansen. På 10 000-meterløpet under OL 1968 i Mexico by var det bare etiopieren Mamo Wolde som greide å holde samme tempo som Temu, men 50 meter før mål avgjorde Temus sluttspurt løpet til hans fordel. På 5000-meterløpet kom han på bronseplass. Noen dager senere stilte Temu også opp i maratonløpet, der han endte på 19. plass.


text: Tilbudet fremsettes ikke, og denne pressemeldingen skal ikke distribueres, hverken direkte eller indirekte, i eller til, og ingen akseptformular kommer til å aksepteres fra eller på oppdrag for, aksjonærer i Australia, Japan, Canada, New Zealand, Sør-Afrika eller USA eller noe annet land hvor fremsettelse av Tilbudet, distribusjon av denne pressemeldingen eller aksept av Tilbudet ville stride mot anvendelige regler eller reguleringer, eller ville forutsette at ytterligere tilbudsdokument utarbeides eller registrering måtte finne sted, eller at noe annet tiltak måtte treffes utover det som kreves under svensk rett. Pressemelding, 17. februar 2012 Schibsted ASA (SCH) – Schibsted fullfører Tilbudet til aksjonærene i Aspiro og forlenger tilbudsperioden Schibsted ASA (“Schibsted”) offentliggjorde 12. januar 2012 et styreanbefalt bud på alle aksjene i Aspiro AB (“Aspiro” eller “Selskapet”) på SEK 1,65 i kontanter per aksje i Aspiro (“Tilbudet”). Aspiros styre har, som tidligere kommunisert, med støtte blant annet i en uavhengig fairness opinion, enstemmig[1] anbefalt selskapets aksjonærer å akseptere Tilbudet. - Schibsted fullfører Tilbudet til Aspiros aksjonærer, og erklærer at alle betingelsene for gjennomføring av Tilbudet anses oppfylt - Total sett har aksjeeiere som representerer 45,4 prosent av kapitalen og stemmene i Aspiro akseptert Tilbudet - Schibsted har igjennom Tilbudet, blitt eier av 63,7 prosent av kapitalen og stemmene i Aspiro, inkludert de aksjene Schibsted eide før Tilbudet ble fremsatt. - Tilbudsperioden forlenges frem til og med 2. mars klokken 17:00 (CET) - Oppgjør for de aksjonærer som har akseptert Tilbudet i den ordinære tilbudsperioden er forventet å begynne 21. februar 2012 Schibsted has besluttet å fullføre Tilbudet og alle vilkår for gjennomføring har dermed enten blitt innfridd eller frafalt[2]. Aksjonærer som har akseptert Tilbudet vil følgelig ikke lenger ha rett til å trekke tilbake sin aksept tilbake. Som majoritetseier vil Schibsted fortsette å støtte Aspiro fremover. Som kommunisert i Aspiros rapport for 4. kvartal og helår 2011 så innebærer Selskapets planer for alternative forretningsmodeller for musikk at det vil blir behov for ytterligere kapital i 2012. Schibsted deler Aspiros syn på dette og ser det som mest sannsynlig at ny kapital må hentes fra eksterne kilder. Som uttrykt i tilbudsdokumentet, er Schibsted overbevist om at Selskapet generelt har behov for ny kapital for å utvikle og utvide virksomheten. Som majoritetseier, og i samarbeid med styret i Aspiro, vil Schibsted derfor aktivt jobbe for at Selskapet skal å få tilgang til ny kapital så raskt det lar seg praktisk gjøre etter at Tilbudet er sluttført. En slik kapitaløkning bør skje i form av en fortrinnsrettsemisjon. “Vi mener at vårt Tilbud representer en attraktiv pris for Aspiros aksjer, og Tilbudet er anbefalt av styret i Aspiro. Selv om vi ikke har oppnådd en eierandel på 90 prosent, så har vi nå skaffet oss en klar majoritetsposisjon og har bestemt oss for å fullføre Tilbudet. Vi er overbevist om at en full overtagelse ville ha vært det beste for Aspiro, men vi har konkludert med at å fullføre Tilbudet vil være det nest beste alternativet for å sikre Selskapets fremtid. Som største aksjonær vil vi fortsette å støtte og utvikle Selskapet med et langsiktig perspektiv.” sier Trond Berger, konserndirektør økonomi og finans i Schibsted. Ved utløpet av der opprinnelige tilbudsperioden den 15. februar 2012, hadde aksjeeiere som tilsammen representerer 93 574 385 aksjer akseptert Tilbudet, noe som tilsvarer 45,4 prosent av kapitalen og stemmene i Aspiro. Sammen med de 37 772 222 aksjene som Schibsted allerede eier, utgjør dette 63,7 prosent av kapitalen og stemmene i Aspiro. Schibsted har ikke kjøpt eller solgt noen aksjer utenfor Tilbudet. Schibsted ønsker å gi de aksjonærene som ennå ikke har sendt inn aksept på Tilbudet muligheten til å gjøre det. Derfor har Schibsted bestemt seg for å forlenge tilbudsperioden frem til og med 2. mars 2012 klokken 17:00 (CET). For de aksjonærer som har akseptert Tilbudet i den ordinære tilbudsperioden er, som tidligere kommunisert, oppgjør forventet å begynne 21. februar 2012. Oppgjør er forventet å finne sted rundt 8. mars 2012 for de aksjonærer som aksepterer Tilbudet i den forlengede tilbudsperioden. Oslo, 17. februar 2012 Schibsted ASA Styret Informasjonen i denne pressemeldingen ble levert til publisering kl. 08.55 CET den 17. FEBRUAR 2012. Mediekontakt Ved spørsmål, vennligst kontakt: Trond Berger, CFO. Mobil: +47 916 86 695 Jo Christian Steigedal, VP Investor Relations. Mobil: +47 415 08 733 For ytterligere informasjon om Tilbudet vennligst gå til www.schibsted.com eller kontakt Nordea på +46 8 678 04 40. Viktig informasjon Tilbudet rettes ikke mot personer hvis deltakelse forutsetter at ytterligere tilbudsdokument utarbeides eller registrering måtte finne sted, eller at noe annet tiltak måtte treffes utover det som kreves under svensk rett. Denne pressemeldingen og annen dokumentasjon relatert til Tilbudet kommer ikke til å distribueres og kan ikke sendes eller på annet vis distribueres eller sendes inn i eller til noe land hvor dette ville forutsette at noen slike ytterligere steg tas, eller hvor dette skulle stride mot gjeldende lover eller reguleringer. Schibsted kommer ikke til å tillate eller godkjenne noen slik distribusjon. Om noen forsøker å akseptere Tilbudet som et resultat av direkte eller indirekte å ha overtrådt disse restriksjoner, kan aksepten komme til å bli avvist. Tilbudet fremsettes ikke, hverken direkte eller indirekte, i Australia, Japan, Canada, New Zealand, Sør-Afrika eller USA gjennom post, et kommunikasjonsmiddel som anvendes ved nasjonal eller internasjonal handel eller ved noen nasjonal børs eller markedsplass eller gjennom noe annet kommunikasjonsmiddel (inkludert blant annet telefax, e-post, telex, telefon og Internett) i Australia, Japan, Canada, New Zealand, Sør-Afrika eller USA, og Tilbudet kan ikke aksepteres på noe slikt vis eller med noe slikt kommunikasjonsmiddel i eller fra Australia, Japan, Canada, New Zealand, Sør-Afrika eller USA. Hverken denne pressemeldingen eller annen dokumentasjon relatert til Tilbudet kommer til eller kan sendes eller distribueres på annet vis i eller til Australia, Japan, Canada, New Zealand, Sør-Afrika eller USA. Schibsted kommer ikke til å utbetale noe vederlag ifølge Tilbudet i eller til Australia, Japan, Canada, New Zealand, Sør-Afrika eller USA. Informasjon i denne pressemeldingen som dreier seg om fremtidige forhold eller omstendigheter, inkludert informasjon om fremtidige resultater, vekst og andre utviklingsprognoser samt effekter av Tilbudet, utgjør fremtidsrettet informasjon. Slik informasjon kan eksempelvis kjennetegnes av at den inneholder ordene "bedømmes", "antas", "forventes", "tros" eller lignende uttrykk. Fremtidsrettet informasjon er gjenstand for risiko og usikkerhetsmomenter, ettersom den gjelder forhold og er avhengig av omstendigheter som inntreffer i fremtiden. Fremtidige forhold kan trolig komme til å avvike fra hva som uttrykkes eller antydes i den fremtidsrettede informasjonen på grunn av mange faktorer, som i stor utstrekning ligger utenfor Schibsteds og Aspiros kontroll. All slik fremtidsrettet informasjon gjelder kun for den dagen den formidles og Schibsted har ingen plikt (og påtar seg ingen slik plikt) til å oppdatere eller revidere noen slik informasjon på grunn av ny informasjon, fremtidige hendelser eller lignende, bortsett fra i tråd med gjeldende lov og bestemmelser. [1] Trond Berger og Gisle Glück Evensen har ikke deltatt i styret i Aspiros evaluering av, eller vedtak i samband med, Tilbudet. For ytterligere informasjon, vennligst se kapittelet “Informasjon om nærstående parter”. [2] Schibsted har mottatt de nødvendige godkjennelser fra konkurransemyndigheter, hvilket betyr at vilkåret om nødvendig regulatorisk godkjennelse har blitt oppfylt.


text: En komplett fargevifte som inneholder alle de 1950 fargene som finnes i NCS systemet. Et meget praktisk, oversiktlig verktøy som også er enkelt å ta med seg i det daglige arbeidet. Alle fargeprøvene er i størrelse 20x50 mm og fordeler seg kromatisk over alle sidene. Nederst på hver side er fargene skjematisk plassert inn i fargesirkelen og fargetriangelen. Fargeviften har en klar inndeling av gule, røde, blå og grønne farger. Foran i fargeviften finnes også noen eksempler på fargelikeheter NCS Student Index leveres i en todelt plastsylinder som fungerer som et godt beskyttet oppbevaringssted når fargeviften ikke er i bruk Fraktfri levering Dersom klassen / skolen sender en samlet bestilling på minimum 10 stk. sendes fargeviftene til skolen fraktfritt. Ved samlet bestilling må navnliste på studentene følge med. Prisen er inkludert mva. Betaling kan skje enten som forhåndsbetaling eller i form av at fakturaen kan sendes til, og betales av skolen Er antallet mindre enn 10 stk. tilkommer porto og ekspedisjonsgebyr kr 50,- Gjelder kun for studenter - studieplass må dokumenteres (Ord.pris er kr 1.994,-)


text: Før de blir døve på begge ørene Israel og Iran. Vil krig føre til en virkelig seier? En garanti for mange fredfulle år for Israel? Statsminister Benjamin Netanyahu har holdt mange taler. Vi ser ham oppildne sine tilhørere, seg selv inkludert, ved stadig å henvise til holocaust, den jødiske skjebnen og skjebnen til fremtidige generasjoner. I lys av Netanyahus dommedagsretorikk undrer man på om han alltid greier å skille mellom de virkelige farene Israel står overfor og ekkoene og skyggene av fortidens traumer. Dette spørsmålet er avgjørende, for å blande kortene kan igjen stille Israel ansikt til ansikt med ekkoene og skyggene fra fortiden. Et lukket verdenssyn Hvis det tøffe språket og de høye brølene om en varslet katastrofe ikke var annet enn taktikk for å få verden til å stramme grepet om Iran, og taktikken var å lykkes uten et israelsk angrep, ville vi selvsagt gladelig erkjenne at statsministeren gjorde en utmerket jobb som han fortjente heder og ære for. Men hvis han faktisk tenker og handler innenfor et hermetisk lukket verdenssyn som svinger mellom katastrofe og redning, befinner vi oss i to universer. I stedet for en endimensjonal fortolkning av Israel anno 2012 som de europeiske jødenes holocaust må det stilles ett spørsmål: Er det klokt av Israel å gå til krig mot Iran på egen hånd – en krig man ikke aner konsekvensene av – for å avverge en farlig situasjon i fremtiden, men som ingen med sikkerhet kan si vil bli virkelighet? Vil Israel med andre ord gi støtet til en uunngåelig katastrofe nå for å forhindre en mulig katastrofe i fremtiden? Midt i kaoset Det er vanskelig å ta en beslutning i en stund som dette. En hvilken som helst israelsk leder, ikke minst Netanyahu, ville hatt vanskelig for å ta en nøktern avgjørelse i en situasjon tynget av traumet fra fortiden og frykten for at et nytt skal dukke opp i fremtiden. Kan Netanyahu, midt i kaoset han selv er opphavet til, klare å være praktisk og klartenkt til stede i dagens virkelighet? En virkelighet som ikke må være en del av en tragisk, apokalyptisk regle som på en eller annen måte forfølger sin skjebne igjen og igjen – i hver generasjon jøder? Terrorbalanse For dette er også dagens virkelighet: Det eksisterer allerede en terrorbalanse mellom Israel og Iran. Iranerne har erklært at hundrevis av deres raketter er rettet mot israelske byer, og man kan trygt regne med at Israel ikke forholder seg passivt til det. Denne terrorbalansen omfatter ukonvensjonelle våpen, biologiske og kjemiske, sier ekspertene. Hittil er denne terrorbalansen ikke blitt brutt. Ingen kan vite sikkert om terrorbalansen vil bestå. Heller ikke kan man være sikker på at den ikke vil det. Ingen kan vite om atomvåpen eller knowhow kan «lekke» fra Iran til terrororganisasjoner, like lite som noen kan avvise muligheten for at dagens regime i Iran kan bli erstattet med en mer moderat variant. Stilt overfor dette dilemmaet arbeider statsministeren, forsvarsministeren og medlemmer av sikkerhetskabinettet, som skal stemme for eller mot et angrep på Iran, i en sfære hovedsakelig bestående av hypoteser, spekulasjoner og frykt. Man skal ikke bagatellisere alvoret i dette, men kan det skape solid grunnlag for handlinger som kan gjøre ubotelig skade? Irans atomprosjekt Ingen i Israel kan være helt sikker på at hele Irans kjernefysiske potensial ville bli tilintetgjort av et israelsk angrep. Heller ikke har noen eksakte kunnskaper om hvor mye død og ødeleggelse et iransk svar på angrepet ville spre i israelske byer. Man kan også ha i mente de israelske ledernes overdrevne selvtillit og illusjonene om en pålitelig militær etterretning i begynnelsen av den andre krigen mot Libanon – samt den feilslåtte prognosen under den første Libanon-krigen, som viklet Israel inn i en 18 år lang okkupasjon. Og det vrimler av andre eksempler. Og selv om det iranske atomprosjektets infrastruktur ble ødelagt, er det umulig å ødelegge kunnskapen iranerne har. Kunnskapen, og de som er i besittelse av den, vil reise seg av asken og begynne å lage ny infrastruktur, og denne gangen vil de være drevet av ydmykelsen, et tøylesløst hat og hevntørst på vegne av hele det iranske folk. Eliminere en mulighet Iran er, som vi vet, ikke bare en radikal fundamentalistisk stat. Et vidt spekter av befolkningen er sekulær, utdannet og opplyst. Det finnes en stor middelklasse, deriblant mange mennesker som risikerte livet sitt i modige demonstrasjoner mot det diktatoriske religiøse regimet de forakter. Jeg hevder ikke at den iranske nasjonen nærer noen sympati for Israel. Men de vi snakker om, kan være de som kommer til å styre Iran en gang i fremtiden og kanskje til og med vil tine opp forholdet til Israel. Et israelsk angrep på Iran vil eliminere den muligheten i mange år fremover: Selv i moderate, realistiske iraneres øyne vil Israel for alltid bli oppfattet som en hovmodig, stormannsgal nasjon, en historisk fiende som må bekjempes for all fremtid. Er dette perspektivet mer eller mindre farlig enn et Iran med atomvåpen? Det eneste landet Og hva vil Israel gjøre hvis Saudi-Arabia på et eller annet tidspunkt også ønsker seg atomvåpen og går til anskaffelse av det? Angripe Saudi-Arabia også? Og hvis Egypt, under det nye regimet, også sikter i den retningen? Vil Israel bombe landet? Og for alltid være det eneste landet i regionen som påberoper seg retten til å være i besittelse av atomvåpen? Selv om det allerede er blitt veiet for og imot, må disse spørsmålene gjentas igjen og igjen – før hørselen forsvinner på begge ører i drønnet fra slagmarken: Vil krig føre til en virkelig seier? En garanti for mange fredfulle år for Israel? Eller lede til noe som skaper vilje til å akseptere Israel som en legitim samarbeidspartner og nabo en gang i fremtiden, en vilje som i det lange løp kan gjøre alle former for kjernefysiske våpen – inklusive Israels og andre lands – overflødige? Et svar Et berettiget svar på disse spørsmålene – et svar som er hardt å svelge, men verdt en offentlig debatt – er dette: Hvis økonomiske sanksjoner ikke får Iran til å stanse anrikingen av uran, og USA av visse grunner ikke vil angripe landet militært, selv da ville Israel være best tjent med ikke å gå til angrep, selv om det betyr at Israel – med tenners gnissel – vil måtte leve med atomvåpenmakten Iran. Det er tungt å akseptere dette, og håpet er at internasjonalt press vil eliminere denne eventualiteten. Men et mulig israelsk angrep blir neppe mindre smertefullt og bittert. Og fordi det ikke er mulig å få rede på hvorvidt Iran virkelig ville gå til angrep på Israel hvis landet disponerte atomvåpen, må Israel ikke angripe Iran. Et slikt angrep ville være en overilt, vill satsing, som trolig ville ødelegge fremtiden vår på måter jeg ikke engang tør forestille meg. Jo, jeg kan forestille meg det, men hånden min nekter å føye meg. Basert på frykt Jeg misunner ikke statsministeren, forsvarsministeren og medlemmene av sikkerhetskabinettet. Et enormt ansvar hviler på deres skuldre. Jeg tenker at i en situasjon dominert av tvil og usikkerhet, er frykten ofte det eneste sikre holdepunktet. Det er fristende for oss israelere å klamre oss til frykten, la den styre og veilede oss. Jeg er overbevist om at de som støtter et angrep på Iran, rettferdiggjør det på basis av at det blir gjort for å avverge et mulig større mareritt i fremtiden. Men har noen rett til å dømme så mange mennesker til døden – utelukkende basert på frykt for et scenario som kanskje aldri vil gå i oppfyllelse? Oversatt fra engelsk av Unni Wenche Grønvold


text: Stemmerettsjubileet er et nytt tema på nettsidene våre. I 2013 er det hundre år siden allmenn stemmerett ble innført i Norge. Arkivverket skal delta i den nasjonale markeringen av denne viktige begivenheten i norsk historie. Vi har derfor fått et nytt tema på nettsidene våre: Stemmerettsjubileet. Her finner du nettutstillinger, historisk utvikling, informasjon om arrangementer, digitaliserte kilder og mye mer. I løpet av året vil det bli lagt ut mer stoff, så følg med videre!


text: Men jeg er ikke engang sikker på om at alle de ganske få som svarer at de vil stemme Venstre, gjør det fordi de er imponert over Venstres politikk. Valgomatene, som flere aviser hadde før valget, er ikke noe sannhetsvitne. Jeg ble venstresympatisør, iflg flere av dem. Men det er jeg jo ikke, i virkeligheten. Men det er riktig at Venstre er andrevalget for mange, et parti de kunne ha stemt på, dersom deres primære parti ikke fantes. Jeg synes det bekrefter at Venstre er et passe varmt, passe kaldt parti, et litt blodfattig parti mange liker, og få misliker. Som deg, er jeg opptatt av Venstre. Det hadde vært mye bedre for landet om det var Venstre, og ikke KrF og Sp, som definerte sentrum i norsk politikk. Rart, synes jeg, at Venstre ikke søker den rollen. Rollen som integrator i en eventuell regjeringen Solberg, hvorfor i all verden skulle Høyre påta seg den? Høyre ville bli regjeringen Solbergs dominerende parti, og kan kreve sin politikk gjennomført overalt. Fremskrittspartiet kan forlate regjeringen, og bli et krevende støtteparti i Stortinget, hvis de ikke synes at de er tjent med å delta i regjeringen. Men hva skal regjeringens minste parti gjøre, for å få sine saker gjennom? Som integrator kan Venstre i alle fall i prinsippet, påvirke alle saker i regjeringen der Høyre og Fremskrittspartiet ikke er enige. Venstre MÅ forsøke å ta rollen som integrator og kompromisslegger i en eventuell borgerlig regjering etter 2013, eller nøye seg med å styre ett eller to av de mindre departementene, nøye overvåket av Høyre og Fremskrittspartiet.


text: Materialet på dette nettstedet er omfattet av åndsverklovens bestemmelser. Uten særskilt avtale direkte med utgiveren eller med Mediebedriftenes Klareringstjeneste er enhver kopiering, lagring, eksemplarfremstilling og tilgjengeliggjøring bare tillatt i den utstrekning det er hjemlet i lov. Utnyttelse i strid med lov eller avtale kan medføre erstatningsansvar,og kan straffes med bøter eller fengsel. Utgiveren er ikke ansvarlig for innhold på eksterne sider. Innholdet i utskriften er vernet etter åndsverklovens regler. Utskriften er kun til privat bruk og kan ikke benyttes på annen måte. Kopiering eller spredning av innholdet krever avtale med rettighetshaver eller Kopinor.


text: Grupper Slektstreff | Viking weekend | Vennetur | Jubileum | Foreninger | VGS | HC-turer | Aktivitetsforslag | Meny Vennetur Samling i storhytte for vennefesten, jenteturen, gutteturen eller utdrikningslaget. Storhytter og hytter i hemsedalHuso har flere storhytter som passer godt for hyggelige venneturer, enten dere skal på guttetur eller på jentetur. Hyttene er av høy standard, i bonderomantisk stil med tømmervegger, peis og badstue. Alle storhyttene har privat utendørs badestamp – la varmen strømme gjennom kroppen og roen senke seg. Prat om dagens opplevelser eller ”verdensproblemer”, til et godt glass vin eller bare nyt utsikten og stjernehimmelen. Rundt hyttene er det hyggelige uteområder med terrasse og gode parkeringsmuligheter. Boenhetene har godt utstyrte kjøkken, slik at man kan tilberede alle måltider selv eller bestille prisgunstig catering fra oss. Se "Meny" for mer info. Medbrakt alkohol kan nytes, også i Gjestehuset dersom selskapslokale leies. Her finner du mer info og bilder av våre storhytter. Disse kan også bestilles online. 16 pers.hytte Gildestugu Hemsedal 16 pers.hytte Storestugu Hemsedal 18 pers.leil. Frendehuset Hemsedal 20 pers.hytte Kongeseteren Hemsedal 30 pers.hytte Vikinghuset Hemsedal 32 pers.hytte Herregården Hemsedal 32-72 pers.hytte Gjestehuset Hemsedal Benytt sjansen til å oppleve noen fine dager på Huso med gode venner! - Om Huso - Her bor du - Bryllup - Firma - Grupper - Aktiviteter


text: Yes-fikk en stor pakke i posten i dag. Så gøy! Elsker Mynte serien og elsker dus rosa. Jeg har funnet ut at jeg skal rydde og fornye i mine kjøkkenskap. Morsomt med nytt, herlig å kvitte seg med masse gammelt og velbrukte ting. Jeg har enda en pakke i vente, men det blir blogget om senere. Følg med...følg med ;) Håper du vil legge deg til som følger. Klem


text: Hjelp meg med å lage nettsidene bedre og mer riktig info om produkter! Kom med forslag, ris og ros anonymt. Gjerne oppdatert næringsinnhold om det ikke stemmer med pakningen dere har. mvh Knut Pettersen. Kommenter med hjelp av Facebook Andre lignende matvarer! Tilfeldig valgt i samme kategori. Viser navn, og der hvor det er registrert kj, fett (gram), protein (gram) og karbohydrater pr 100 gram av matvaren. I noen tilfeller pr porsjon. Klikk på varen for å se mer.


text: Polarskuta «Maud» til Norge Maud-ekspedisjonen 1918-1925. Gruppebilde: Mannskapet ombord på fartøyet "Maud" i Seattle juni 1922. Foto: Norsk Polarinstitutt Vraket av Roald Amundsens skute «Maud» skal hentes tilbake til Norge fra havbunnen i Cambridge Bay i Nordvestpassasjen i Canada hvor den har ligget i nær 80 år. På grunn av det kalde vannet har ikke trevirket råtnet bort og restene av skroget er fremdels delvis intakt. Båtbygger Chr. Jensen i Vollen bygget «Maud» i 1917. Det lille tettstedet i Asker har lange tradisjoner for båtbygging. Det er eiendomsselskapet Tandberg Eiendom som nå vil ta regningen for å få «Maud» tilbake til Norge. De har ansatt Jan Wanggaard fra Asker som prosjektleder og den som skal lede redningsekspedisjonen. Om alt går etter planen, kan skuta være på plass i Vollen neste sommer. Da planlegges det også et eget Maud-museum.


text: foto © jorid kvam Hyllen på kjøkkenet er jeg veldig glad for at vi fikk på plass. Det ble et fin plass for å stille ut litt av de kopper og ting jeg har, nytt er disse to flaskene fra lobelia.no. Lekker og fine for å bruke til vann på bordet under servering. Ønsker dere en fin dag! // I love to show thing on my new kitchen shelf. Now I got two new bottles for water. Love them. Have a nice day!


text: Tiltalt for økonomisk kriminalitet. Den 51 år gamle tromsømannen har de senere årene vært profilert i forbindelse med et omstridt byggeprosjekt på Tromsøya. Nå er han satt under tiltale av Troms politidistrikt for økonomisk kriminalitet etter en selskapskonkurs i 2009. Tiltalen omfatter en rekke forhold, blant annet brudd på bokføringsloven, merverdiavgiftsloven, regnskapsloven og ligningsloven. I perioden januar 2008 til konkursen året etter, skal 51-åringen ha unnlatt å føre løpende bokføring for selskapet. I samme periode lød omsetningen på 2,6 millioner kroner - et beløp som ifølge tiltalen heller ikke ble rapportert til skatteetaten. I tillegg er han tiltalt for å ha unnlatt å levere årsregnskap, årsberetning og selvangivelse i både 2006 og 2007. Foruten forholdene knyttet til selskapskonkursen i 2009, er 51-åringen også tiltalt for skattesvik og overtredelse av straffeloven i forbindelse med en annen konkurs. Her skal han i 2008 ha underslått 50.000 kroner fra selskapet, en forbrytelse som har en strafferamme på inntil tre års fengsel. I tillegg skal han ikke gjennomført forskuddstrekk for lønnsutbetalinger til ansatte på nesten 250.000 kroner. Straffesaken mot mannen går for Nord-Troms tingrett 19. og 20. september. Nordlys har forsøkt å få en kommentar fra ham, men har foreløpig ikke lyktes.


text: Ulykken skjedde ved Transfarelv og politiet fikk melding klokka 1900. En bil hadde da kollidert med hengeren til en møtende bil. I denne bilen satt føreren og to mindreårige. – Til alt hell traff bilføreren i 60-årene bare hengeren og ikke den andre bilen. Ulykken kunne da fått fatale konsekvenser, sier operasjonsleder Tommy Flåten ved Vest-Finnmark politidistrikt. Det er mistanke om høy fart, og promille. Mannen i 60-årene er brakt til Alta helsesenter til observasjon og førerkortet er beslaglagt. Politiet ser alvorlig på saken. – Når man skal kjøre bil skal man være edru. Her kunne en helt tilfeldig familie blitt hardt ramma, sier Flåten.


text: Toppsjefene flere av de globale storbankene uttalte for et par uker siden at virksomhetene deres hadde gått med overskudd i årets to første måneder, og at de var meget optimistiske i forhold til utviklingen fremover. Fredag sier JPMorgan-sjefen, James Dimon, at mars har vært "litt tøffere" enn de to foregående månedene. Også toppsjefen i Bank of America sier det samme, begge i tv-intervjuer med CNBC. JPMorgan Chase faller 5,8 prosent, Bank of America er ned 3,17, mens Citigroup bankes ned 6,8 prosent. Investorene er igjen mistenksomme overfor finanssektoren. Bjørnefelle? - Jeg tror det momentum her på kort sikt, men det er et klassisk "bear-market" rally, og investorene må passe på at de ikke faller i den klassiske bjørnefellen, sier direktør Dean Barber hos Barber Financial Group til CNNMoney.com. Ifølge Barber har oppgangen vært basert på håp om at resesjonen snart er slutt fordi så mange penger er blitt pumpet inn i finanssektoren og i økonomien. - Likevel er den fundamentale økonomien i dårlig stand, det samme gjelder næringslivets evne til å tjene penger, sier Barber. En bjørnefelle (bear market trap) er betegnelsen på situasjonen som oppstår når falske signaler får investorene til å tro at den nedadgående trenden i markedet har snudd og aksjekursen stiger hurtig (rally). Dem som går i bjørnefellen, er dem som ikke har solgt seg ut før markedet faller igjen. Etter torsdags opptur hadde den ledende Dow Jones indeksen steget 21 prosent fra bunn-nivået 9.mars, og dermed ute av bjørnemarkedet som defineres som et fall over tid på mer enn 20 prosent. Fredag faller Dow Jones nesten 2 prosent og Wall Street er tilbake i "bjørnenes" territorium. Ny stress-test i markedet? Om 9.mars blir stående i historien dagen da bjørnemarkedet nådde bunnen, vil trolig vise seg i april når amerikanske myndigheter forventes å offentliggjøre resultatene av den såkalte stress-testen som de er i ferd med å gjennomføre i bankvesenet, samt utfallet av G20 møtet som starter førstkommende torsdag. I øyeblikket er mange svært forsiktig med å konkludere er bunnen er nådd i aksjemarkedet. - For at vi skal tro på at dette virkelig er blitt til et oksemarked (bull market), må vi gå tilbake å teste bunnen for å være sikker på at den holder, sier direktør og porteføljeforvalter Matthew Smith hos Smith Affiliated Capital. Det betyr rundt 6 550 poeng for Dow Jones indeksen. - Men vi har mislykkes med hver gang tidligere i dette bjørnemarkedet, og det er ingen grunn til å tro at vi kan klare det denne gangen heller, sier Smith til The Wall Street Journal. En prosess, ikke et tidspunkt - Vi er ikke ute av skogen ennå, fastslår investeringssjef Paul Nolte hos Hinsdale Associated. - Vi har hatt en periode på rundt fem måneder hvor de store bevegelsene i markedet egentlig ikke har ført oss noen steder, og jeg tror det vil fortsette slik en stund til, sier Nolte til TheStreet.com. - Nøkkelen her er ikke nødvendigvis rallyet, men om den uunngåelige nedturen som følger blir mindre, forklarer han. - Hvis den blir roligere og ikke faller gjennom tidligere bunn-nivåer, og vi ser at det bygger seg opp et gulv, vil det være større grunn til begeistring. Folk må huske på at bunnen er en prosess, ikke et tidspunkt, presiserer investeringssjefen. Dårlige tegn I en rapport fra The Office for the Comptroller of Currency kommer det frem at finansindustrien hadde sitt første tap i derivatmarkedet i 2008, sammenlignet med en gevinst på 5,5 milliarder i 2007. Finansinstitusjonene tapte til sammen 836 millioner dollar i fjor, etter nedskrivning av verdier på finansielle instrumenter for 9 milliarder dollar i fjerde kvartal. Mye av usikkerheten i finansmarkedet fremover vil være knyttet til det uregulerte derivatmarkedet som blant annet inneholder gjeldsforpliktelser for 10 000 milliarder dollar. Amerikanske banker, til sammenligning, utestående lån for totalt 8 000 milliarder. Det er stadige nye nedskrivninger på investeringer i det døde kredittderivatmarkedet som gjør at mange banker må bokføre enda flere tap, til tross for krisepakker og kostnadskutt. Den siste uken har også shorthandelen med finansaksjer tatt seg kraftig opp, noe som tyder på at flere og flere forventer et fall i aksjekursene. De umulige forbrukerne Om lag to trededeler av USAs brutto nasjonalprodukt kommer fra privat forbruk. Det er derfor de mange krisetiltakene er konstruert med sikte på å få bankene til å øke utlånene slik at folk kan kjøpe mer. Etter noe gode tall fra boligmarkedet tidligere i uken, kommer det fredag en rapport som viser at personlig forbruk derimot bremser, og sparingen øker. Personlig forbruk økte riktignok med 0,2 prosent i februar, men det er adskillig mindre enn i januar da personlig forbruk økte med 1 prosent. Tallene viser også at de personlige inntektene falt med 0,2 prosent i februar, mot en økning op 0,2 prosent måneden før. Det mest oppsiktvekkende er dog at amerikanerne er begynt å spare. I februar sparte de 4,2 prosent av sin disponible inntekt, i januar sparte de 4,4 prosent. Vi må tilbake til august og september 1998 for å finne sist gang spareraten blant privatpersoner var over 4 prosent to måneder på rad. Nøkkeltall: USA Standard & Poor's 500 er ned 2,03 prosent. Dow Jones er ned 1,87 prosent. Nasdaq Composite er ned 2,63 prosent. Nasdaq Other Financial er ned 4,72 prosent. Volatilitetsindeksen, VIX, er opp 1,68 prosent. Oljeserviceindeksen, OSX, er ned 3,97 prosent. Olje og gull ned WTI-oljen omsettes for 52,38 dollar fatet - opp ned 1 dollar og 96 cent. Gull omsettes for 925,30 dollar per unse -ned 16 dollar og 90 cent. En dollar noteres til 6,6228 kroner. En euro noteres til 1,3290 dollar.


text: Vennskapsbesøk på byggeplassen September 2010: Tønsbergs nordiske vennskapsbyer heter Roskilde (Danmark), Linköping (Sverige), Joensuu (Finland) og Isafjordur (Island). Hvert år besøkes en av byene av ungdomsskoleelever fra de øvrige, og i år var det Tønsbergs tur til å inneha vertsrollen. 55 elever fikk noen opplevelsesrike dager i Norges eldste by. Et besøk på byggeplassen for det nye Osebergskipet inngikk også, for øvrig i samarbeid med Slottsfjellmuseet. Styremedlemmene Einar Chr. Erlingsen og Arne Solhaug orienterte, før turen gikk via borgruinene på Slottsfjellet til museet. Der sto det mer vikingtid på programmet, både Norges fjerde vikingskip Klåstadskipet, og en presentasjonsfilm om det nye Osebergskipet. Billedtekst: Nordisk utveksling: Elever fra Danmark, Finland, Sverige og Island besøkte sin vennskapsby Tønsberg tidlig i august, og ble bl.a. orientert om det nye Osebergskipet. (Foto: E. C. Erlingsen)


text: Erklæring om opphavsrett Under henvisning til «Lov om opphavsrett til åndsverk av 12. mai 1961, nummer 2», internasjonale konvensjoner og øvrig nasjonal lovgivning som kommer til anvendelse, forbeholder artikkelforfatteren(e) seg alle opphavsrettigheter til en artikkel eller notis på dette nettstedet (romfart.no/.com/.org). Norsk Astronautisk Forening har opphavsretten til artikler/notiser der det ikke er angitt noen forfatter. Du er velkommen til å benytte stoffet til private formål og formidle det videre til andre, men med begrensningene nevnt nedenfor. Du eller andre du viderebefordrer stoffet til, kan ikke under noen omstendighet bruke hele eller deler av det på en slik måte at det gis inntrykk av at utdragene er forfattet av andre enn de(n) oppførte artikkelforfatteren(e). Dersom noen på noe vis skal viderebefordre hele eller deler av stoffet til andre, uansett hvilken form formidlingen skjer i, skal vedkommende samtidig oppgi artikkelforfatteren(e)s navn, at stoffet er hentet fra Internett-sidene til Norsk Astronautisk Forening og lenkeadressen til siden som stoffet er fra. Slik bruk begrenser seg til tilfeller hvor stoffet ikke benyttes til noen form for vinnings hensikt. Hvis utdrag fra stoffet eller alt stoffet på noen som helst måte tenkes brukt i vinnings hensikt (for eksempel til økonomisk vinning), kan det bare skje etter forutgående avtale med artikkelforfatteren(e).


text: Sverige innvier MC-vennlig rekkverk Den svenske samferdselsministeren Catharina Elmsäter-Svärd hadde i går gleden av å innvie en unik veistrekning der det er tenkt på motorsyklister ve og vel. En underskinne på 60 meter langt er ettermontert på et vanlig w-rekkverk ved Åkersberga (ca tre mil utenfor Stockholm). Foto: Petra Holmlund Med stort oppbud av motorsyklister og media, skrudde ministeren inn den siste skruen i underskinnen som nå er klar for å ta i mot motorsyklister, om det noen som er så uheldig og ta turen inn i rekkverket. Catharina Elmsäter-Svärd: - Oj va roligt det är att åka motorcykel, utbrast ministern när hon klev av efter en tur från Regeringskansliet till Åkersberga där invigningen hölls. – Jag insåg idag när jag satt bakom Jesper på hans motorcykel att det är väldigt viktigt att alla trafikanter blir bättre på att titta i backspegeln, är uppmärksamma och att de visar hänsyn i trafiken. Ministern är glad över att det även i Sverige kommit upp räckesskydd som kan minska skaderisken för motorcyklister. Samferdselsministeren Catharina Elmsäter-Svärd har tidligere besøkt Spania som har kommet lengst i arbeidet med MC-vennlig rekkverk. Det vil også komme underskinner på to prøveplasser til: Botkyrka, i nærheten av Café Rosenhill og Jönköpings kommune, en avkjøring ved et kryss i Ljungarum. På disse to plassene vil det bli testet ut andre typer underskinner og vil bli testet og utredet før Trafikverket tar en beslutning på hva som skal skje videre. Den nye strategien vil bli presentert ved trafikksikkerhetsseminaret i Tylösand i september. Våre svenske kolleger i Fastbikes.se var på plass og har lagt ut en videosnutt på Youtube. Forhåpentligvis vil norske motorsyklister se at vår egen samferdselsminister Marit Arnstad, ta turen innom Spania, snakke med sin svenske kollega og ta en lignende innvielse på våre norske veier.


text: - Forum - Guide - Miljøet - Språk - Proff hjelp - drupal.no - Innmelding Alt innhold i håndbøkene er bidratt av brukere. Det er viktig å vite at alle registrerte brukere til nettstedet kan bidra, og at de norske Drupalhåndbøkene er utviklet av Drupalbrukere for Drupalbrukere i Norge. Opprett bokside. Om DrupalNorge.no Nettstedet drupalnorge.no har som formål å være en møteplass for alle Drupal-interesserte i Norge, både erfarne og nybegynnere. Det utvikles og drives på dugnad, av frivillige som bruker fritida si og av firmaer som donerer arbeidstid for sine ansatte. Det norske Drupalmiljøet driver også nettstedet drupal.no, som er ment for folk som ikke kjenner Drupal fra før og vurderer å ta det i bruk, og drupalcamp.no for Drupalsamlinger, og noen underdomener under disse. Domenenavnene drupal.no og drupalnorge.no eies av foreningen Drupal Norge, en ideell forening som har som formål å fremme bruken av Drupal i Norge. Du finner mer informasjon om foreningen, og om aktivitetene til styret i foreningen, på forening.drupalnorge.no. Drupal Norge er en selvstendig forening, har ikke noen formell tilknytning til Dries Buytaert (som eier det registrerte varemerket Drupal) eller til Drupal Association, og uttaler seg ikke på vegne av Dries Buytaert eller Drupal Association.


text: MEDLEMMER Birger Lindanger (t.v.) og Tore Berntsen skal sammen med resten av styret lose Norsk Fyrhistorisk Forening videre som talerør og representant for det frivillige arbeidet som foregår rundt på fyrene langs norskekysten. Engasjementet var stort og innspillene mange fra deltakerne under Norsk Fyrhistorisk Forenings landsmøte på Utsira helgen 12.-14. april. Foreningen inviterte sammen med Kystverksmusea og Kystverket til seminar med tema «Formidling», der en lang rekke foredragsholdere fra inn- og utland fortalte om hvordan formidling kunne gjøres på en god måte. Til landsmøtehelgen kom det representanter fra venneforeninger for fyr og tåkeklokker fra hele Sør-Norge og fra Danmark, og deltakerne kunne følge interessante foredrag med felles overskrift «formidling». Spenstig på Jæren Ingunn Haukedal fra Jæren Friluftsråd fortalte om den friske og mangfoldige satsingen rundt Kvassheim fyr. Bente Godheim Eikaas fra Oslo Friluftsråd fortalte levende om det spennende som skjer rundt kunstfyret Steilene fyr, der kunstneren Tony Larssons på sin helt spesielle måte kan inspirere barn og ungdom til kreativ utfoldelse på fyret. Majken Ørnbøll og Karl Erik Pedersen kom fra Bovbjerg fyr på Jylland for å fortelle om det store engasjementet som er vokst fram i lokalmiljøet rundt fyret. Eli Ellingsve kunne informere om Frøya kultur- og kompetansesenter, som en stor, lokal sponsor har gitt 50 millioner til og der digital formidling av bl.a. fyrhistorie vil være en av aktivitetene når bygget står ferdig i mai 2014. Direktør for Kystverksmusea, Jo van der Eynden, kastet søkelys på fyrforsyningsskipet M/S «Gamle Oksøy», og streket under hvor viktig det er å bevare et slikt fartøy som kulturminne for ettertida. Et felles landsmøte gikk inn for å komme med en uttalelse og en henstilling med adresse til Riksantikvaren, Fiskeri- og kystdepartementet, Kystverket og Kystverkmusea om å ta vare på det 51 år gamle skipet på en forsvarlig måte. For øvrig ble det understreket at Norsk Fyrhistorisk Forenings rolle ikke er å kjempe for konkrete fyr, men å ha et overordnet blikk og legge til rette for dialog og samarbeid med naturlige samarbeidspartnere. Kystverket var representert ved overingeniør Jan Erik Westergaard fra Kystverket Vest i Haugesund og Hilde Andresen fra Kystverket Sørøst i Arendal. Andresen er avdelingsleder ved Senter for eiendom og kystkultur og fortalte at Kystverket per i dag eier 114 fyrstasjoner. 68 av disse er fredet. Det er et vedlikeholdsetterslep på 1⁄2 milliard kroner på disse fyrstasjonene. Det arbeides med å lage forvaltningsplaner for fyrene, og eiendomsavdelingen bruker også mye ressurser på å avklare eiendomsforhold rundt fyrbygningene. Selve landsmøtet Register og database over fyrlinser og tåkelurer, venneløse fyr, videre utvikling av det gode samarbeidet med Kystverket og Kystverkmusea og enda større aktivitet og nyhetssatsing på foreningens hjemmeside fyr.no, var noen av sakene som kom på dagsorden da NFHFs landsmøte for medlemmer ble avviklet lørdag og søndag. Etter valget fikk styret følgende sammensetning: Birger Lindanger, Stavanger (leder), Tore Berntsen, Kristiansand (nestleder). Øvrige styremedlemmer: Jostein Korsnes, Kvamsøy, Greta Sollie, Steigen, Tormod Steen, Mo i Rana og Heidi Eikremsvik, Stord. Vara: Berit Johanne Vorpbukt, Hitra og Torstein Johnsrud, Mehamn. Den nye valgnemnda ser slik ut etter landsmøtet: John Evensen, Honningsvåg, Eli Ellingsve, Trondheim og Asbjørg Dalen, Larvik. tekst og foto: Heidi Eikremsvik Kystverkmusea, Kystverket og Norsk Fyrhistorisk forening inviterer til Fyrhistorisk seminar på Utsira 12. -14. april, med påfølgende landsmøte. I år har vi valgt «formidling» som hovedtema, fordi dette er en av hjørnesteinene i kulturminnevernet. God og interessant formidling er viktig når det gjelder å lokke besøkende til fyrene, og kanskje enda viktigere når det gjelder å få dem på flere besøk. Med dette seminaret ønsker vi å vise ulike eksempler på formidling og fremfor alt inspirere hverandre. Program: Fredag: 16:15 Avgang – Haugesund Garpeskjærkaien 17:30 Ankomst Utsira/registrering, innlosjering de enkelte bosteder 18:00 Åpning Fyrhistorisk seminar og velkomsttale ved ordfører og arrangører. 18:30 Presentasjojn av kystreise.no v. Kystverkmusea 20:00 Blikjentfest med lapskaus, underholdning Ca. 21:00 Filmvisning for interesserte ved André Schau i Turistforeningens hytte Lørdag: 08:00 Frokost de enkelte bosteder 09:00 Fyrhistorisk seminar forts. i Skolen 09:00 Forvaltning og Formidling: Hilde Andresen, Kystverket 09:30 Friluftsfyret Kvassheim og formidlingen der: Ingun Haukedal, Jæren friluftsråd 10:15 Kaffe 10:30 Kunstfyret Bente Godheim Eikaas (Oslofjordens friluftsråd) 11.00 Bovbjerg fyr – Majken Ørnbøll og Karl Erik Pedersen 11:30 Formidlingsprosjekt på Frøya, Eli Ellingsve 11:45 ”MS Gamle Oksøy” Fremtidig status og bruk. Jo van der Eynden informerer og viser filmen fra toktet med fartøyet i 2009. 12:30 Diskusjon 13:00 Lunsj, baguetter i Skolen 14:00 Synfaring på Utsira med lokal guide 17:00 Fyrhistorisk seminar forts. i Skolen 17:00 Vitensenter på Tungenes v. Eirik Gurandsrud 17:30 Formidling på Lindesnes fyr v. Simen L. Pihl Landsmøte 18:00 Landsmøte i NFHF i Skolen 20:00 Landsmøtefest Dalanaustet, fiskesuppe og reker Søndag: 08:00 Frokost de enkelte bosteder 09:00 Landsmøtet fortsetter i Skolen 10:30 Kaffe 12:00 Avslutning/oppsummering av seminar og landsmøte 13:00 Lunsj: Komler i Dalanaustet 15:30 Avreise Utsira 16:45 Ankomst Haugesund Så har me lagt bak oss eit spennande, utfordrande og inspirerande år. Det viste oss at me har eit motivert og arbeidsviljug styre og at me har ein krets av gode, nære og tålmodige vener som ikkje er redde for å trø til når det trengst! Slik kunne det nye medlemsregisteret overleva nokre vanskelege barnesjukdommar. Og då nokon av ukjende årsaker ”hacka” heimesida ikkje bare ein, men to gonger slik at ho låg nede eit par månadar, sto dei på for å skaffa fram ei endå betre og sikrare heimeside. Og skiftet av organisasjonssekretær gav oss ein motiverande og engasjerande brubyggjar ved kontoret i Oslo. Me har samlast til styreseminar på Utsira og Torungen fyr, me har hatt møte med Kystverket sine distriktskontor i Arendal og Haugesund og delteke i møte med Kystverket i Oslo. Takk til dykk alle som la tilhøva så framifrå til rette for at samlingane skulle bli vellykka. Takk til Kystverksmusea for eit gjevande samarbeid og til vår gode støttespelar og husvert Noregs Kulturvernforbund for all assistanse i året som var! Ein takk også til våre samarbeidspartnarar i prosjektet Kystled og til alle som bidrog til at landsmøtet i Oslo blei så vellykka. Til sist har me gleda av å opna julegåva: Alle medlemmane våre som søkte, har fått momskompensasjon. Med det ynskjer eg på vegne av Norsk Fyrhistorisk Foreining alle fyrvener ei fredeleg jul og eit framifrå godt nytt år! Birger Lindanger leiar Foto av Ryvingen fyr: Lars Verket. Klikk på bildet og få panorama :) Helgen 29-31.september møtes styret i Fyrhistorisk på Torungen, utenfor Arendal. Det blir en travel helg, med lang dagsorden både til møtet med Kystverket og internt. Tett agenda Styretseminaret innledes fredag med et møte hos og med Kystverket. Der skal begge organisasjonene presentere seg, før vi går videre med diskusjoner rundt hvilke kanaler og møteplasser som er aktuelle. Som eier av mange av fyrene er selvfølgelig Kystverket en viktig samarbeidspartner for foreningen, og Fyrhistorisk ser det som avgjørende at det blir en god dialog i det videre samarbeidet. NFHF vil gjerne ha innspill I forbindelse med dette møtet, håper vi å få inn innspill fra brukerne i region Sørøst. Vi tar selvfølgelig gjerne også i mot innspill fra andre regioner. Imidlertid legges ikke disse nødvendigvis frem som egne saker denne gang. Lang dags ferd i interne saker Det blir tidlig opp og lang dag for styremedlemmene lørdag. Da barker det løs allerede kl. 09:00 og - kun med et avbrudd for lunsj og befaring på øya, fortsetter frem til 18:00. Innen den tid skal det ha blitt diskutert og snakket om både hjemmesidene, handlingsplan, sekretariatets virksomhet og medlemsregisteret. Dette blir nok spennende, men enda hyggeligere blir på kvelden når vi får besøk av mer eller mindre lokale fyrinteresserte til middag. Her kan du / dere fylle ut skjemaet for å bli medlem i foreningen. Du kan velge mellom flere typer medlemskap, kryss for det som passer deg / dere. Ved familiemedlemskap må navn på hovedmedlem fylles inn i navnerubrikken mens familiemedlem /-er som kommer i tillegg, oppgis i egen rubrikk. Ved fyrmedlemskap (lag, forening etc) må navn på fyr oppgis Husk å trykke SEND når alle opplysninger i rubrikk med * er fylt ut! KONTINGENTSATSER 2012 > Årsmøtet 2012 i Norsk Fyrhistorisk Forening vedtok følgende satser for 2012: |Enkeltmedlem ||250 kr| |Familiemedlem ||100 kr| |Fyr/fyrforening ||400 kr| |Bedrift og offentlig instans||600 kr|


text: Etter litt pause kommer man plutselig tilbake, sånn er nå engang tingenes tilstand: Hei på dere :-) Litt slapp? Litt travel? Stressa? Fantasiløs? Ja, det kan vel skje med alle. Loffer rundt i butikken uten mål og mening, og gjestene kommer om en time. Her er desserten som er idiotsikker: Kjøp en plain pakke Walker Pure Butter Shortbreads (de i skotskrutet innpakning ja, og jada jada de er dyre, men de smaker godt, det er faktisk helt forståelig at de er livsnødvendige for UK-borgere som følge til tekoppen ) Fåes på de fleste større matbutikker som Meny/Ica/Ultra etc, kjøp en pakke og ha den liggende klar, for alt annet kan skaffes på en hvilken som helst matbutikk. Og disse kjeksene kan ikke erstattes med noe fra Sætre! Ostekake på glass Til 4 personer 4 Walker Shortbread kjeks 1 beger Philadelphia naturell kremost 2 ss melis 2 ss vaniljekesam 1 ts sitronsaft 1/2 ts vaniljesukker eller essens Dine favorittbær eller frukt (bringebær, jordbær, moreller, pasjonsfrukt, blåbær, mango. Det du vil og liker best med andre ord) Legg kjeksene i en liten pose og knus de til smuler. Bland først melisen i kremosten, og rør så inn vaniljekesam, sitronsaft og vaniljesukker. Sjekk at bærene ser fine ut, del eventuelt jordbær, fjerne steinene hvis du bruker moreller. OK, hvis man bruker moreller tar det litt mer enn 3 minutter... Finn frem 4 glass (martiniglass, vinglass, kjøkkenglass, små sylteglass) Fordel kjeksmulene likt oppi glasset, fordel osteblandingen oppå, og bær på toppen. Fix Ferdig Finito!! Min favoritt er kanskje bringebær og pasjonsfrukt. Søtt, syrlig, salt, søtt, alt på en gang. Kan varieres i det uendelige. En liten klunk sitruslikør i ostekremen (ex Cointreau eller Grand Marnier) og desserten er ikke lenger helt barnevennlig, men mine gjester er da stort sett på den over lovlige alder til en spisesje likør.


text: Jeg reiste med erfarne reisende til Yangshuo som liker dette hotellet. Det er over gaten fra busstasjonen og om et kvartal fra begynnelsen av West Street. Siden det er bortgjemt langs en bakgate, det er lett å gå glipp av, som kan være en velsignelse om natten når West Street (Xijie) barer og klubber start rocka. Vårt rom i 4.... Mer - Alternativer for reservasjon: - TripAdvisor er stolt av å være partner med Agoda, Booking.com og Priceline slik at du trygt kan bestille fra Fawlty Towers Hotel. Vi hjelper millioner av reisende hver måned med å finne det perfekte hotellet for både ferie- og forretningsreiser, med de beste rabattene og spesialtilbudene.


text: Beaconsfield |Beaconsfield| |Land||Storbritannia| |Konst. land||England| |Distrikt:||South Bucks| |Admin. grevskap:||Buckinghamshire| |Seremon. grevskap:||Buckinghamshire| |Status||By (town)| |Befolkning||10 679 (2001)| Beaconsfield er en markedsby i Buckinghamshire, England, omkring 50 km nordvest for London. Den ligger i Chiltern Hills, og tilhører Londons pendlerbelte. Boligprisene i byen har av den grunn blitt svært høye. Navnet er først dokumentert i 1184, da skrevet Bekenesfelde, med samme betydning som den moderne formen, et jorde (field) med en varde (beacon). Blant kjente personer som har bodd i byen finner man Benjamin Disraeli, som var statsminister i 1868 og igjen 1874–1880. Han ble den første jarl av Beaconsfield i 1876. Senere finner man Enid Blyton, Pauline Quirke og Terry Pratchett. G.K. Chesterton, Edmund Burke og Edmund Waller er gravlagt i byen. Byen betjenes av en jernbanestasjon på Chiltern-linjen som går fra Marylebone i London til Birmingham. Mens den eldste bydelen, Old Beaconsfield, vokste opp omkring en skysstasjon, har det senere vokst opp en ny bydel omkring stasjonen.


text: I vår himmelske miljøet stadig våren mindre eller større himmellegemer bergarter. Earth atmsfera "absorbere" de fleste angrepene siden mindre objekter helt brenne på inn i atmosfæren, men streiken er lidelse og vår naturlige satellitt som er tydelig av de mange kratere, en slags vitne historie. Nylig (17 mars) kameraer fra NASA [...] Velkommen til nettstedet for den kroatiske romprogrammet. Dette prosjektet Astronomical Association Vidulini (Istria) i romteknologi. Vår misjon er å lede Kroatia inn i romalderen. Romfart, Space - laget i Istria. Peak flash "stjerner" som krysser himmelen er ofte konsekvensen av avslag solstråler fra kunstige satellitter, vanligvis fra sin antenne og solcellepaneler. Spesielt slående refleksjoner av radio-kommunikasjon satellitter fra Iridium-serien. Disse satellittene har uvanlige former med tre blanke antennestørrelsen av døren. Når solen skinne på sine antenner, kraftig [...] Russisk robot Lunokhod-1 var den første rover på en annen himmellegeme. The Moon (Sea of Rains) har kommet lander Luna-17 i november i 1970. Radio er en full ti måneder til september i 1971. Når kontakten er tapt med det. I løpet av denne tiden, har jorda sendt mer enn 20.000 bilder og 200 overflaten [...] God morgen til deg! Det er den tiden av dagen når folk flest sover og tapte kjølvannet av planter og dyr stemme. Knapt noen er bevisst opp en time eller to før soloppgang bare for å bli sett hvordan det ser ut ved første øyekast solstrålene over horisonten. Etter 24 timer hele historien [...] Administrasjonen til president Obamas budsjettforslag for NASA 2014th i mengden av $ 17.7 milliarder. Budsjettet inkluderer midler til innovasjon kosmisk oppdrag, blant annet prosjektet "capture" asteroider. Interessant, foreslo hvite hus det samme budsjettet for 2013th år, men er faktisk NASA budsjett for dette regnskapsåret har blitt redusert til "bare" [...]


text: Den kritikerroste jazzkvartetten Team Hegdal spiller inn sin tredje plate, Vol. 3, på Teaterhuset Avant Garden 7. og 8.juni, LIVE! Publikum inviteres til to konsertforestillinger som mest sannsynlig vil resultere i en DVD-utgivelse. Dørene åpner kl 2030, med konsertstart kl 21, begge dager. I og med at konserten blir filmet oppfordrer bandet publikum til å ikle seg dress og kjole, gjerne med inspirasjon fra 50-tallet. Som bandet skriver: Dere blir en FRYD for øyet, og dokumentert for evigheten! Les intervju og forhåndsomtale av konserten på adressa.no Team Hegdal har gitt ut to album siden oppstarten i 2009. Hovedkomponist er Eirik Hegdal, andre bidrag er ved André Roligheten og Gard Nilssen. Til denne konsertforestillingen/innspillingen har de med seg lys- og videokunstner Pekka Stokke. Trommer: Gard Nilssen Kontrabass: Rune Nergaard Sax/bassklarinett: André Roligheten Sax/klarinett: Eirik Hegdal Videoting: Pekka Stokke


text: En 54 år gammel mann ble knivstukket på Jessheim natt til lørdag. 54-åringen oppsøkte selv ambulansetjenesten som var tilstede på Jessheim. Fornærmede skal ha blitt stukket i brystet. – Han ligger fortsatt på A-hus, men er ikke alvorlig skadet, forteller operasjonsleder ved Romerike politidistrikt, Geir Eriksen. To mistenkte menn på 25 og 29 år har blitt tatt inn til avhør. Hva årsaken til knivstikkingen er, er fortsatt uvisst.


text: Flere produkter Som vi skrev "før i forigårs" så skjer det veldig mye for tiden, og i kveld skjedde det noe fantastisk. Vi har som eneste forhandler i Norge fått anledning til å føre Ketti Hanbags! Selv synes vi at Ketti lager utrolig lekre vesker samtidig som hun er veldig flink til å fornye seg. Hun slipper jevnlig nye modeller/fargekombinasjoner. Ketti Handbags Kettis fotoblogg Veskene hennes er ekstremt godt mottatt i USA, og der er de kjempepopulære. Hennes nye sommer kolleksjon er på vei, og vi synes de vil gjøre seg i solen og late dager på stranden. Vi gleder oss veldig over at hun har valgt oss som sin samarbeidspartner i Norge!


text: Massif de AravisAv Bent Kverme • 27. Feb 2008 • Hovedemne: Fjellsport Noe upressist ligger Aravis fjellene mellom Annecy og Chamonix Mont Blanc. Området er ypperlig for familieturer, fot og fjellturer, og sykkelturer, det har minst tre klettersteiger og flere fjell med klatreruter. Fjellene er ‘rolige’ enn de vi finner rundt Chamonix, ikke så stupbratte og ikke så høye. De høyeste når bare så vidt opp til 3000 moh. Tilsamme gjør dette fjellene ypperlige til familieturer, fotturer og sykkelturer. De største landsbyene i området er Le Grand Bornand, Saint Jean de Sixt, La Clusaz og Manigod. Deres hjemmesider preges av at de tilbyr aktiviteter til hele familien. På vinterstid tilbyr alle landsbyene alpinbakker. La Clusaz har vel det største anlegget av de tre, men har vansklig for å konkurrere med steder som Port de Solei, Le Grand Massif, Chamonix, Les Contamines, og Megeve. Alle disse ligger mindre en 1 time og 15 minutter fra Geneve. På sommeren er neste hele området like spennende, både med tanke på familieturer nede i landsbyene og i dalene, fot- og fjellturer og sykkelturer. Det finnes minst 3 klettersteiger og det finnes utallige klatreruter både klipper og på topper, rundt om i hele Aravis området. Noen av de fineste fjelltoppene er sikret med trappetrinn og rekkverk og dermed tilgjengelig for de fleste. Her er en grov skisse av ruten opp Pointe Perce: Klettersteigene finner vi i Le Grand Bornand, La Clusaz og Tônes. Den lengste finner vi ovenfor Le Grand Bornand. Denne stiger omtrent 450 meter og du må regne med 4 - 5 timer på turen opp (web-cam). Skal du sykle i området må du regne med noen opp- og nedoverbakker. Tour de France passer med gjevne mellomrom for å ‘plukke’ toppen Col de la Colombiere. Syklet en gang en runde i området. Det ble noe tøffere enn jeg hadde sett for meg. Les egen post om den turen.


text: jan Kl. 12 Visning av filmen Bortreist på ubestemt tid i Mediatekets minikino. Regi: Pål Bang-Hansen, 1974,100 minutter I rollene: Svein Scharffenberg, Ingerid Vardund, Lasse Kolstad, Julie Ege Maleren Alex (Scharffenberg) tar i et vanvittig sjalusianfall livet av kona (Ege) og legger liket i fryseboksen. Ved en tilfeldighet dumper Helene (Vardund), som er på flukt fra sitt eget forestående sølvbryllup, ned hos Alex. Det oppstår et forhold dem imellom. Hun får vite at kona er bortreist på ubestemt tid, men hun begynner snart å ane at kona hans ikke kan være så langt unna og at noe er veldig galt. Pål Bang-Hansen byr på thriller i dramatisk vestlandsnatur med psykopatisk morder, biljakt, mobilt «snikende» kamera og sørget med denne filmen for at duren fra fryseboksen i de tusen hjem fikk et sterkt element av grøss. Kritikerne var positive og Arbeiderbladets Bjørn Granum skrev: «Det er bare å slå det fast igjen: I Pål Bang-Hansen har vi fått en til fingerspissene profesjonell regissør som aldri leverer noe dårlig eller slumsete fra seg». Påmelding: Ettersom det er begrenset plass i minikinoen anbefaler vi at publikum sender epost til email@example.com eller ringer 23 27 60 43 for å forhåndsreserverer seter.


text: I løpet av de siste ukene har det vært en debatt om en felles biblioteklogo for alle landets bibliotek bl.a. i Bok og bibliotek, Morgenbladet og Aftenposten. Saken har også vært fulgt opp med en rekke innlegg på biblioteklista. Bakgrunnen for saken er at Nasjonalbiblioteket på et seminar om merkevarebygging på Bibliotekmøtet i Stavanger svarte nei på spørsmålet om vi ville sette i gang arbeidet med å utarbeide en nasjonal biblioteklogo. I den forbindelse kan være riktig å presisere at det ikke har vært rettet noen henvendelse til Nasjonalbiblioteket om å lage felles logo for norske bibliotek. Nasjonalbiblioteket mener merkevarebygging av bibliotek er viktig. Vi har også støttet, og vil helt sikkert fortsette å støtte, prosjekter som arbeider med å styrke merkevaren bibliotek. Merkevarebygging må forankres i det enkelte lokale bibliotek. Et mulig resultat av lokalt forankret merkevarearbeid kan være utvikling av logo. Erfaringene fra prosjekt i Norge og ikke minst fra prosjektet på Norrlandsbiblioteket som er nevnt i debatten viser hvor viktig den lokale forankringen er. Norrlandsbibliotekets B er da heller ikke foreslått som noen nasjonal logo i Sverige. Heller ikke i det danske fellesnasjonale prosjektet om koordinert markedsføring av bibliotekene ble det forslått noen nasjonal logo. Det virker som det er flere diskusjoner som inngår i debatten om nasjonal biblioteklogo. Det kan derfor være grunn til å forsøke å rydde litt opp. Skilting: Veien til biblioteket er mange steder dårlig skiltet og ofte er det også dårlig med skilt på selve bibliotekbygningen. Dette er et kommunalt ansvar. Felles skilt: I dag finnes serviceskilt med for eksempel symbol for museer/gallerier eller vegvisningsskilt for svømmehall disse er beskrevet på vegvesenet sine nettsider. Det er samferdselsdepartementet som vedtar hvilke skilt som skal tas i bruk. Det er normalt Vegdirektoratet som står for gjennomføringen av aktuelle høringer knyttet til forslag om skilt. Det er ikke helt uvanlig at Vegdirektoratet mottar forslag til endringer fra ulike eksterne instanser/organer. Når det gjelder den konkrete utformingen av symboler, bestemmes den oftest av Vegdirektoratet. Logo: Logo er et varemerke for en bedrift/virksomhet. Flere norske bibliotek har egen logo, de fleste folkebibliotekene bruker kommunevåpenet på lik linje med resten av kommunens virksomhet. For lokalsamfunnet og brukerne er folkebiblioteket først og fremst lokalt. Merkevaren bibliotek står sterkt i befolkningen det viser både bruken av bibliotek og bibliotekets plassering i ulike omdømmemålinger. Likevel er det mange som ikke kjenner til bibliotekenes tilbud. Nasjonalbiblioteket vil fortsette vårt arbeide med å styrke biblioteket som merkevare bl.a. gjennom prosjektmidler for å utvikle bibliotekenes tilbud til brukerne.


text: Ny kommunelege på plass – Samhandlingsreformen gir oss nye utfordringer fordi mange av pasientene som sykehuset har håndtert tidligere nå skal håndteres av kommunene og sykehusene sammen. Dette vil gi pasinentene mer helhetlig behandling. Jeg gleder meg til å bidra i dette arbeidet og kommunenes videre utvikling, sier Pål Ager-Wick. Kommunelegene vil samarbeide om oppgavene i Øvre og Nedre Eiker og på den måten kunne opparbeide kompetanse innen forskjellige områder. – Samarbeidet mellom kommunene er viktig for å kunne møte framtidas utfordringer, sier Einar Braaten.


text: Lisa Marie Husby er leder i Orkdal AUF, og deltok på leieren på Utøya. Husby og flere andre ble jaget av gjerningsmannen gjennom skogen på Utøya, men de klarte å gjemme seg i en hytte, drevet av Norsk Folkehjelp. Fullstendig kaos – Vi fikk høre at det kom en politimann som skulle komme og sjekke hos oss etter eksplosjonen i Oslo. Hun hørte deretter skudd, men det var flere som avfeide dette som fyrverkeri. – Plutselig brøt det ut fullstendig kaos, og noen begynte å rope at vi skulle redde oss selv. Mange løp mot hovedbygningen, men Husby løp andre veien. – Jeg så gjerningsmannen, og løp motsatt vei. Jeg fikk med meg flere fra Nord-Trøndelag som jeg var sammen med, og løp inn i skogen. - Les: Kø for å tenne lys Skjøt gjennom døra Lisa Marie og resten av gruppen kom seg til en hytte lengre inn i skogen, og fikk streng beskjed fra Norsk Folkehjelp om å holde seg der – Jeg ville dra tilbake for å hente flere, men det fikk jeg ikke lov til av de på hytta. Bare noen sekunder etterpå kom han gående på stien vi hadde gått på, og begynte å skyte på oss. Gruppen låste seg inne i hytta, og gjerningsmannen snudde og forsvant en stund. – Vi hørte skudd langt unna, så vi trodde vi var i sikkerhet. Ti minutter senere kom han tilbake og prøvde å åpne døra, men fikk det ikke til. – Han skjøt tre skudd gjennom døra og veggen, men heldigvis ble ingen skadet av oss som var i hytta. Etter en liten stund, ga mannen opp. – Han kunne enkelt kommet seg inn gjennom et åpent vindu, men han gikk bare igjen. Gjemte seg i tre timer – Vi gjemte oss i hytta i to og en halv time før politiet kom. Først trodde vi det var han som prøvde å bryte seg inn. – Da vi skjønte det var politiet, kjente jeg den største lettelsen jeg har opplevd. Husby forteller at de ikke skjønte omfanget av hva som hadde skjedd før de var på vei tilbake. – Da vi kom tilbake til fastlandet, så vi døde mennesker i fjæra. Da skjønte vi hvor alvorlig dette var, vi visste jo ingenting, avslutter Husby. Pårørende i Sør-Trøndelag kan ringe 72 54 00 00.


text: VIP-salen 18 års grense, barn/mindreårig har adgang i følge med voksen VIP-salen har 18 års grense på grunn av servering, men barn/mindreårige kan i følge med foresatte se film i salen tilpasset filmens sensur. Personer under 18 år har ikke adgang alene. VIP-salen er tidligere sal nummer 3 og ligger ved Choco Boco. SF KINO © 2011 Om SF KINO


text: Dette er firehjulstrekkeren med lavest forbruk Ute etter en skikkelig sparebøsse på hjul? Da kan Urban Cruiser være bilen for deg. Urban Cruiser, smak litt på navnet. Er det en SUV eller er det en småbil? Er den stor eller er den liten? Litt usikre på hva som ventes oss testet vi Urban Criuser med diesel og firehjulsdrift. Det skulle vise seg at Toyota Urban Cruiser var en blanding av alt - en liten, småromslig by-SUV eller crossover. Helt klart noe av det artigste vi har sett fra Toyota på en god stund. Kjøreegenskaper: 5 Toyota Urban Cruiser byr på alt annet enn den ser ut som når kjøreegenskapene skal oppsummeres. Man skulle kanskje tro at en liten og relativt høy bil som dette ikke akkurat ville være den mest spennende å håndtere rundt svingene. Men jaggu er ikke Urban Cruiser, riktignok med turbodiesel og firehjulsdrift, morsom å kjøre – spesielt på vinterføre. Balansen i bilen er god, og tråkker man litt til i svingene er Urban Cruiser til en viss grad en morsom lekekompis. Til en viss grad er frem til Toyotas strenge ESP-system trår inn og hindrer all sidelengs kjøring. Så fort hekken antyder at den vil ut griper systemet inn. Det piper i dashbordet, og samtidig kuttes drivstoff-tilførselen – og man blir nærmest stående på stedet hvil. Effektivt ja, men det ødelegger mye av moroa som bor i bilen. Motor: 5 Den lille firesylindrede turbodieselen Toyota har plassert under panseret kjenner vi fra før. Dette er en fin liten dieselmotor som leverer kraft nok. Faktisk er dette en av de mest kultiverte smådieselene på markedet - den er sterk på lave turtall, relativt lavmeldt og gir Urban Cruiser gode ytelser. Vi savner riktignok litt mer turtallsvillighet, for over 3800 o/min skjer det svært lite. Ytelser: 4 Turbodieselen yter 90 hester og har et dreiemoment på 205 Nm fra 1800 til 3800 o/min, noe som er nok til å sende den lille SUVen 0-100 km/t på 12,5 sekunder. Ingen oppsiktsvekkende sprinter med andre ord, men har man først fart på bilen føles den sprekere enn tallene tilsier. I våre egne akselerasjonsmålinger gjør Urban Cruiser det godt i mellomakselerasjonen. Spesielt i området 60-120 km/t har Urban Criuser gode tall å vise til, noe som er fint da de fleste forbikjøringer skjer i nettopp denne hastigheten. Eksteriør: 4 En bils utseende er og blir en smaksak, og smaken er jo som kjent som baken. Det som er litt spesielt med Urban Cruiser er at under testperioden møter jeg usedvanlig mange delte meninger. Noen synes bilen er både, tøff, kul og på en måte trendy, mens andre synes det stikk motsatte – jeg havner et sted midt i mellom. Det gjelder å venne seg til designen - Urban Cruiser er nemlig en liten bil, kledd i en stor bils klær. Derfor er det fort gjort og tro at dette er en langt større bil enn det den egentlig er, den er bare 3,93 meter lang. Interiør: 3 Toyota har tenkt nytt i Urban Cruiser, og godt er det. For Toyota og japanerne generelt, kan ikke akkurat vise til de mest spenstige interiørene hittil. I Urban Cruiser gjør Toyota et forsøk, selv om de ikke treffer helt blink denne gangen heller. Hardplasten dominerer i dører og dashbord, og spesielt midtkonsollen - som skal etterligne børstet aluminium - er ikke akkurat noe å skrive hjem om. Utenom det er det et oversiktlig interiør vi er vitne til. Plassen innvendig er helt grei, førerplassen er god nok selv om høye personer ikke sitter optimalt. Firehjulstrekk-systemet stjeler verdifulle liter bagasjeromsvolum, og etterlater kun 305 liter. Komfort: 4 God takhøyde men begrenset med plass i lengderetningen kjennetegner den lille Toyota-SUVen. Dessverre er sittestillingen igjen litt for japansk, som så ofte tidligere. Er man over 185 cm høy sliter man nemlig med å sitte korrekt i Urban Cruiser. Positivt er det at den har fått dybdejustering av rattet, men de få centimeterne man får trukket rattet mot seg hjelper ikke stort – noen centimetere til hadde gjort saken mye bedre. Som så ofte før er også sitteputen hakket for kort for at folk med høyde over snittet skal få nok støtteunder lårene. Den er bedre enn Yaris, men fortsatt ikke helt der vi vil ha den. Fjæringskomforten er så som så, dette er jo tross alt en litt høyreist småbil. Fjæringen oppleves som relativt stram men svelger unna det meste av trikkeskinner og fartdumper. Sikkerhet: 2 Urban Cruiser har syv kollisjonsputer, nakkeslengbeskyttelse og gode elektroniske hjelpere til alt fra bremsing og skrensing til hvilke bakseter som har glemt setebeltene. Men det hjelper ikke så veldig mye, Urban Cruiser scorer nemlig bare tre av fem mulige stjerner i EuroNCAPs krasjtest. Nå har riktignok denne testen blitt tøffere, men fire stjerner burde være et minimum når de beste fortsatt scorer fem stjerner. Pris/utstyr: 4 Toyota Urban Cruiser er i utgangspunktet en rimelig bil. Med tohjulstrekk starter prisen på 231 700 kroner. Med firehjulstrekk, diesel og det meste av tilgjengelig utstyr montert blir prisen en helt annen. Prisen på firehjulstrekk og dieselmotor starter på 269 100 kroner, mens testbilen (Elegant utstyrsnivå) koster 283 200 kroner. Da har man det man trenger av utstyr, og det er kun plastdekor for 4wd og DVD-basert satelittnavigasjon som er å få utenom. Miljø: 5 Toyota Urban Cruiser kan, så vidt vi vet, smykke seg med å være verdens gjerrigste firehjulstrekker. På det norske markedet er det ingen firehjulstrekkere som kan vise til lavere forbruk. Med et oppgitt forbruk på 0,49 l/mil kan lommeboken juble hele veien til bensinstasjonen. I vår til dels krevende testrute må Urban Cruiser til gjengjeld opp på 0,59 l/mil, uten at dette forbruket er skremmende høyt. Urban Cruiser må se seg slått med noen skarve gram av Audi A3 2,0 TDI Quattro når det gjelder CO2-utslipp, men Toyota kan være godt fornøyd med 130 gr/km. Konklusjon: 4 Vi lander på en firer for Urban Cruiser totalt, et godt hakk opp fra karakteren kollega, Haakon Førde, ga samme bil med tohjulstrekk og 1,33 liters bensinmotor. En høyreist bil med firehjulstrekk, turbodiesel og lavt forbruk kan bli nok en suksess for Toyota. Men vi liker ikke scoren den fikk i krasjtesten i EuroNCAP – den burde vært en del bedre. Urban Cruiser er bilen for de som vil ta seg frem i byjungelen på vinterføre. Den må ikke tas for å være en SUV, til det er den verken stor nok eller byr på like god fremkommelighet. TESTDATA: 60-100 KM/T, 3. GIR 8,4 60-100 KM/T, 4. GIR: 8,9 60-100 KM/T, 5. GIR: 13,5 60-100 KM/T, 6. GIR: 18,7 80-120 KM/T, 4. GIR: 11,5 80-120 KM/T, 5. GIR: 15,3 80-120 KM/T, 6. GIR: 19,7 STØY TOMGANG, dBA:46,0 STØY 50 KM/T, dBA:60,4 STØY 80 KM/T, dBA:65,2 STØY 100 KM/T, dBA:67,1 MISVISNING 50 KM/T: 45 MISVISNING 80 KM/T: 72 MISVISNING 100 KM/T: 92 |Publisert||13.02.2010 08.55| |Oppdatert||13.02.2010 10.25|


text: Fant et visittkort fra Frogner dagspa på treningsenteret og dumme meg klarte ikke motstå fristelsen til å kikke ... Dette hadde søren meg vært deilig etter dagens innsats. Har jobbet som en gal uten at det utgjorde noen synlig forskjell på stablene med jobb som ligger dandert utover pulten. -Men sannsynligheten for at det blir en sen jobbekveld hjemme er vel større enn for at jeg skal klare å rote meg av gårde på noe som lukter av egenpleie. Det nærmeste blir vel en tur til tannlegen. Såvidt jeg husker pleier det å komme et kort med ei papegøye på derfra omtrent på disse tider.


text: -Mamma, jeg tør ikke gå hjem fra skolen -Hvorfor ikke? -Fordi jeg er redd -Hva er du redd for? -Jeg er redd for at noen skal være slemme -Hvorfor tror du noen vil være slemme mot deg, har du opplevd noe slikt på skolen? -Nei. Men mamma, man vet aldri når noen kommer til å gjøre noe slemt. For de som gjør slemme ting, har det kjempevondt inni seg. For de som er glade har jo ikke noe lyst til å gjøre slemme ting mot noen. De trenger vi ikke være redde for. Men de som er veldig triste inni seg, og kanskje ikke har noen mamma og pappa som elsker dem, de har det så vondt at de bare må gjøre slemme ting. For det vonde kan ikke holde seg inni en kropp uten å komme ut. Da er det nesten som at det sier pang som i en eksplosjon. Ingen kan ha det sånn mamma. Og da gjør de slemme ting mot noen, selv om det ikke var akkurat de som hadde gjort sånn at det vonde kom inni dem. Og da kan det jo være meg som er der. Derfor vil jeg ikke gå hjem fra skolen. Selv om jeg har verdens snilleste storebror. Kan du gå sammen med meg? -Ja, jeg kan gå sammen med deg. -Det er mest synd på dem som gjør slemme ting, de må voksne passe ekstra godt på. -Ja, det må de. Og på de som ikke tør gå hjem fra skolen. -


text: Hotellet ligger meget bra til, sentralt i Bergen. Helt ok standard og grei frokost. Rommet jeg sov på var i trangeste laget. Har ellers ingenting å utsette på dette hotellet. Fin bar i første etasje har de og. - Også kjent som: - Grand Hotel Bergen - Alternativer for reservasjon: - TripAdvisor er stolt av å være partner med Booking.com, Orbitz, Priceline, HotelsClick, Otel og Travelocity slik at du trygt kan bestille fra Grand Hotel Terminus. Vi hjelper millioner av reisende hver måned med å finne det perfekte hotellet for både ferie- og forretningsreiser, med de beste rabattene og spesialtilbudene.


text: Volksbühne am Rosa-Luxemburg-Platz Volksbühne Berlin (Volksbühne am Rosa-Luxemburg-Platz) er en teaterbygning og et ensemble i Berlin. Ensemblet ble stiftet 1890 under stiftelsesmøtet i foreningen Freie Volksbühne Berlin. Foreningen delte seg midlertidig i 1892 i Neue Freie Volksbühne, som i 1902 fikk tilstrekkelige midler til å oppføre en egen bygning. Dagens teater befinner seg på Rosa-Luxemburg-Platz i ortsteilen Mitte. Allerede før den første verdenskrigen ble den scene for både Freie Volksbühne og Neue Freie Volksbühne. De to ensemblene ble siden slått sammen og besto inntil 17. mai 1933. Fra 1947 ble huset kalt Volksbühne og var disponert av Freier Deutscher Gewerkschaftsbund. Etter murens fall overtok Frank Castorf ledelsen av teatret. Koordinater:


text: Frédéric Bastiat Han mente at statens eneste legitime oppgave skulle være å forsvare det enkelte menneskets liv, frihet og eiendom, og synliggjorde faren for at staten som institusjon kunne bli enkeltmenneskets verste overgriper og fiende. Han mente at enhver statlig regulering var negativ, og i artikkelen «Hva man ser – og hva man ikke ser»[1] viser han eksempler på at reguleringer med et godt motiv (hva man ser) får negative motreaksjoner som mere enn oppveier de gode fortsetter med reguleringen (hva man ikke ser) . Ut fra den samme filosofien var han også en sterk forkjemper av frihandel. Også på Bastiats tid var det krefter i de enkelte land som kjempet for handelsrestriksjoner for å beskytte de innenlandske produsenter. Et godt eksempel på Bastiats enkle uttrykksmåte finner man i essaysamlingen «Sophismes économiques» (1845) (på engelsk kjent som «Candlemakers' petition» pdf). Dette satiriske skriftet fremstår som en klage fra franske produsenter av oljelamper og stearinlys til staten om det de oppfatter som «uhørt billig konkurranse». De ber om at staten må innføre en lov som forbyr alle vinduer og åpninger i hus som slipper inn lys. Konkurrenten var nemlig solen. Slik demonstrerte Bastiat det absurde i handelsrestriksjoner. Bastiats teorier fikk en unik anledning til å vise sin styrke i erfaringene fra forbudstiden.