text: Velkommen til jubileumsåret 2012 I år, 2012, er det 90 år siden Bærum Husflidsforening ble stiftet. Da var det 50 damer som møttes på Ballerud gård 7. juli, og første leder var Karen Faale. Siden har det gått slag i slag, og i dag er vi Norges største husflidsforening med 650 medlemmer. Det er noe å være stolte av! Vi har hvert år 90-100 kurs og arrangerer 16 studieringer, og huset vårt koker av aktivitet hele uken, spesielt på tirsdager, da sloss vi nesten om plassen! Vi vil feire jubileet vårt på flere måter: Gled dere! I år skal vi for første gang sette i gang et linprosjekt i regi at foreningen og i samarbeid med Norges Linforening. Vi har fått spadd opp 200 m2 av plenen utenfor huset vårt, og vi har startet opp en Linring som skal planlegge og stå for et lindyrkingsprosjekt. I tillegg skal vi også dyrke fargeplanter som vi kan farge både lin og ull med. Vi er spente på hvordan dette skal gå for nå er vi avhengig av passende sommervær. Blir det mye regn, tro, eller blir det sol i år også? Vi får bare håpe at alt går etter planen og at vi får en avling vi kan bruke. Følg med, følg med og kom gjerne til Wøyen i løpet av sommeren slik at du kan beundre den fine blå linåkeren vår! Men først bør du få med deg: Med ønske om en god senvinter og vår! fra Annechen Ree Opphavsrett © 2013 Bærum Husflidsforening. Alle rettigheter hevdes. Designet av Nytt-Nettsted.no Powered by WordPress & Atahualpa


source: fineweb

text: Vi har merket at du bruker en nettleser som ikke støttes. TripAdvisor-nettstedet vises kanskje ikke riktig. Vi støtter følgende nettlesere: Windows: Internet Explorer, Mozilla Firefox, Google Chrome. Mac: Safari. Høyt vurderte hoteller i Focsani Flyreiser til Focsani Bukuresti, Romania - Alle lufthavner Finn billige priser | Sammenlign hundrevis av flyreiser Høyt vurderte restauranter og attraksjoner Er du en turistorganisasjon fra Focsani? - Populære reisemål i Romania - Hotell Bucureşti 418 hoteller, Anmeldelser for 9 967 TripAdvisor bruker informasjonskapsler for å gi deg en bedre nettopplevelse. Les mer eller endre dine innstillinger . Ved å fortsette tillater du vår bruk av informasjonskapsler.


text: Hotwire Hot Rates er ikke det samme som publiserte priser. Med Hotwire Hot Rates angir du kun dato, sted og stjernerangering. Hotellet vises kun etter at du har fullført bestillingen. Alle salg er endelige. †Fly og hotellbesparelser og leiebilpriser er basert på faktiske Hotwire Hot Rate-bestillinger utført i løpet av de siste 12 månedene, sammenlignet med de laveste publiserte prisene som kan finnes på ledende salgssider. Prisene er dynamiske og varierer basert på bestillingsdatoen, lengden på reisen og typen produkt du har bestilt. Vi kan ikke garantere at disse besparelsene eller prisene vil gjelde på tidspunktet for søket ditt. Tilgjengeligheten er begrenset. Leiebilpriser ekskluderer skatter og avgifter. ∗Besparelsene er basert på den laveste offentliggjorte prisen vi har funnet på ledende reisenettsteder de siste 24-48 timene for det samme området, den samme stjernerangeringen og de samme datoene. Tilgjengeligheten er begrenset og prisene kan bli endret. Prisene er dynamiske og varierer med bestillingsdatoen, lengden på oppholdet og hotellkategorien. Vi kan ikke garantere at disse prisene vil gjelde på tidspunktet for søket ditt. Prisene er ikke inkludert skatter og avgifter. Hotwire skiller seg ut fra andre reisenettsteder. På Hotwire oppgir du dato og sted. Hotellet vises kun etter at du har fullført bestillingen.


text: Strålevernet anbefaler at radonnivåer holdes så lave som mulig i alle bygninger, og at tiltak alltid bør utføres når radonnivået i ett eller flere oppholdsrom overstiger 100 Bq/m3 (Bq er forkortelse for Becquerel, som er måleenheten for styrken til en radioaktiv kilde). Videre anbefaler Strålevernet at radonnivåer alltid skal være lavere enn en maksimumsgrense på 200 Bq/m3. |Strålevernets anbefalinger for radon| Alle bygninger bør ha så lave radonnivåer som mulig og innenfor anbefalte grenseverdier: - Tiltaksgrense på 100 Bq/m3 - Så lave nivåer som mulig – tiltak kan også være aktuelt under tiltaksgrensen - Maksimumsgrenseverdi på 200 Bq/m3 Alle bygninger bør radonmåles regelmessig og alltid etter ombygninger. Radonmålinger bør utføres som langtidsmålinger i vinterhalvåret med sporfilmmetoden. Radonreduserende tiltak i eksisterende bygninger bør være årsaksspesifikke, rettet mot identifiserte radonkilder og søke å oppnå så lave radonnivåer som mulig. For nybygg stiller byggteknisk forskrift krav til forebyggende radontiltak og grenseverdier. Helse Radon forårsaker lungekreft, og risikoen øker med radonkonsentrasjonen i inneluften og med oppholdstiden. Radon forekommer i alle slags bygninger og total radonrisiko skyldes summen av opphold i ulike bygninger: Jobb, fritid og privat bolig. Radonmåling Statens strålevern anbefaler alle som har oppholdsrom i underetasjer eller i en av de tre laveste etasjene over bakkeplan å måle radonkonsentrasjonen. Radon forekommer i alle slags bygninger, og radonmålinger bør gjennomføres i alle bygninger der mennesker oppholder seg: Boliger, arbeidslokaler, skoler, barnehager osv. Kilder Byggegrunnen er den klart viktigste kilden til forhøyde radonkonsentrasjoner i bygninger. Radon dannes naturlig i berggrunnen og siver inn med jordlufta gjennom sprekker og utettheter mellom byggegrunnen og bygningen. Husholdningsvann fra borebrønner i fast fjell kan inneholde høye konsentrasjoner av radon, og ved bruk av vannet til dusj, oppvaskmaskin og lignende vil radon frigjøres til inneluften. Bruk av stein som byggemateriale kan bidra til radon i inneluft, men i Norge er dette sjelden en viktig kilde. Tilkjørte masser, pukk og grus i byggegrunnen kan likevel bidra til problemer med radon i områder som ellers er lite utsatt. Hvorfor er det høye radonkonsentrasjoner i Norge? Viktige faktorer som påvirker radonkonsentrasjonene i inneluft er byggets konstruksjon og tetthet mot byggegrunnen, ventilasjon, geologiske forhold, og klima. Oppvarming av bygninger i vinterhalvåret fører til at varm luft stiger opp og at et undertrykk dannes i de laveste etasjene. I en bygning som ikke er tett mot grunnen, og der det er trykkforskjell mellom jordlufta i byggegrunnen og inneluften, vil den radonholdige jordlufta kunne strømme inn og gi forhøyede konsentrasjoner i inneluften. Områder med løsmasser og berggrunn som inneholder radiumrike bergarter som for eksempel alunskifer, granitter og pegmatitter vil kunne føre til svært høye radonnivåer innendørs.


text: Vi har merket at du bruker en nettleser som ikke støttes. TripAdvisor-nettstedet vises kanskje ikke riktig. Vi støtter følgende nettlesere: Windows: Internet Explorer, Mozilla Firefox, Google Chrome. Mac: Safari. Santuario Drive and Juan Medina Road, Chimayo, NM 87522 Oppdater attraksjonsdetaljer Har du et bilde? Legg det til. Lowlow’s Lowrider Art Place er klar for anmeldelser. Du kan også vurdere disse andre attraksjonene i nærheten av Lowlow’s Lowrider Art Place - Har du vært i Lowlow’s Lowrider Art Place? Del dine erfaringer! - Eiere: Hva er din side av saken? Hvis du eier eller leder Lowlow’s Lowrider Art Place, kan du registrere deg nå for å få gratisverktøy for å forbedre oppføringen, tiltrekke deg nye anmeldelser og svare på anmeldelser. Behandle oversikten TripAdvisor bruker informasjonskapsler for å gi deg en bedre nettopplevelse. Les mer eller endre dine innstillinger . Ved å fortsette tillater du vår bruk av informasjonskapsler.


text: Beliggenhet: Italia > Sicilia > Province of Catania > Santa Venerina |Agriturismo Tenuta San Michele 70 anmeldelser||Hotel La Zagara 15 anmeldelser||B&B Villa Dagala 27 anmeldelser||La Casa di Pippinitto 51 anmeldelser| Hvis du eier eller leder L'Orangeria, kan du registrere deg nå for å få gratisverktøy for å forbedre oppføringen, tiltrekke deg nye anmeldelser og svare på anmeldelser.


text: Dodekanesene |Dodekanesene prefektur| |Νομός Δωδεκανήσου| |Land||Hellas| |Periferi||Sørlige egeiske øyer| |Status||Prefektur| |Hovedstad||Rhodos| |Areal – Totalt: |Rangert som nr. 19 2 714 km2 |Befolkning – Totalt: |Rangert som nr. 11 190 071 (2001ref) |Bef.tetthet||70 innb./km2| |Provinser||5| |Bykommuner||25| |Landkommuner||2| Dodekanesene (gresk: Δωδεκάνησα, Dodekánisa, tyrkisk: Onikiada, som betyr det samme) er en øygruppe i Egeerhavet mellom Hellas og Tyrkia. I denne øygruppen er det 12 store øyer og rundt 150 mindre øyer hvorav 26 er fast bebodde. De utgjør et av de 51 prefekturene. Administrasjonsdistriktet omfatter ellers i alt 163 større og mindre øyer. Totalt var 200 452 innbyggere bosatt på øyene i 2005. De fleste ligger samlet, unntatt for tre av de som ligger lengst sørøst, henholdsvis Ro, Kastellorizo og den aller østligste Strongyli. Øyene har en rik historie, og mange av selv de minste, bebodde øyene har mange bysantinske kirker og middelalderfestninger. Den historisk viktigste og mest velkjente er Rhodos som tusen år har vært den øya som hovedsakelig har kontrollert de andre. Av de andre er Kos og Patmos historisk mer betydningsfulle; de gjenværende ni er Astypalaia, Kalymnos, Karpathos, Kasos, Leros, Nisyros, Symi, Tilos og Kastellorizo. Andre øyer i kjeden er Agathonisi, Alimia, Arkoi, Khalki, Farmakonisi, Gyali, Kinaros, Levitha, Lipsi, Nimos, Pserimos, Saria, Syrna og Telendos. Øyene har vært bebodd fra forhistorisk tid. Den minoiske kulturen på Kreta hadde kolonier på øyene. Alle større kulturer etter denne har satt sine spor. I den doriske perioden fikk øyene framgang som en del av det greske fellessakpet. Rhodos og Kos ble ledende i antikkens arkaisk tid, og i den doriske perioden dannet byene Lindos, Kameiros og Ialyssos (Rhodos), Kos – samt byene Knidos og Halikarnassos (kysten av Anatolia), det doriske hexapolis (et doriske forbund på seks byer). Øyene kom under herredømmet til det muslimske osmanske rike på 1400-tallet, men ble erobret av Italia under den italiensk-tyrkiske krig, da Italia i tillegg erobret Tripolitania. Dodekanesene ble tilbakeført til Hellas i 1947. Innhold Historie[rediger | rediger kilde] Forhistorie og arkaisk tid[rediger | rediger kilde] Dodekanesene har vært befolket siden forhistorisk tid. I den minoiske tid på Kreta ble Dodekanesene sterkt preget av denne sivilisasjonen i tiden mellom 2000- og 1450-tallet f.Kr. [1] Etter at den minoiske kulturens tilbakegang, ble øyene etter hvert styrt av den tidlig greske den mykenske kulturen fra det greske fastlandet fra rundt 1400 f.Kr. fram til dorerne overtok i tiden rundt 1100 f.Kr. Det er i den doriske perioden at øynene begynte å blomstre som en uavhengig enhet, utviklet en blomstrende økonomi og kultur i de påfølgende århundrer. Ved tidlig arkaisk tid hadde Rhodos og Kos slått seg opp som de mest betydelige øyene i gruppen, og på 500-tallet f.Kr. grunnla dorerne tre framstående byer på Rhodos: Lindos, Kameiros og Ialyssos. Sammen med øya Kos og byene Knidos og Halikarnassos på det anatoliske fastlandet, utgjorde disse det doriske hexapolis.[2] Antikkens klassiske tid[rediger | rediger kilde] Denne utviklingen ble avbrutt en gang rundt 499 f.Kr. i krigen mot Perserriket. I denne krigen ble øyene for en kortere tid erobret og underkastet perserne. I tiden etter persernes nederlag for Athen i 478 f.Kr. gikk byene inn i det athenske sjøforbundet. Som navnet indikerer, dominert og ledet av Athen. Da peloponneskrigen brøt ut mellom Athen og Sparta og deres respektive allierte i 431 f.Kr., forholdt øyene seg hovedsakelig nøytrale til tross for at de fortsatt var medlemmer av forbundet. Da krigen opphørte i 404 f.Kr. sto Dodekanesene i stor grad utenfor de større egeisk konfliktene, og sto i en tid fylt av relativ fred og framgang. I 408 f.Kr. hadde de tre byene på Rhodos forent seg til en stat og opprettet en ny by som hovedstad i den nordlige enden av øya, også kalt for Rhodos. Det forente Rhodos ble sterk nok til å dominere regionen det neste århundrene. Andre øyer i Dodekanesene utviklet seg også til betydelige økonomiske og sentrale sentre; mest kjent var Kos som ble stedet for en medisinsk skole opprettet av Hippokrates, «legekunstens far».[3][4] Imidlertid hadde peloponneskrigen, en krig mellom grekere og grekere, svekket hele den greske sivilisasjons militære styrke i den grad at det lå åpen for invasjon. I 357 f.Kr. ble øyene erobret av kong Mausollos av Karia, deretter av perserne i 340 f.Kr. Dog ble den andre perioden av persisk undertrykkelse like kortvarig som den første, og øyene ble en del av det raskt voksende gresk-makedonske riket da Aleksander den store feide igjennom og beseiret perserne i 332 f.Kr. til stor lettelse for øyenes innbyggere. Som følge av uroen ved Aleksanders død, ble øyene, og selv Rhodos, fordelt blant de mange hærførerne som gikk i strid mot hverandre for å etterfølge ham. Øyene dannet sterk handelsforbindelse med det gresk ptolemeiske kongedømme i Egypt, og til sammen utgjorde de en allianse med Egypt som kontrollerte handelen i hele Egeerhavet på 200-tallet f.Kr. Ledet av Rhodos utviklet øyene maritime, kommersielle og kulturelle sentre: mynter preget av Rhodos sirkulerte over hele Middelhavet, og øyenes sentre for filosofi, litteratur og retorikk ble berømte. Kolossen på Rhodos, en enorm statue av den greske solguden Helios, som ble reist på øya i 304 f.Kr., antagelig av størrelse som den senere Frihetsgudinnen i New York, kan kanskje best symbolisere deres rikdom og makt.[5] I 164 f.Kr. signerte Rhodos en avtale med Roma, og øyene ble underlagt i større eller mindre grad med Romerriket mens de samtidig beholdt i stor grad sin selvstendighet. Rhodos ble raskt et betydelig læresenter for romerske adelsfamilier, og da øyene (særlig Rhodos) var viktige allierte for Roma, fikk de tallrike privilegier og generell vennligsinnet forhold til Roma. Det gikk imidlertid tapt i 42 f.Kr. i den uroen som fulgte mordet på Julius Cæsar i 44 f.Kr. etter at den romerske hærføreren Cassius invaderte og herjet øyene. Deretter ble øyene direkte underlagt Romerriket. Keiser Titus gjorde byen Rhodos til hovedstad for Provincia Insularum («øyprovinsen»), og til sist ble øynene organisert sammen med Kreta som Romerrikets 18. provins. På 100-tallet e.Kr. besøkte den nykristne apostelen Paulus øyene to ganger, og apostelen Johannes besøkte øyene tallrike ganger. De greide å konvertere mange av innbyggerne til kristendommen, noe som gjorde øyene til de første kristne regionene. Johannes kom til å bo på Dodekanesene da han ble forvist Patmos hvor hans skrev sin kjente Åpenbaring (en del av Det nye testamente).[6][7] Senantikken og middelalderen[rediger | rediger kilde] Da Romerriket delte seg i to i 395 e.Kr. i en vestlig og en østlig del, havnet øyene inn under Østromerriket som senere utviklet seg til det bysantinske rike. Øyene forble bysantinske i de neste tusen år, men utsatt for angrep og invasjoner tallrike ganger. I denne perioden fikk øynene likevel en stadig mer uavhengig status og framsto som en enhet. Det var i denne perioden at begrepet «Dodekanesene» oppsto en gang på 700-tallet, Dhodekanisos/Dhodeka = 12 og nisos = øy, blant annet av den bysantinske historikeren Georgios Kedrenos, men han som andre skribenter spesifiserte ikke hvilke øyer som var inkludert.[8] Tallrike levninger fra den bysantinske perioden eksisterer den dag i dag, særlig i de hundrevis av kirker som finnes i ulik grad av bevarelse. På 1200-tallet med det fjerde korstog begynte italienere å invadere deler av Dodekanesene som hadde vært under herredømmet til keiserriket Nikea. Herskerfamilier fra republikkene Venezia (Querini, Cornaro) og Genova (Vignoli) behersket en del av øyene for en tid mens basilioske munker hersket på Patmos og Leros. På 1300-tallet ebbet den bysantinske epoken ut da øyene ble tatt med makt av hospitallerordenen (den senere malteserordenen): Rhodos ble erobret i 1309 og de øvrige øynene falt gradvis i løpet av de neste tiårene.[9] Ridderorden gjorde Rhodos til sin hovedbase, omformet hovedstaden til en storslått middelalderby, dominert av en mektig festning, og spredte festninger og forsvarsanlegg over resten av øya.[10] Disse massive festningsverkene viste seg å være utilstrekkelige i å slå tilbake angrep fra muslimene i Egypt i 1444 og av Muhammad II (eller Mehmed II) i 1480.[11][12] I 1522 falt festningen i Rhodos for den store hæren til sultan Suleiman og de andre øyene ble tatt i løpet av et år. De gjenværende ridderne flyktet videre til Malta. Osmansk styre[rediger | rediger kilde] Etter den muslimske erobringen begynte flere århundrer underlagt det osmanske rike. Dodekanesene ble gjort til en adskilt provins. Befolkningen blitt tillatt å beholde en rekke privilegier så lenge de underkastet seg osmansk styre. Ved Suleimans ordre måtte de betale en egen skatt for en relativ selvstendighet i indre affærer. Disse garantier, sammen med øyenes strategiske posisjon ved å ligge midt i skipsleia for handelen i Egeerhavet, førte til en økonomisk framgang. Den overveiende greske befolkningen, kun Rhodos og Kos fikk tyrkiske samfunn, ført til gresk nasjonalisme ved Hellas' erklæring av selvstendighet i 1822, og mange øyboerne deltok i den greske selvstendighetskrigen (1821–1829) med det resultat at den nordlige delen av Dodekanesene (inkludert Samos) for en stakket stund ble de greske provinsene de nordlige og sørlige Sporadene. Kasos i særdeleshet spilte en framtredende rolle ved at innbyggerne var dyktige sjøfolk, inntil den islamske egyptiske armada brente hele øya og drepte det meste av befolkningen i 1824.[13][14] De fleste øyene var utpekt til å bli en del av den nye greske i London-protokollen av 1828, men da gresk uavhengighet ble anerkjent i London-protokollen av 1829, ble øyene etterlatt utenfor. Italiensk styre[rediger | rediger kilde] Etter utbruddet av den italiensk-tyrkiske krig i Libya erklærte øyene samtidig sin uavhengighet fra det osmanske rike i 1912, og utropte seg som en uavhengig stat som føderasjonen Dodekanesene. Denne vordende staten ble knust øyeblikkelig av Italias invasjon som trengte øyene og i særdeleshet festningen på Rhodos for å kontrollere sjøvegen mellom Tyrkia og Libya. Italienerne okkuperte alle øyene i Dodekanesene, unntatt Kastellorizo som senere ble kortvarig erobret av Frankrike. Mot slutten av krigen, i henhold til den første avtalen i Lausannetraktaten, opprettholdt Italia okkupasjonen av øyene som en garanti for at avtalen ble oppretthold. Okkupasjonen fortsatte etter at Italia erklærte krig mot det osmanske rike den 21. august 1915 under den første verdenskrig.[15] Øyene ble en viktig marinebase for Storbritannia og Frankrike. Italia var alliert med begge nasjoner under den første verdenskrig. Dodekanesene ble base for tallrike angrip, det mest kjente var slaget om Gallipoli i 1915. En del av de mindre øyene ble okkupert av franskmennene og britene, men Rhodos forble okkupert av italienerne. Som følge av krigen ble Tittoni–Venizelos-avtalen signert den 29. juli 1919 som førte de mindre øyene tilbake til Hellas mens Italia beholdt kontrollen over Rhodos. Avtalen skisserte også en utveksling hvor Italia ville motta Antalya for sørvestlige Anatolia. De greske nederlaget i den gresk-tyrkiske krigen 1919–1922 og opprettelsen av den moderne staten Tyrkia på ruinene av det osmanske rike forhindret utvekslingen. Italia formelt annekterte Dodekanesene som Possedimenti Italiani dell'Egeo med henvisningen til vilkårene i Lausannetraktaten. Mussolini satte i gang et program med påtvungen italianisering i det håp om gjøre Rhodos som utgangspunkt for videre spredning av italiensk innflytelse østover. Øyene var hovedsakelig gresktalende med en liten tyrkisktalende minoritet og en enda mindre flerspråklig minoritet av jøder som primært snakket jødespansk. Innflyttende italienere fikk ikke en varig innflytelse på språket eller kulturen. Det italienske fascistprogrammet hadde en del positive effekter i sine forsøk på å modernisere øyene, noe som førte til utryddelse av malaria, byggingen av sykehus, akvedukter, en kraftstasjon som skaffet hovedstaden på Rhodos elektrisk lys og etableringen av en matrikkel for Dodekanesene. Hovedfestningen til hospitallerordenen ble også gjenoppbygd. Den betongdominerte fascistarkitekturen forringet betydelig øyenes øvrige vakre landskap, og var en påminnelse om italiensk okkupasjon, og har siden blitt revet eller ombygd, unntatt det kjente eksempelet Lakki i byen Leros som står igjen som bedre eksempel på arkitekturen. Fra 1936 til 1940 fungerte den italienske fascisten Cesare Maria De Vecchi som guvernør av de italienske øyene i Egeerhavet. Han promoterte offisiell bruk av italiensk språk og favoriserte en italiensiering som ble avbrutt av utbruddet av den andre verdenskrig.[16] I 1936 ved den italienske folketelling for øyene, var den totale befolkningen på 129 135 innbyggere. Av dem var kun 7 015 italienere. I løpet av den andre verdenskrig gikk Italia med i aksemaktene, og brukte Dodekanesene som en marinebase for landets invasjon av Kreta i 1940. Etter at Italia overga seg i september 1943, ble øyene slagmark mellom Nazi-Tyskland og de allierte styrkene, inkludert italienere; se slaget ved Leros. Tyskerne sto imot de alliertes angrep på Dodekanesene til tross for at de ble fordrevet fra det greske fastlandet i 1944 og øyene forble okkupert fram til slutten av krigen i 1945. I løpet av denne tiden ble bortimot hele den jødiske befolkningen på rundt 6000 deportert og myrdet. Kun 1 200 av disse jødene overlevde ved å rømme til kysten av Tyrkia. Etterkrigstiden[rediger | rediger kilde] Etter krigen ble øyene et britisk militært protektorat og ble nesten umiddelbart tillatt å styre sine egne interne affærer. Deretter ble øyene uformelt forent med Hellas, dog fortsatt som adskilt og under militær kontroll. Til tross for protester fra Tyrkia som krevde de greske øyene formelt forent med Hellas i fredsavtalen med Italia av 1947, noe som avsluttet 740 år med utenlandsk styre over øyene. Som en arv etter øyenes tidligere status som en embetsområde adskilt fra Hellas er de fortsatt betraktet som en uavhengig enhet i henhold til amatørradiosystemet. Radiosignaler til Dodekanesene begynner med forstavelse SV5. I dag har Rhodos og resten av Dodekanesene blitt populære reisemål for turister. Administrasjon[rediger | rediger kilde] Dodekanesene var et av Hellas' prefekturer, men som en del av Kallikratis' styrereform av 2011 ble prefekturet nedlagt og dets område inndelt i fire regionale enheter innenfor de sørlige egeiske øyer: - Kalymnos - Karpathos - Kos - Rhodos Referanser[rediger | rediger kilde] - ^ «History of Minoan Crete», Ancient-greece.org - ^ «The Dodecanese Islands», Ancientworlds.net - ^ Marketos, Spyros G.: «History of Medicine», Department of History of Medicine, Athens University Medical School, Athens - ^ Turgut, Mehmet (2011): «Ancient medical schools in Knidos and Kos» (PDF), Childs Nerv Syst 27, s. 197–200, DOI 10.1007/s00381-010-1271-2 - ^ «Colossus of Rhodes – A Myth Or Reality?» - ^ Introduction - Book of Revelation - ^ Blank, Wayne: John On Patmos - ^ «Dodecanese Greece» - ^ The Order of Saint John of Jerusalem, Knights Hospitaller - ^ Knights Hospitaller - ^ Rhodes - Introduction - ^ «Medieval City of Rhodes», UNESCO World Heritage Centre - ^ «Minoan and Mycenaean Settlement in Kasos and Karpathos» (sammendrag), Melas 2010, Bulletin of the Institute of Classical Studies, Wiley Online Library. - ^ "Κάσος: Τουρκοκρατία και Ολοκαύτωμα". Insitu.gr. - ^ Treaty of Peace Between Italy and Turkey, The American Journal of International Law, Vol. 7, No. 1, Supplement: Official Documents (Jan., 1913), s. 58–62 doi:10.2307/2212446 - ^ Dubin, Marc S. (2002): The Rough Guide Dodecanese and the East Aegean Island, Rough Guides, ISBN 978-1-85828-883-3, kapittelet «Italian rule in the Dodecanese: 1912-43», s. 436 Eksterne lenker[rediger | rediger kilde] |Commons: – bilder, video eller lyd| - «Dodecanese», det offisielle nettstedet til den greske turistorganisasjon


text: Taschen Taschen GmbH er et tysk forlag for illustrerte bøker, grunnlagt av Benedikt Taschen i 1980. Forlaget har sitt hovedkontor i Köln. Benedikt Taschen grunnla forlaget for å selge sin omfattende samling av tegneserier, men selskapet utviklet seg snart til å bli et et spesialforlag for kunstbøker. Forlaget har idag virksomhet i Los Angeles, Paris, London og Tokyo, og utgir bøker i kategorier fra pornografi til foto, mote, arkitektur og kunst, samt faksimile av gamle verker.


text: Ulysses Ulysses er en bok av den irske forfatteren James Joyce, utgitt 1922. Boken omtales stundom som «den beste romanen på engelsk i det 20. århundre». Boken foregår i Dublin i løpet av et døgn, 16. juni 1904. Denne datoen markeres i vår tid som Bloomsday i Dublin. Innhold - 1 Utgivelseshistorie - 2 Ulysses og den litterære modernisme - 3 Tolkning - 4 Handling - 5 Filmatiseringer - 6 Eksterne lenker - 7 Kilder Utgivelseshistorie[rediger | rediger kilde] Mens Joyce i 1906 gjorde ferdig novellesamlingen Dublinere overveide han å tilføre nok en historie om en jødisk annonseagent ved navn Leopold Bloom under tittelen Ulysses. Historien ble aldri skrevet, men han beholdt ideen, og i 1914 startet han arbeidet på en roman hvor han brukte både tittelen og de grunnliggende premissene. Han gjorde den ferdig i oktober 1921. Takket være Ezra Pound ble en rekke utdrag av romanen publisert i The Little Review fra 1918. Dette magasinet ble redigert av Margaret Anderson og Jane Heap med støtte av John Quinn, en advokat fra New York med interesse for tidens eksperimentelle kunst og litteratur. Dette førte imidlertid til problemer med amerikansk sensur, og i 1920 ble utgiverne straffet for å ha utgitt utuktig litteratur, noe som satte en stopper for videre offentliggjøring av romanen. Ulysses forble forbudt i Amerika frem til 1933. Denne kontroversielle hendelsen gjorde det vanskelig for Joyce å finne en forlegger som ville anta boken, men den ble utgitt i 1922 av Sylvia Beach på hennes velkjente Shakespeare and Company. En engelsk utgave utgitt samme år av Joyces beskytter, Harriet Shaw Weaver, førte til flere vanskeligheter med amerikanske myndigheter, og fem hundre kopier som var smuglet inn i Statene, ble beslaglagt og muligens ødelagt. Følgende år trykket John Rodker et opplag på fem hundre nye eksemplarer for å erstatte de manglende, men disse ble brent av det britiske tollvesenet i Folkstone. En annen følge av bokens illegale status var at det dukket opp en rekke piratkopier. Ulysses og den litterære modernisme[rediger | rediger kilde] 1922 er et nøkkelår i engelsk-språklig historie, med utgivelsen både av Ulysses og T. S. Eliots dikt, The Waste Land, som skulle prege den gryende litterære modernismen. I Ulysses anvender Joyce en rekke teknikker som stream of consciousness, parodi, intervju, drama, kiosklitteratur og praktisk talt alle andre teknikker og metoder for å presentere sine rollefigurer. Handlingen utspiller seg på en eneste dag, 16. juni 1904, i det moderne Dublin og følger den gamle myten om Ulysses (el. Odyssevs), Penelope og Telemakhos, representert i skikkelsen Leopold Bloom, hans kone Molly Bloom og Stephen Dedalus, parodisk portrettert mot sine anselige modeller. Boken utforsker diverse områder av livet i Dublin, og dveler ved dets elendighet og ensformighet. Boken er imidlertid også en lidenskapelig og detaljert studie av byen, og Joyce uttalte at hvis byen skulle bli ødelagt av en katastrofe, kunne den bli bygget opp på nytt, brikke for brikke, ved å bruke hans arbeid som modell. For å kunne oppnå dette nivået av presisjon, brukte han 1904-utgaven av Thom's Directory- et oppslagsverk over alle innehavere og leietakere i alle byens hus og leiegårder. Samtidig korresponderte han med venner som enda bodde der med forespørsler om informasjon. Romanen består av 18 kapitler fordelt over tre bøker eller deler, der hvert kapittel dekker omtrent en time av dagen, fra kl. 8 til ca. kl. 2 neste morgen. Hvert av de 18 kapitlene har sin egen litterære stil. Hvert kapittel refererer også til en spesiell episode i Homers Odysseen, og assosierer til en spesiell farge, kunst eller vitenskap og kroppslige organ. Denne kombinasjonen av kaleidoskopisk skriving med en ekstremt formell, skjematisk struktur representerer ett av bokens betydelige bidrag til utviklingen av den moderne litteraturen i det 20. århundret. Nyskapende var også kretsingen rundt ytre detaljer i en roman der nesten alt foregår på det indre planet. Tolkning[rediger | rediger kilde] Ulysses har hatt en utvilsom innflytelse på den moderne romanens utvikling. Med dette verket innførte Joyce en ny hyperrealisme i prosaen, når han samtidig med at han følger personene skritt for skritt gjennom Dublins gater også følger deres indre tankeverden i alle dens assosiasjoner og uforutsette sprang. Denne stream of consciousness-teknikken er blitt tatt i bruk i skiftende grad i et stort antall seinere romaner. Den ytre realismen er også slående, tatt i betraktning at Joyce skrev hele teksten i utlandet. Når det ikke lenger er så lett å følge Blooms rute fra gate til gate, er det fordi Dublin har forandret seg. Joyce skal en gang ha sagt at Dublin kan gjenskapes – bit for bit – ut fra Ulysses. I tillegg til de ofte uforklarlige tankesprangene vrimler det av henvisninger til mytologiske skikkelser og til andre tekster i romanen, og allusjonene er aldri forklart. Navn kan være forkortet eller bevisst forvrengt. Det finnes derfor en rikholdig litteratur om Ulysses, der de gåtefulle henvisningene er forsøkt forklart. Joyce sa en gang: «Jeg har lagt inn så mange gåter at det vil holde professorene beskjeftiget i århundrer med å diskutere hva jeg har ment. Det er den eneste måten man kan sikre sin udødelighet på.» Fra forfatterens side er teksten delt i 18 nummererte kapitler. Titlene på kapitlene ble satt av senere kommentatorer for å tydeliggjøre forbindelsen med Odysseen og på den måten renvaske forfatteren for pornografibeskyldningene. Det er imidlertid blitt vanlig å bruke titlene i seinere utgaver. Handling[rediger | rediger kilde] Del 1 Del 2 - Kalypso - Lotusspiserne - Dødsriket - Aiolos - Laistrygonerne - Skylla og Kharybdis - Vandrende klipper - Sirenene - Kyklopen - Navsikaa - Solgudens okser - Kirke Del 3 Telemakhos[rediger | rediger kilde] Handlinga begynner tidlig om morgenen inne i et kystfort ved Sandycove i Dublinbukta. Buck Mulligan (en brautende og bråkjekk ung medisinerstudent), Haines (en ubestemmelig engelskmann) og Stephen Dedalus (en ung poet som også forekommer i "Et portrett av kunstneren som ung mann") forbereder seg på en ny dag. Stephen sørger over mora, som nettopp er død, og Buck fyrer opp under hans dårlige samvittighet for ikke å ha gjort nok for henne mens hun lå på det siste. De går hver til sitt, og Stephen bestemmer seg for ikke å vende tilbake til fortet pga. Mulligan. Nestor[rediger | rediger kilde] Vi møter Stephen i klasserommet, der han prøver å undervise uinteresserte skolegutter i historie og engelsk. Når timen er slutt, går Stephen inn på kontoret til rektor og mottar lønn og et brev som skal avleveres i en avisredaksjon. Protevs[rediger | rediger kilde] Stephen streifer rundt på stranda, tenker, minnes, betrakter et par og en hund, skriver ned noen diktfragmenter. Kalypso[rediger | rediger kilde] I de følgende kapitlene er Leopold Bloom hovedperson. Bloom er en jødisk annonseakkvisitør som bor i Eccles street. Han rusler over til slakteren for å kjøpe seg en nyre å steke til frokost. Han serverer kona Molly post og frokost på senga, leser brevet fra datteren Milly og går deretter på do. Lotusspiserne[rediger | rediger kilde] Bloom begir seg via en omveg til postkontoret, der han henter et kjærlighetsbrev fra en viss Martha Clifford, adressert poste restante til pseudonymet Henry Flower. Etter å ha lest brevet, stikker han det i lomma og river konvolutten i biter. På veg til badet møter han et par bekjentskaper som han adspredt og likegyldig småprater med. Hades[rediger | rediger kilde] Kapitlet åpner med at Bloom stiger inn i en vogn i et gravferdsfølge sammen med tre andre, blant dem Stephens far, Simon Dedalus. De skal i begravelsen til en bekjent, Dignam, som døde brått. Mye av praten går om ulike måter å dø på. Det framgår at Blooms far tok sitt eget liv. Kapitlet gjengir i stor grad Blooms tanker under seremonien og jordfestelsen; disse kretser om død og forråtnelse. Aiolos[rediger | rediger kilde] Bloom ankommer avisredaksjonen for å få plassert en annonse samtidig som Stephen er der for å levere leserinnlegget fra rektor, men de to møtes ikke. Kapitlet er brutt opp i småkapitler med titler som likner avisoverskrifter Laistrygonerne[rediger | rediger kilde] Bloom overveier hvor han skal innta lunsjen sin, og etter å ha vært innom et mindre delikat spisested der arbeidsfolk kaster i seg maten, ender han opp med vegetarmat på Davy Byrnes Skylla og Kharybdis[rediger | rediger kilde] Kapitlet gjengir en samtale mellom Stephen Dedalus, Buck Mulligan, John Eglinton og Richard Best på nasjonalbiblioteket. Stephen prøver å forklare sine teorier om sammenhengene mellom Shakespeares liv og skuespillene. De andre er ikke særlig lydhøre, og oppfatter ikke alvoret som ligger under Stephens utlegninger om far-sønn-forhold, utroskap og incest. Særlig er Buck Mulligan plagsom med sine stadige avsporinger. Bloom kommer inn på biblioteket mot slutten av kapitlet, men møter ikke Stephen. Kapitlet er spekka med henvisninger til Shakespeares og andre dikteres verker, og det siteres på latin, italiensk og fransk. Vandrende klipper[rediger | rediger kilde] Kapitlet er et lite stykke kollektivroman, der et stort antall personer vandrer rundt i Dublin og utfører sine mangehånde gjøremål. Personene har ikke stort annet til felles enn at de befinner seg på omtrent samme sted på samme tid. Noen kjenner hverandre flyktig, møtes og hilser. Fortelleren beveger seg uten overgang fra den ene gruppa til den andre. Mot slutten av kapitlet samles trådene, idet alle personene hver for seg registrerer visekongens kortesje på veg gjennom byen. Stilen er munter og lett. Sirenene[rediger | rediger kilde] Bloom spiser middag med Ritchie Goulding på Ormond hotell. I den tilstøtende baren sitter Boylan, Lenehan, Ben Dollard og fader Cowley; Boylan og Lenehan flørter med de to barpikene. Ben Dollard synger ei vise om irenes opprør mot engelskmennene. Bloom observerer dem på avstand. Når Boylan reiser seg og går, er det sannsynligvis til et stevnemøte med Molly. Bloom tenker på Molly og på Martha. Under måltidet begynner han å skrive et svar på Marthas brev. Kapitlet er holdt i en særegen, rytmisk og musikalsk stil. Flere steder kan setningene minne om homeriske heksametervers. Ofte er ortografien forvrengt for å få fram spesielle klangvirkninger. Kyklopene[rediger | rediger kilde] Handlinga utspiller seg i Barney Kiernans pub, dit Bloom er gått for å møte Martin Cunningham og diskutere økonomien til Paddy Dignams etterlatte. Den mest høyrøsta pubgjesten er Borgeren, en irsk nasjonalist. Borgeren mener at jøder og andre utlendinger ikke har noe å gjøre i Irland, mens Bloom hevder seg å være ire god nok, ettersom han er født i Irland. Det ene ordet tar det andre, og det ender med at Borgeren kaster Bloom på dør og setter bikkja Garryowen på han. Kapitlet inneholder en lang rekke parodier på ulike sjangre; sports- og nyhetsjournalistikk, rettsreferater, bibelspråk og ridderromaner – men framfor alt på irske sagn og myter slik de ble gjenfortalt på 1800-tallet. Ironien rammer først og fremst den kyklopisk enøyde ultransjonalisten, representert ved Borgeren. Solgudens okser[rediger | rediger kilde] Bloom oppsøker klinikken der Mina Purefoy er i ferd med å føde. Mens fødselen pågår, sitter han sammen med Stephen Dedalus og en forsamling av leger og medisinerstudenter og drikker og diskuterer høylytt forskjellige medisinske emner. En pleierske må flere ganger snakke til dem og be dem dempe seg. Språklig sett er dette et av de mest krevende kapitlene. Stilen ser ut til å følge utviklinga av det engelsk språket fra angelsaksisk til dagens slang i Dublin, og kan se ut til å utgjøre en parallell til fosterutviklinga. Kommentatorene mener å identifisere parodier på blant annet Tacitus, angelsaksisk og mellomengelsk prosa, Thomas Malory, Milton, John Bunyan, Samuel Pepys, Daniel Defoe, Jonathan Swift, Laurence Sterne, Edmund Burke, Horace Walpole, Charles Dickens og Thomas Carlyle – før språket løser seg opp i en kakofoni av dialekter og slang. Kirke[rediger | rediger kilde] Handlinga utspiller seg ved midnatt i et horestrøk i byen. Alle er drukne, og teksten er bygd opp som et surrealistisk drama der Bloom gjennomgår en rekke forvandlinger og skiftevis hylles som keiser og frelser eller anklages for sexovergrep og perversiteter og dømmes til døden. Forvandlingene avspeiler Blooms skiftende sinnstilstander mellom skyldfølelse og nytt livsmot. I en konfrontasjon med horemammaen Bella Cohen skifter de to kjønn og «hun-Bloom» utsettes for sadomasochistiske overgrep. Et stort antall personer, dyr og ting opptrer i de raskt skiftende scenene i dette indre dramaet. Samtidig er det mulig å følge en ytre handling. Bloom finner igjen Stephen i musikkrommet i bordellet. Stephen er svært drukken, blir kasta ut av bordellet etter å ha knust en lysekrone, fornærmer to engelske soldater på gata, blir slått ned, og klarer ikke å reise seg. Bloom prøver hele tida å gå imellom, og avverger arrestasjon når politiet kommer. Evmaios[rediger | rediger kilde] Bloom får liv i Stephen og de to vandrer omkring i byen og natta. Etter hvert ender de opp i en kneipe der noen fyrer sitter og prater. Her er blant annet en sjømann som forteller skrøner fra de sju hav. En annen er er en mann som går under navnet Skin-The-Goat, og som muligens var en av hjelpemennene under nasjonalistoppstanden på 80-tallet. I alle fall kommer samtalen inn på det nasjonale spørsmålet, og hatet til England blusser opp hos noen av deltakerne. Kapitlet er holdt i en parodisk stil; det er en pretensiøst åndfull, men snirklete og klisjéfylt stil som kan minne om halvgode serieromaner fra hundre år tilbake: «Øyeblikket etter var de to nattevandrerne våre trygt benket i en diskret krok, bare for å bli hilst av stirrende blikk av den høyst blandede forsamlingen av løse eksistenser og andre ubestemmelige eksemplarer av slekten homo som allerede satt og spiste og drakk og pratet med hverandre, og for hvem de nyankomne tydelig var et emne av åpenbar interesse.» Bloom og Stephen deltar ikke i samtalen. Bloom gjør seg tanker om de som er til stede og det som blir sagt, han prøver å få i gang en samtale med Stephen, men denne svarer kort og uinteressert. Det framgår at Bloom er motstander av å hisse til hat mot nabofolket. I stedet tror han at mennesker med forskjellig språk, religion og historie kan leve sammen i fordragelighet. Han prøver også å formulere sitt eget politiske ståsted – og her parodierer ikke Joyce – som går ut på at hvis alle som arbeider kunne få en anstendig lønn og rimelige kår, ville strid og fiendskap opphøre. Det er tydelig at Bloom har fatta en sterk interesse for unge Stephen; han beundrer ham for hans talenter og er opptatt av at han ikke må kaste seg bort på horer og fyll, men skape seg en framtid som skribent. Til slutt tilbyr han Stephen ei seng for natta, og arm i arm vandrer de hjemover til Blooms hus. Når det viser seg at Stephen også har sangstemme, når Blooms forventninger til karrieren hans store høyder. Samtidig er det noe tvetydig over Blooms omsorg: Ser han for seg at Stephen med sitt skrivetalent kan fremme Mollys skrantende karriere som sangerinne, som Bloom er så dypt engasjert i? Skal forbindelsen til en lovende intellektuell kaste glans over han sjøl og hans hus? Ser han seg sjøl som impresario for Stephen i hans sangerkarriere? Ithaka[rediger | rediger kilde] De kommer til Blooms hus i Eccles Street 7, og Bloom finner ut at han har lagt nøkkelen i lomma på ei annen bukse. Etter å ha brutt seg inn i sitt eget hus, serverer han Stephen en kopp kakao på kjøkkenet. Stephen avslår tilbudet om overnatting. De pisser side om side i hagen, mens de stirrer opp på soveværelsesvinduet til Molly. Etter at Stephen har gått, har Bloom en stille stund for seg sjøl i stua; han drømmer om det flotte huset han kunne kjøpe og den respekten han kunne oppnå hvis han plutselig ble en rik mann. Ting i en skuff bringer opp mange minner – særlig om faren, den ungarske jøden som etter å ha reist gjennom mange land slo seg ned i Irland og konverterte til Kristendommen. Til slutt kommer han seg opp på soverommet, han legger seg anføttes i dobbeltsenga, merker avtrykket av den mannen som har vært hos Molly, og tenker over hvordan samlivet med Molly har gått i stå for mange år sia. Til slutt våkner Molly, og Bloom forteller henne en redigert versjon av hva han har opplevd i løpet av dagen. Kapitlet har en gjennomført spørsmål-og-svar-struktur som kan minne om en forklaring til Luthers katekismus. Det særegne er at alt er gjengitt med samme slags tørre, skolastiske logikk, fra de mest trivielle detaljer til de aller største spørsmål om tilværelsens mening. Penelope[rediger | rediger kilde] Det mest berømte kapitlet i boka er Molly Blooms 40 sider lange stream of consciousness, der hun ligger søvnløs og tenker over sin tilværelse etter at ektemannen har sovna. Vi møter en 34 år gammel, frustrert kvinne som har vanskelig for å forsone seg med at livet ikke har blitt en evig fest med vakre klær, galante menn og evig ungdom. Men kjærligheten får siste ordet. Filmatiseringer[rediger | rediger kilde] Eksterne lenker[rediger | rediger kilde] |Wikiquote: en:Ulysses – sitater| Kilder[rediger | rediger kilde] Bjørn Tysdahl: James Joyce – liv og diktning. Oslo, 2003. ISBN 82-02-20473-9


text: Å selge rettigheter til utlandet er som forlagsdrift for øvrig; både børs og katedral. Penger og idealisme. Jeg får et kick av gode salgstall. Men ingenting motiverer meg mer i arbeidet mitt enn å se bøkene våre få positive politiske konsekvenser utover landegrensene. Da jeg mottok bildet under, begynte jeg nesten å grine.


text: Det er ikke en melodikonkurranse. Det er ikke et billøp. Det er forskningsformidlingens grand prix og forskerne som deltar har fire minutter på seg til å fortelle, forklare og engasjere publikum. Forskningsdagene hentet konseptet til Norge i 2010. Forskningsmiljøene i Bergen, Trondheim og Stavanger var det som arrangerte det da. Siden har flere kommet til hvert år, og i 2013 er det Forsker grand prix i fem byer: Tromsø, Trondheim, Bergen, Porsgrunn og Oslo. Deltakerne er Ph.d.- stipendiater fra universitet, høyskoler, forskningsinstitutter og bedrifter i regionen. De to beste fra hvert sted går videre til den nasjonale finalen, som arrangeres av Forskningsrådet, og som i år er lagt til Oslo. Konseptet kan virke knallhardt for en som ikke er vant til å stå på en scene. Men opplevelsen skal være like god - og læringskurven like bratt for forsker som for publikum. Deltakerne er doktorgradsstipendiater, som er godt i gang arbeidet med graden sin, men som ennå ikke har disputert. De er plukket ut flere måneder i forveien og har fått profesjonell hjelp både med innholdet i presentasjonen, sceneopptredenen og stemmebruk. De har også fått medietrening og inspirerende veiledning fra gode forskningsformidlere som for eksempel Jørn Hurum og Victor D. Norman. Hver deltaker forbereder to presentasjoner av sitt eget forskningsprosjekt; én på fire minutter og én på seks minutter. I tur og orden skal de i ilden med sine fire minutter. Når tiden er ute, gir publikum i salen poeng fra 1 til 6 ved hjelp av hver sin mentometerknapp. Så slippes dommerpanelet til. Deltakeren får direkte, men konstruktiv tilbakemelding fra et dommerpanel bestående av en representant fra henholdsvis akademia, scenekunst og media. Etter å ha gitt hver sin begrunnelse gir de også poeng fra 1 til 6. Etter at alle sammen har holdt presentasjonene og kan puste litt lettere, er det pause med mingling og godt drikke, før resultatene fra første omgang avsløres. Kun fire får gå videre til finaleomgangen, og nå får de lov til å bruke hele seks minutter! Hva er så vitsen med dette? Publikum i salen får en annerledes og morsom opplevelse, og nær kontakt med de unge forskerne. De blir bevisstgjort på hvor vanskelig det kan være å formulere seg kort og lettfattelig for en som har forsket på ett enkelt emne i fire år - og hvor utrolig engasjerende det kan være når de får det til! Vinneren blir premiert og instituttet han eller hun er ansatt ved får heder og ære, de med. Men kanskje det aller viktigste er at alle deltakerne får inspirerende coaching i presentasjonsteknikk og historiefortelling, som vil være nyttig for dem videre i karrieren. Men jeg har ennå ikke helt skjønt hvordan dette foregår! Da foreslår vi at du ser denne filmen: Lørdag 28. september: Nasjonal finale i Oslo, Edderkoppen teater


text: Informasjon Når du leier hos oss på Kystmuseet er det mulighet for å få servering av kaffe/te samt varme og kalde retter. Du kan også leie inn et kulturelt innslag til ditt arrangement. Priser For lag/foreninger i Hitra kommune er leie av Ægirsal og møterom gratis. For private leietakere: Ægirsal kr 450,- pr. time - Møterom kr 250,- pr. time Ta kontakt med oss for priser med lydtekniker og/eller lystekniker.


text: Showprep 28. mars 2012Skrevet av Endre Juel Lundgren - 25. mar 2012 - 05:00 RadioAssistant.com sammenstiller showprep hver dag på bakgrunn av flere kilder. Det kan forekomme feil i opplysningene som publiseres. Dersom du er klar over en feil setter vi pris på om du orienterer oss om dette på firstname.lastname@example.org slik at dette kan korrigeres. NYHETER 1906 The New York Meteorological Office kunngjorde at man snart kunne gi værvarsel. 1910 Det første sjøflyet tok av nær Marseille, Frankrike. 1930 De tyrkiske byene Angora og Konstantinopel skiftet navn til Ankara og Istanbul. 1939 Franco og fasistpartiet hans vant den spanske borgerkrigen. OG DESSUTEN... 1934 Den tyske kanselleren Dollfiss gjorde vitser om hans lave høyde ulovlige. SPORT 2004 Sven Göran Eriksson utvided sin kontrakt som Englands landslagstrener til 2008, og endte derved spekulasjonene om at han skulle slutte for å bli manager for Chelsea. UNDERHOLDNING 1920 To av Hollywoods mest sexy stjerner gjennom tidene, Douglas Fairbanks og Mary Pickford, giftet seg i Los Angeles. 1968 Rockemusicalen «Hair» åpnet på Broadway. 1973 Marlon Brando nektet å ta imot sin Oscar på grunn av måten indianere ble fremstilt på film. 1977 «Rocky» vant en Oscar for beste film. 2000 Jason Priestly risikerte fem dagers fengsel og tre års prøvetid etter en siktelse på fyllekjøring. MUSIKK 1976 Etter en hendelse på flyplassen i Wien ble tre medlemmer av Status Quo pågrepet. Bassis Alan Lancaster ble siktet for å han angrepet en ansatt på flyplassen, den andre to ble siktet for å ha motsatt seg arrest. De ble til slutt ilagt bøter på over 2000 kroner hver. 1982 David Crosby fra Crosby, Stills and Nash ble pågrepet på vei til en anti-atomvåpen demonstrasjon. Han ble siktet for å ha kjørt påvirket av kokain, besittelse av narkotika og for besittelse av et våpen. 1996 Phil Collins forlot offisiellt Genesis etter 25 år med bandet. FØDT PÅ DENNE DAG 1962 GED GRIMES Musiker med Danny Wilson, hits inkluderer «Mary’s Prayer» og «The Second Summer Of Love». 1969 JAMES ATKIN Vokalist i EMF, hits inkluderer «Unbelieveable». 1970 VINCE VAUGHN Amerikansk skuespiller, filmer inkluderer Gus Van Sants «Psycho» og «The Wedding Crashers». 1981 JULIE STILES Amerikansk skuespillerinne, filmer inkluderer «Save The Last Dance» og «10 Things I Hate About You». DØD PÅ DENNE DAG 1941 VIRGINIA WOOLF Engelsk forfatter. Begikk selvmord ved drukning etter å ha fyllt lommene med tunge steiner. 2004 PETER USTINOV Britisk skuespiller, filmer inkluderer «Billy Budd» og «Spartacus». SANNHETER Hvis en sjøløve blir plassert på en båt blir den sjøsyk. Thailand betyr «frihetens land». FAKTA Til tross for at de må få flere ting inn i sin daglige kalender enn mødre på 50-tallet, klarer dagens mødre av en eller annen grunn å få alt til å stemme. En studie av 2000 mødre fant at dagens kvinner klarer å se etter seg selv, sine partnere og sine barn. Dette til tross for at de i snitt bare er hjemme i snitt like under 50 timer hver uke. Til sammenligning var en mor i 50-årene hjemme i over 78 timer hver uke. Det er dessuten slik at bare 11% av moderne kvinner er «husmødre».


text: I mars 2012 skal Hole kulturskoles musikallinje sette opp "Bakgårdskatter". Det blir en skikkelig "Pusikal". Mandag sto unge håpefulle musikaltalenter i kø for å bli en av de 20-30 danserne, sangerne og skuespillerne som skal bekle rollene og skinne som stjerner på scenen i Ringerike Kultursenters Byscene. Hvem som kommer med avgjøres denne uka, og navnene på de dyktige og heldige blir lagt ut på Hole kommunes nettsider. Hilde Dahlen og Andrè Storeng, som for sjette gang setter opp musikal på Byscenen, presiserer imidlertid at her jakter man på de som passer best til de rollene musikalen inneholder. Kommer man ikke med i denne omgang, er det muligheter for nye utfordringer neste år. Ensemblet består av barn og unge fra 10 år og oppover. I tillegg skal Kor SanDra bidra sammen med en voksengruppe. Les mer i papirutgaven av Ringerikes Blad i morgen.


text: Blir du med på festen? Vi har lagt ut et knippe billetter til Rockheim Hall of Fame i Palmehaven (søndag 19. august). Du har altså sjansen til å bli med på årets fest i Trondheim! Jahn Teigen, Jan Eggum, Terje Rypdal, The Pussycats og Dumdum Boys skal innlemmes i Rockheim Hall of Fame førstkommende søndag. Et ytterst begrenset antall billetter er lagt ut for salg. Under seremonien vil det bli både musikalske bidrag fra solide artister, og flere prominente musikere og bransjefolk bidrar med innlemmelsestaler og andre innslag. Fjorårets fest ble uforglemmelig – i år sikter vi enda høyere! Du kan velge mellom billett til seremonien og nachspielet for 300,- eller seremoni, festbuffet og nachspiel for 650,-. Billettene kjøper du på Rockheim i åpningstida. Vi varmer opp med en bildeserie fra fjorårets seremoni og etterfest – velkommen til årets begivenhet!


text: Hei. Er det noen her som kan astronavigasjon? Jeg lurer litt på å kjøpe meg en billig sekstant som jeg kan ha i backup hvis alt annet streiker, men veit jo ikke hvordan den brukes... Er det noe som er vanskelig å lese seg til / lære seg på egenhånd? vurderer å kjøpe denne: http://www.nautiskfritid.no/Nettbutikk/Sekstant/Sekstanter/Davis-MK... og en lærebok i tillegg. Noen her som har lært seg dette på egenhånd og syntes det gikk greit? Visninger: 498 Hei ta kontakt med jan velde Poseidon han selger sekstanter å veit alt som trengs å vite om bruk samt observasjons skjema med rettelser og indeksfeil å finne din bredde er ikkje så komplisert men lengden krever meir viten og aldeles nøyaktig klokke Hei Navigasjon med sekstant er betydelig forenklet i dataalderen. Det finnes dataprogrammer med innebyggede tabeller som gjør at stedlinje kan finnes på kort tid uten manuelle beregninger. Jeg har lenge vært interessert i astronavigasjon og har anskaffet et dataprogram som heter astrocalc fra http://www.pangolin.co.nz/astrocalc. Programmet, som også kjører på win7, koster noen få kroner og gjør utregningene meget enkle. Hjelpfunksjonen i programmet gir det som trengs for å kunne finne posisjon med sekstant og klokke. Hvis du ønsker å gjøre allt på den gamle måten så anbefaler jeg boken "Solnavigasjon for havseilere" av Dagfinn Drøther, 1981, ISBN13 9788299077705 som helt sikkert kan bestilles på biblioteket. (Jeg har en skannet kopi med meg i båten). Da trengs det også astronomiske tabeller. Astronomiske tabeller kan kjøpes på www.nautiskfritid.no Nautical-Almanac-2013-X3050-13. Pangolin har også et dataprogram med tabeller for de neste hundre år, også dette for noen få kroner. Det er da mulig å skrive ut tabeller for den tiden en skal være på havet. Pangolin har flere nyttige programmer for havseilere. Da jeg seilte over atlanteren som mannskap på en seilbåt i 1976 var sekstanten eneste måten å finne posisjon på for vanlige folk. Vi benyttet oss da av en enkel metode for å finne bredde og lengde. Vi målte høyden på solen ca klokken 10 lokal tid og noterte klokkeslettet og grader, minutter og sekunder fra sekstanten. Klokken 12 lokal tid målte vi middagshøyden ved å følge solen oppover med sekstanten og stoppet når solen begynte å gå nedover igjen. Vi noterte da klokkeslettet. Noen ganger måtte vi stå slik temmelig lenge for vi visste jo ikke nøyaktig når den lokale tiden var 12. Tiden ble målt på et mekanisk kronometer som stod i en skumforet kasse i kartbordet, i tillegg hadde skipperen et moderne batteridrevet kvarts armbåndsur som reserve. Vi var alltid to som målte samtidig, skipperen hadde en skikkelig sekstant og jeg brukte en billig plastsekstant. Etter at middagshøyden var tatt skrev vi ned tallene fra målingen og tall fra astronomiske tabeller i et skjema og regnet ut en stedlinje for breddegraden og en omtrentlig lengdegrad ut fra klokkeslettet. Når klokken nærmet seg 14 lokal tid stillte vi inn sekstanten på den høyden som vi hadde målt ca klokken 10 og fulgte solen nedover til den hadde samme høyden og noterte tiden. Vi kunne da beregne nøyaktig lengdegrad ved vite at lokal middag hadde vært midt mellom de to klokkesettene ca 10 og ca 14. Husk at når jeg her skriver nøyaktig så snakker vi om en posisjon innenfor en radius på kanskje 20 nautiske mil. Da vi nærmet oss karibien brukte vi radiopeiler mot radiofyr for å dobbelsjekke posisjonen. Da vi fikk landkjenning på Barbados var vi temmelig nær der hvor vi trodde at vi var. Det kan være svært vanskelig å ta god solhøyde fra en liten seilbåt i høye bølger og fra en høyde som bare er 2-3 meter over havet. Jeg har nylig målt solhøyde fra moloen her vi ligger ved Barcelona og oppnår da en nøyaktighet på mellom 1 og 3 Nm. Håper dette var til hjelp Hilsen John fra Mevinn I havn ved Barcelona Takk for et skikkelig utfyllende svar! Håper andre som lurer på det samme ser denne diskusjonen! Jeg skal nok vurdere å kjøpe meg en sekstant til sommeren når jeg har fått gjort klar båten osv. er kanskje ikke noe poeng for meg å kjøpe den enda, da jeg bor i innlandet.... Gleder meg til å bryne meg på dette! Takk igjen for svar! Hei, Siden mange er interessert i sekstant, har jeg laget noen sider i hjemmesida mi. Der vil du se hvordan gjøre bredde og lengde observasjoner, og utsetting i kart. Klikk på linken "Astro Nav" Hjemmeside adresse: Hilsen Nico. Flott at du tar opp denne diskusjonen - og du har fått fine innspill om hvordan du kan innrette deg i forhold til det. Etter at jeg gjennom førte fritidsskippersertifikatet world wide hos Jan Welde, fikk jeg smaken på "gamlemåten", og har skaffet meg trommelsekstant. Den blir brukt parallelt med det moderne elektroniske utstyret, både av interesse, og fordi det kan være greit å ha analoge, basic metoder tilgjengelige dersom elektronikken skulle svikte. Derfor er papiralmanakker en del av det jeg sleper med i båten i tillegg til pc med all mulig nyttig og unyttig informasjon ;-)


text: Kan jeg virkelig bli søkkrik? Knekker du nøtten vi presenterer, kan du ende opp med å bli, om ikke verdens rikeste and, så ihvertfall velholden og et naturlig midtpunkt i selskapslivet. Først må vi imidlertid male opp et bakteppe. Idag skal vi snakke om en bransje på jakt etter nye løsninger, innholdsbransjen. Den vanskelige innholdsfinansieringen Internett er løsningen på alt — unntatt hvordan de som lager innhold og tjenester skal få betalt på en god måte. Mange av de største pengemaskinene på nettet idag har oppstått uten å opprinnelig ha noen tydelig finansieringsmodell; Google, Facebook, YouTube, Twitter. Tjenestene er skapt fordi visjonære enkeltpersoner har sett en mulighet og et behov. Men hvordan brukerne har skullet kunne gi noe tilbake, og gründerne har skullet ta ut investeringene sine i rede penger, se det har de ikke alltid hatt et like klart bilde av. All den tid man til slutt lykkes på YouTube-nivå, er det ikke noe stort problem; da finner man en modell etterhvert. Om man bare er en fluelort på YouTube-skalaen derimot, da kan det straks være betydelig vanskeligere. Det har vært enormt mannefall i bransjen siden nittitallet. Betalingsvilje og ikke-fysiske produkter Inntektssiden er på et vis enklere når man opererer med fysiske varer: Du kan si Gi meg pengene, så får du pølsen, og folk svarer sjelden «Hæ? Seksåtjue kroner for ei pølse???», de betaler, spiser pølsen sin og går. Men lager man produkter som ikke blir borte selv om en, to, ti eller tusen kjøper dem, blir prisen folk er villige til å betale i mye større grad gjenstand for veiing for og imot. Dette gjelder for eksempel ting som musikk, film, programvare og nettaviser med betalingsmur — det butter for meg at jeg skulle måtte betale 60 kroner for en pdf av Dagens Næringsliv — på tross av at jeg gladelig betaler det samme for en halvliter som blir borte på ca samme tid. Og da har jeg ikke engang begynt å snakke om det å møtte kjøpe et månedsabonnement på Aftenposten for å kunne lese én enkelt artikkel i amagasinet. Platebransjen-eksempelet Uenighet mellom selger og kjøper om hva produktet er verdt, og i hvilket format partene ønsker at varen skal leveres, kostet musikkbransjen enorme summer og mye anseelse på 2000-tallet. Platebransjen ønsket å holde fast ved det fysiske CD-albumet. Hele infrastrukturen deres var gearet for det. CD hadde gode marginer og ga et håndfast produkt som kun kunne ha én eier av gangen. CD-albumet hadde også en annen fordel; det gjorde det mulig å pakke de to sangene folk ville ha sammen med ti andre de ikke egentlig hadde bedt om og si «se her, 12 låter, dette burde koste hundreogsøttini kroner». Ved årtusenskiftet passet ikke lenger denne modellen med publikums musikkonsum, og da platebransjen ikke viste vilje til å levere enkeltlåter i mp3-format, lagde publikum sine egne løsninger, som ikke ga plateselskapet en eneste krone i kassen. Den historien kan du i og for seg lese mer om i Historietime: Fildelerne – musikkbransjens mareritt om du er interessert — du kan lukke den opp i en fane i bakgrunnen, men vi må komme oss videre her: It Slices. It Dices. But Wait, There’s More! Man kan ofte se det samme når det gjelder programvare for datamaskiner: Du behøver et program for å skrive dokumenter, men på kjøpet er programmet både breddfullt av funksjoner du ikke en gang helt vet hvem som eventuelt bruker, som fletting av adresselister med standardbrev, og ofte får du med regneark, presentasjonssoftware, verktøy for å lage organisasjonskart og mailprogram i samme pakke med den enkle tekstbehandleren du egentlig trengte. Programmene kan gjøre så mange ulike oppgver for så mange ulike mennesker at ikke alle mulighetene får plass i menyene engang — og da er det kanskje ikke annet å vente enn at herligheten koster godt over tusen kroner. Forundringspakke Jeg nevnte disse pdf-avisene jeg aldri kjøper, kanhende kommer de til kort samme sted som CD’en gikk på grunn for 15 år siden: De gangene jeg har strandet ved en slik «kjøp den elektroniske avisen her», har jeg vært interessert i å lese én helt spesifikk ting. Mens produktet jeg tilbys, er: Siste nytt om hvor farlig flått er, og hva en kommentator har latt seg opprøre over etter litt for mye rødvin igårkveld, og enellerannen som har gjort etellerannet i syden, og et helt eget bilag fullt av sport, og en artist som har det mye bedre nå. Og den ene lille artikkelen jeg hadde lyst til å lese. The Times — it is a-changin’ I forgangne tider var papiravisens innholdsblanding en fornuftig modell — rett og slett fordi den var en av de få mulige modellene; det var eksemplarproduksjonen og distribusjonen av disse fysiske eksemplarene som var det vanskelige og dyre. Da ga det mening å pakke sammen litt for enhver smak og satse på at alle kunne finne tilstrekkelig de kunne ha glede av der. Og så priset man det med en pris som virket relevant for pakken man fikk. Tenker man på at folk var oppe om natten for å lage avis, at den ble budlevert til døren før Fanden hadde fått på sine sko og at den bare kostet noen kroner pr eksemplar (annonser og reklame betalte tross alt en god del av regningen) fungerer modellen flott. Etterhvert som annonsene flytter seg over til Finn og reklamekronene beveger seg over på nett og mobil (i stigende grad også til Google, Facebook og YouTube som vi snakket om innledningsvis), følger innstramningene avishusene må gjøre for å kompensere for dette. Så blir folk lei av å bære ut en stadig tynnere avis — ulest — i papirsøppelet, og morgenbudet må etterhvert hoppe over flere postkasser enn det stanser ved. Da rakner modellen. Magrere jord Reklameplass kaster fortsatt mindre av seg på nett enn på papir, og gjør sannsynligvis at det sitter et stykke inne for mediebedriftene å ta ned teltet og flytte seg med publikum. For mange journalister av den eldre garde er også fortsatt papirjournalist-rollen høyere i hierarkiet enn nettjournalisten. Leserbetalingen Men selv om reklame og annonser har båret en del av lasset, har leserens egenandel; abonnements- og løssalgsprisen også gitt kroner i kassen. Det har vært helt uproblematisk for folk å flenge opp en tier eller to for en avis å adspre seg med i lunchen. Hvor er denne tieren nå? Det kan godt hende denne lunchleseren vår ville vært villig til å komme med noen kroner for det hun leser på telefonen i lunchpausen også idag, men: a) hun er vant til at det ikke koster noe b) nettet er fullt av tilbud, og det er lett å flytte på seg. Om noe blir for dyrt eller for tungvint, går hun et annet sted c) hun er all over the place — på norske og utenlandske nettsider, hun er ikke lenger trofast mot én eller to, så om hun skulle betalt for innholdet, burde hun kanskje heller betalt en krone her og en krone der enn en klumpsum til ett medium d) telefonen hennes har ikke noe myntinnkast (og hun bruker også i stadig mindre grad cash) I praksis betaler hun jo likevel, men indirekte: Knekkebrødet hun spiser, mineralvannet hun drikker; alle produktene hun omgir seg med koster noen kroner ekstra — som går til markedsføring, og som holder liv i Facebook, YouTube og VG Nett. iPaden ble ingen redningsplanke Men pengene som skal gi produksjon av den gode og viktige kvalitetsjournalistikken føles ikke like sikre som de var i gårsdagens modell, og vi har også sett at iPad’en, som mange mediehus trodde skulle gi en ny blomstring for betalt innhold, har hatt jevnt dalende betalingsvilje, ifølge TNS Gallups Interbuss-undersøkelse: Utfordringer som likner disse rammer i større eller mindre grad media, musikere og mange andre som lager innhold til et veldig fragmentert marked. Det er ikke gitt at det ikke eksisterer noen betalingsvilje, men la oss si at jeg hadde hatt lyst til å gi en krone til Aftenposten fordi jeg leste en artikkel der, eller for den del to kroner fordi jeg synes den var velskrevet? Det kan jeg ikke. Jeg vet ikke hvor jeg skal betale pengene, og hvis jeg skal betale to kroner er kanskje transaksjonskostnadene med dagens systemer mer enn to kroner uansett — ihvertfall om man skal begynne å regne tiden det tar å overføre penger på nett. Ja, det går fort å betale to kroner på nett. Men nei, det går slett ikke fort nok til at det er verdt min tid å overføre to kroner. Hadde det vært så enkelt som å trykke på en «Liker-knapp» hadde det vært noe annet. Men det er det ikke. Hvordan skal man knekke denne? Det snakker vi videre om imorgen: SØKKRIK i en fei 3:4 – Utviklingstendenser -eksisterende forretningsmodeller på butikksiden Men først et lite apropos til både gårsdagens mediefinansiering, pølser og myntinnkast:


text: Visste du at havet stiger med 60 meter hvis all isen i Antarktis smelter? Men et Antarktis uten is vil ikke se dagens lys uten at hele kontinentet flytter seg, noe som historisk sett har tatt millioner av år. Derfor er bidraget fra Antarktis til det globale havnivå mye mindre enn 60 meter. Men hvor mye mindre er et vanskelig spørsmål som verdens forskere for tiden studerer intenst. For ti år siden var den alminnelige oppfatningen blant forskere at innlandsisen i Antarktis kom til å øke sin masse hvis den globale temperaturen steg. Det er fordi høyere lufttemperatur fører til mer nedbør og for kalde Antarktis sin del betyr det mer snø. På den måten vokser innlandsisen. Snøen som faller over Antarktis binder opp vann som ellers ville ha oppholdt seg i verdenshavene. Ergo var resonnementet at Antarktis under en global oppvarming ville bidra til å senke havnivået. Nye målinger fra satellitt og forskning har endret denne oppfattelsen. Antarktis er et nediset kontinent hvor mesteparten av isen ligger høyt over havet. Der innlandsisen møter havet danner den imidlertid store, flytende isbremmer som utgjør ca. 10 % av isen i Antarktis. Isbremmene er i kontakt med havet som kan svekke og smelte dem. Spesielt på Den antarktiske halvøy har flere av isbremmene kollapset de siste ti årene. Isbremmene fungerer som en slags propp som holder igjen isen som ligger på land. Når isbremmene forsvinner øker derfor hastigheten til isen som renner ut mot havet. Resultatet blir at mer is kalver i form av isfjell. Isfjell som til slutt smelter og som fører til at havet stiger. Usikkerheten om hva som skjer med isen i Antarktis dette århundret er stor. Flere nye forskningsresultater tyder på at Antarktis sitt bidrag til havnivåøkning innen 2100 er på 10–50 cm.


text: – I år får du holde av mye spalteplass til meg. Jeg har planlagt å skape mange sportslige høydepunkter denne vinteren. Ordene kommer fra Øystein «Pølsa» Pettersen. På telefon fra Finland var han, som alltid, munter og bråkjekk. – Mitt mål for denne sesongen er å gå blant de beste. Jeg har lyst til å heve mitt gjennomsnittlige nivå, være med i toppen og vinne skirenn, sier han til Akers Avis Groruddalen. For to år siden tok han OL-gull i lagsprint sammen med Petter Northug. Det gjorde at han i fjor var blant Norges største håp da VM startet i Oslo, men fjorårs-sesongen ble aldri det Pettersen eller Groruddalen hadde håpet på. – Sesongen i fjor var ikke bra, og det er mange ting som felte meg. Jeg ble bundet opp av for mye, og brukte for lite tid på meg selv, sier han. Det har Pettersen tatt konsekvensen av. – Jeg er mer i balanse denne sesongen, og det er deilig. Nå har jeg mentalt overskudd og det er viktig, sier han. – Hvordan har du oppnådd det? – Det var lett. Jeg har blitt flinkere til å si nei, og til ikke å ta telefonen. Deilig å kjenne på stillheten og bare konsentrere seg om meg. – Jeg lærte mye av fjorårssesongen, og jeg har lyst til å bruke lærdommen nå, sier han. – Du er tilbake i utfordrerposisjon? – Det har jeg alltid vært, men ja, ingen tvil om at jeg er en utfordrer. Jeg har lyst til å gå fort på ski, og har ingenting å tape. Det passer meg fint, sier han. Gleder seg Til helgen står han på startstreken i finske Kuusamo. – Jeg er klar. Det skal bli deilig å få på seg et startnummer igjen. Jeg er trygg på at jeg har trent bra. Nå gjenstår det bare å gå fort på ski, og håpe at andre ikke går fortere. Jeg gleder meg, sier Øystein Pettersen. – Hva tror du om medaljesjansene? – Løypa er fin og passer meg bra. Sist gang jeg gikk her ble jeg nummer to, og jeg har lyst til å vise meg fra en minst like god side. Likevel er jeg som alle andre løpere spent på hvor jeg står. Det er en stund siden jeg har gått renn, sier han. Øystein Pettersen har trent hardt helt siden mai. I år har han også endret litt på treningen. – Jeg har trent litt mindre sprint og mer utholdenhet. Jeg har lyst til å gå flere renn denne sesongen, og litt flere distanserenn, sier han. Skal bli pappa På den personlige fronten er det også hektisk for Øystein «Pølsa» Pettersen. Han venter både å bli pappa, og på å bygge nytt hus. – Jeg gleder meg stort til å bli pappa. Der er hvertfall ett gull sikret allerede. – Huset blir ferdig i februar en gang, men vi kommer til å flytte etter sesongen. Jeg har ikke tid til å flytte når jeg skal gå på ski verden rundt vet du. – Ryktene sier at du flytter bort fra Årvoll og ut av Groruddalen. Rømmer du? – Nei på ingen måte. Jeg vil alltid være Groruddals-gutt. Vi flytter rett utenfor og opp på Hagan. Vi får heller si det slik at jeg utvider bygrensa litt. Jeg er groruddøl på min hals, sier han. Klubben har tro I Lillomarka Skiklubb har de tro på Pettersen foran årets sesong. – Øystein ser ut til å være fornøyd og i balanse. Alle tester tyder også på at han er i form, sier sportslig leder Øyvind Mobakken. Han er imidlertid klar på at Pettersen er nødt til å levere denne sesongen. – Det står nok av flinke løpere bak ham og banker på døra. Sesongen i fjor var absolutt ikke noe høydepunkt, og Øystein er nødt til å prestere denne sesongen, sier Mobakken. – Hva gikk galt i fjor? – Øystein gapte nok over for mye i forhold til trening, media, sponsorer og alt. – Han fant aldri den riktige balansen. Nå er han er tilbake i angrepsposisjon, det passer ham nok bedre, sier Mobakken.


text: Det ble nok en gang jevnt i toppen i onsdagserien. I fjor vant Ulrik/Tanya med 0,5 poeng men i år fikk Birger revansj og vant med 2 poeng. Birger har i år seilt med både Lise og Jeanette. 3. plass var også klar og gikk til Mads som seilte med Tina og Karsten. Totalt har det vært 57 sniper som har seilt og gjennomsnitt pr onsdag er 18 båter. Dette er en oppgang i forhold til tidligere år. Se hele listen her: http://www.snipe.no/download/onsdagserien-2013.htm Oppdatert liste 20. september Onsdagserien Bærum SF Med 3 strake seire siste dagen vant de med 3 poeng foran Geir Victor og Anne-Line. 3. plassen gikk til Johan og Hege. Forholdene var også i dag preget av lite vind men mer stabilt enn i går. Det ble gjennomført 3 seilaser. For første gang ble også Kaizers hederspris utdelt. Den gikk til overallvinneren av Master og Grand Master klassen. Det er en vandrepremie som i år gikk til Birger Jansen. Master seilere Geir Victor Svendsen imponerer i Snipe comebacket med Anne-Line Sundal og leder Master NM med 2 poeng foran Bigga og Lise. Det var lite vind og vanskelige forhold men det ble gjennomført 3 seilaser. Foruten de 2 første plassene var det ujevn seiling av de andre. Christine og Marita ligger på en klar 3. plass men fra fjerde og nedover er det jevnt på resultatlisten. Ulrik og Tanya vant klart i årets NM som ble seilte på Horgefjorden i Stavanger. De var hele 10 poeng foran fjorårets vinnere Birger og Lise. Om tredjeplassen derimot var det veldig jevnt. Før siste dag var det likt i poeng mellom Mads/Tina og Jørn/Cathrine. Det ble tilslutt 1 poeng i favør Mads og Tina som dermed kom på pallen for første gang i NM. Se hele resultatlisten Se bilder fra NM på facebook Jordi og Maj vant foran Damian og Jeanette med Bigga og Lise på tredje. http://www.snipe.no/download/mustocup.htm Snipe.no vil være i den neste ukene under oppdatering,dvs. at noe av funksjoner eller info kan mangelfulle. Sjekk også Snipeseiling Facebook side for info. Bærum Seilforening og regattasjef informerer om at Vårsnipe seilasen 27-28. april er dessverre avlyst. Seiler du snipe og kunne tenke deg å få trenerkompetanse? Bærum Seilforening har mange snipeseilere og trenger trenere som også kan seile Snipe – ved nok interesse vil det vil bli arrangert trenerkurs høsten 2013. Meld din interesse til Gustavo Ribbe eller email@example.com i dag,så vet vi hvem og hvor mange som kan tenke seg dette. Program for seilasene: Fredag 21. juni: Første varselsignal kl 14:00. Lørdag 22. juni Første varselsignal kl 11.00. Søndag 23. juni: Første varselsignal kl 10:00. Mer info under Stavanger Seilforenings webside:kobling Snart ny snipesesong! Ulrik Sandvig holder foredrag om trim,teknikk og taktikk i Bruksveien (Bærum Seilforening) mandag 15.april kl.1800. Alle er velkomne og det er ingen påmelding. Terminlisten for 2013 er nå tilgjengelig ! (Contains 1 attachments .) Hei alle Snipeseilere ! Det har vært en del debatt og diskusjoner den siste tiden ang. nye regler for Snipe-seil. Det har blant annet blitt diskutert om spilene i storseilet skal økes i lengde. Dette ble nedstemt. Det er imidlertid en ny regel som er blitt vedtatt og som trer i kraft allerede i år (fra 1/1-2013):«Fra og med 1/1-2013 må kun fokk med minimum duk-vekt på 160 gr/m2 benyttes i internasjonale mesterskap. Fra og med 1/1-2014 skal 130gr/m2,som er den vanlige duk-vekten i dag,kun tillates i lokale regattaer.» Dette kravet gjelder kun fokk og ikke storseil. En mulighet for å gjøre denne overgangen minst mulig problematisk,har en fremtidig arrangør av NM mulighet til å gi dispensasjon,for å tillate 130 gr/m2 i fokker som tidligere er målt,godkjent og produsert før 1/1-2013. Kjære Snipevenner Det var med tungt hjerte vi motttok budskapet om at Snipeseiler Fredrik Kaiser var død. De aller fleste av oss minnes en meget aktiv Snipeseiler både på vannet og på land,og han var alltid veldig engasjert i klassen vår. Nå i sommer ville han kjøre ned til Master E.M. i Spania,og ta med seg en dobbeltrailer med to båter,men slik ble det ikke. Det var fryktelig leit og se at sykdommen tok mer og mer over hans liv. Våre tanker går til familien,og vi håper at Maria viderefører i Fredrik `s fotspor med Snipeseiling. Du er hjertelig velkommen til oss i Bærum. Begravelsen er i Borre kirke 25 januar kl. 14 00 Vi lyser fred og gode minner over Fredrik sin bortgang. Snipeklassen i Norge. Snipe Clinic i Spania 9 – 14 mars 2013 arrangeres treningsuke i Malaga. 15 – 17 mars 2013 arrangeres Europa Cup i Malaga. Se vedlegget. Kostnad EUR 1400.- pr team (2 personer) dekker leie av båt samt treningshonorar. Foruten dette,må man beregne flybilletter samt overnatting og mat. Røft beregnet EUR 2 000.- pr team. Kostnad pr person blir i nærheten av NOK 13,000 alt inkludert. Jørn er sendt i forveien,og vil sjekke bo alternativ. Vær oppmerksom på at dette er ikke nybegynnerkurs,og det er en begrensning på 6 båter. Bindende påmelding til Jørn Haga Jh.snip1(at)gmail.com eller Rune Kartveit rka(at)statoil.com snarest mulig. Av Rune Kartveit. (Contains 1 attachments .) Gratulerer til Ulrik og Tanya for seier i Snarøyas onsdagserie. De benyttet siste seilas til å gå forbi Birger og Janett med 0,5 poeng!! Johan G og Hege tok en solid 3. plass. Endelig resultatliste for 2012 Mens det på lørdag ble en frisk seilas med vind på opp til 8 ms ble det søndag veldig lite vind og bare 2 seilaser. Vinner av det 41. Vikingsnipen ble Ulrik og Tanya som var 3 poeng foran Jostein og Maj Kristin med Birger og Janett på 3. plass. Beste juniorbåt ble Ole Martin og Kristiane Moen. Brynjulf introduserte en ny vandrepremie som går til beste kvinnelige rormann. Den må vinnes 3 ganger for å få den til odel og eie. I år gikk den til Amalie Henni. Se hele resultatlisten 3 seilaser ble fullført i frisk sønnavind. De leder med 3 poeng på Birger og Janett og 5 poeng på Jostein og Maj Kristin. Se hele resultatlisten Påmeldingsfrist er satt til 26. september Påmeldingen gjøres via seilmagasinet Jørn seilte med Jord Triay Pons og vant klassen Gran Master og var nummer 5 overall. Se hele resultatlisten Birger og Janett kom på 3. plass i Svenske mesterskapet som ble arrangert i Lerkil sør for Gøteborg helga 31. august –2. september. Lucas og Axel ble svenske mestere. Les mer på snipe.se og en artikkel i blur.se Stavanger seilforening inviterer til Vestlandsmesterskapet 1. –2. september. Påmeldingsfrist onsdag 29. august. Les mer her Gratulerer Anette Melsom Myhre og Pia Sørhaug,Dame NM mestere ! Anette og Pia fikk første plassering i alle seilaser! Siri Sømme og Anniken Murstad fikk sølv og bronse gikk til Heidi Vihøvde og Tine Skjønberg,gratulerer! Snipeklassen takker alle jenter som stilte og håper å se er igjen ute på banen. Dame NM er i gang med 16 båter ! Tross litt vind ble to seilaser fullførte og her er resultatene for den første dagen. Resultater Gratulerer Birger og Jeanette Jansen for første plass i H.M. Kongens serie! Også til Geir Hansen og Cecilie Myhre / Hilde Høvik på andreplass,Gustavo Ribbe og Bernardo Lemelle på tredjeplass. Vi takker også alle Snipe seiler som var med! Resultater Bli med på årets Dame NM 18.-19. august på Snarøya. Bærum Seilforening inviterer alle jenteseilere til Dame NM i Snipe. I år har NSF igjen tildelt Dame NM til Snipeklassen! Dame NM har tradisjonelt vært arrangert i kjølbåt,men i 2003 ble regattaen for først gang arrangert i jolle;Snipe. Da stilte 32 båter til start. Alle jenter er velkomne,uavhengig av mye eller lite erfaring. Målet er å samle jenteseilere fra alle klasser til vårt eget offisielle NM. Snipe er en stor klasse i Norge,og Dame NM 2012 har målsetning om 20 startende båter. Snipe er en enkel 2 manns-jolle med storseil og fokk. Fokka kan enkelt spris på slør og lens,og Snipen kommer lett opp i plan når det blåser litt. Boathandlingen er enkel og passer derfor til seilere på alle nivåer. I mye vind kan den være fysisk utfordrende å seile. Jenteseilere vil ofte være lettvektere i forhold til gutta,men i Dame NM konkurrerer vi på like vilkår. Det vil bli arrangert speed-clinic før mesterskapet med egen snipetrener. Treningen gir rask innføring i Snipe-seiling. Snipe er en stor klasse i Norge. Vi vil være behjelpelig med lån av båt og formidling av kontakter til mannskap og rorkvinner. Basen vår er i Bruksveien på Snarøya,og vi seiler på Vassholmbanen Vi ønsker å gi jenter i hele Norge muligheten til å delta. Derfor oppfordrer vi alle seilforeningene til å informere og motivere deres jenteseilere. Ta denne spennende utfordringen og benytt deg av denne enestående muligheten. Meld deg på her Der finner du også kunngjøringen. Følg med på løpende informasjon på vår Facebookside De forsvarte dermed tittelen fra i fjor men fikk hard motstand fra Patrik og Filip. Etter 2. dag ledet den norske båten med 1 poeng på svenskene med danske Christian og Celina 3 poeng bak. Dermed var det stor spenning før siste dag. Den startet med tåke og vindstille så da måtte vi vente på land og heller balansere på “slack line”. Etter et par timer lettet tåken og så kom det en lett vind fra vest. Første seilas byttet Patrik og Ulrik på å lede men svenskene seilte litt fra på slutten. Før siste seilas var det derfor helt likt på poeng. I den siste seilasen ledet de 2 danske båtene hele veien mens Ulrik/Tanya og Patrik/Filip fulgte hverandre hele veien. Birger og Janett seilte seg opp til 4 og splittet Ulrik/Tanya og Patrik/Filip som kom på henholdsvis 3 og 5. Det var Ulrik og Tanyas andre NM medalje i løpet av en uke! Det var i alt 6 norske båter fra Stavanger og Bærum som seilte Nordisk. Noen av de var også med på hele uken som startet med 2 dagers snipetrening. Den ble holdt av Bjørn Sandberg og Patrik Jönsson. Det ble trent på seiling i mye vind,starter,seiltrim og avslutningvis gjennomgikk Bjørn endel regler ifm rundinger,luffing mm. Onsdag seilte vi Vätternsnipen. Det er en distanse regatta som startet rett utenfor havnen ved Motala med målgang i Varamonn ca 1,5 times seilas. Der hadde vi lunch på strandrestauranten før vi seilte samme vei tilbake. Vinner ble Patrik Jönsson og Filip Kruslock foran Birger og Janett. Uken i Motala var alt i alt veldig bra med mye variert Snipeseiling og et godt arrangement av Motalas seilklubb. Det kan absolutt anbefales å delta neste år. Helgens travleste var Charlotte Chroneer som ammet sin 9 uker gamle datter ombord i startbåten mellom seilasene. Resultatliste Les også referat fra Jan Lindqvist Flere bilder kan ses på scira.se Det var i dag 40 år siden Birger vant sitt første NM gull. I helga vant Birger Jansen og Lise Gehrken suverent med 9 poeng ned til 2. plassen som ble Ulrik Sandvig og Tanya Ferner Heglund. Duellen med fjorårsvinnerne Jostein Grødem og Asbjørn Grødem uteble dessverre pga ryggproblemer. Men de kommer nok sterkere tilbake neste år når det sannsynligvis blir NM i Åsgårdstrand. 3. plassen gikk i år til Magnus Hedemark og Annette Myhre. De var 16 poeng bak andreplass men 10 poeng foran fjerde. På de neste 5 plassene skilte det kun 2 poeng. Det ble en morsom avslutning på mesterskapet med mye vind og flere kullseilinger. 1. plass Birger / Lise,2. plass Ulrik / Tanya,3 plass Magnus / Anette Helgas tøffeste var Randi Stray som måtte ise ned armen mellom seilasene pga senebetennelse. Hun og Rune Kvarteit,fra Stavanger Seilforening, tok allikevel en imponerende 4. plass. Helgas “nykommere”var juniorbåten med Torstein Fargelund og Emil Fadler Kvamme som ledet deler av siste seilas. De endte på 3. plass i den seilasen og klatret dermed fra 23. til 14. plass totalt. Endelig resultatliste Harboe cup ble tradisjonen tro gjennomført i pinsehelgen av Espergærde sejlklubb. Dette er en fin tradisjonen for de norske snipeseilerne og Bigga har vært med i alle år (44 tilsammen). Det var like fint vær i Danmark som i Norge denne helga og dermed var det ikke mye vind de 2 første dagene. Lørdag ble tilbrakt på land og dagen gikk med mekking på snipen,lunch på fiskebaren,testing av dansk drikke og løpeturer i “Sherwood skogen”. Søndag var det også lite vind men noen flak lokket alle snipene utpå. Det ble 2 starter som ble avblåst med generell tilbakekalling før vinden døde helt ut. Etter litt venting dro vi tilbake på land. Der rakk vi en liten lunch før vi igjen dro ut på sjøen. Det var veldig lite vind med mye skift. Ulrik og Tanya fant den beste vinden og ledet dermed etter første dagen med seiling. På land var det after-sail på klubbhuset og med Harboe bryggeri som sponsor ble det god stemning. Kvelden ble avsluttet med en veldig bra grillmiddag på klubbhuset. Christan Andersen &Jakob Sørensen,Ulrik Sandvig &Tanya Ferner Heglund og Jonatan Persson &Charlotte Karlskov Jensen Søndag var det meldt mer vind og starten ble forskjøvet 1 time fram for å rekke flere seilaser. Vinden kom fra vest og fralandsvind betyr mye vindskift både i retning og styrke. De hjemlige seilerne taklet forholdene best med 1.,3. og 4. plass. Vi gratulerer Christian Andersen og Jakob Sørensen som danske mestere siden Harboe cup også er Dansk mesterskap. Ulrik og Tanya ble beste norske båt på 2. plass. Helgens uheldigste var Heidi som fikk spribommen i hodet rett over øyet og tapte en veldig god plassering på søndag. Helgens bad fikk Neil Martin på vei til første start mandag. Vi takker Espergærde sejlklubb for et veldig bra arrangement og vi ser frem til neste år hvor det blir 45 års jubileum. Full resultatliste Snipeposten 2012 er nå også tilgjengelig på nettet! Takk til alle som har sendt artikler,våre annonsører og spesielt til Janett Krefting og Geir Hansen! artikkel fra Karin,Sigurd og Jan Malmin Hansen Snipekjøp: i Nord/Vest Spania,Bergondo nær Sada og La Coruna i juli 2011. Jeg startet med å hente inn priser og informasjon fra Skipper Snipe i Sverige,DB Marine i Italia og Zeltic i nordvest Spania ( Sail JRC ) og etter nøye vurdering,samt tilbakemelding fra båter som ble solgt under EM i Oslo 2010,valgte jeg å gå for Zeltic fra Spania. Bestilling ble gjort i desember og byggestart for båten var ca. 15 januar 2011. Byggetid ble oppgitt til ca. 3 måneder,men det tok litt lengre tid enn planlagt. Vi hadde håpet at det var flere fra Norge som hadde bestilt samtidig,slik at en kunne fått til en felles transport for å få nedkostnadene,men det var det ikke,og det neste håp vi hadde,var at leverandøren kunne ta med seg båten til Danmark i forbindelse med VM i Rungsted. Men den muligheten ble også knust,da han hadde den store tilhengeren sin opptatt med tre gode spanske deltakende båter til VM. Dermed fikk vi oppgitt en transport kostnad,i konteiner til Bergen for ca. 18 000 kr. Dette var en høy kostnad,og vi vurderte forskjellige alternativer for å få ned denne kostnaden,men vi bestemte oss til slutt for å reise ned og hente båten selv. Nøye planlegging startet med å bestille plass på danske båten fra Bergen til Hirtshals,hoteller nedover i Europa,og endelig kunne vi få tid til å besøke en kusine av meg,syd for Paris. Continue reading Snipekjøp i Spania Det er også viktig at alle som seiler regatta møter disse kravene til enhver tid,slik de er definert i erklæringen. skjema for Egenerklæring NM 2012 /Arild Figenschou Snarøyas onsdagserie ble avsluttet i strålende høstvær og noe skiftende nordavind. Her er resultatlisten for onsdagserien for 2011. Bærum onsdagserie 12 oktober 2011 Gratulerer Bigga og Janett –første Master i EM !! http://www.wix.com/snipevents/europeans2011#! her


text: Den Norske Opera og Ballett Et fantastisk bygg som man antagelig kan ta bilde av hver dag og likevel aldri få det samme bildet på grunn av lys og skyer og folk og stemning. En vakker dag skal jeg også ta meg en tur innenfor døra, se en forestilling og oppleve hvordan det er å VIRKELIG være kulturell. Til nå har jeg jo bare vært turistkulturell. Sommerhovedstaden Sukkerbiten - en fantastisk nyoppdagelse (for meg) med deilig mat, unik utsikt og god stemning! Hit skal jeg tilbake, spise enda flere chilimarinerte reker med koriander og aioli, nyte sola og sjøen, kanskje danse litt i sommernatta og skåle med ukjente. Og for ikke å glemme: Den DEILIGE rosevinen. Jeg ble helt forelsket! Nå er ikke jeg særlig flink til å beskrive vin med riktig terminologi - selv om jeg er gift med ei som har vin som profesjon, men denne var skikkelig frisk og fin! Jeg er ofte skeptisk til roseviner, de er gjerne for tynne eller for søte eller sure eller for fyldige for min gane, så jeg fikk prøvesmake før jeg kjøpte flaska. Smaken tok meg rett tilbake til Spania, til stranden i Fenals, varme sommerkvelder, lukten av pinjetrær og salt sjø og følelsen av solbrente legger. Er ikke DET et godt tegn for en vin, så vet ikke jeg! Når jeg i tillegg oppdaget at den faktisk ER spansk, da ble jeg enda litt mer forelska i den. Herved anbefalt! Ha en fin-fin torsdag der ute! :) Bildene er med i Petunias HIMMELSK, de fortjente det synes jeg! :)


text: Bruk denne funksjonen til å finne den eksakte varianten av A10-S350 du leter etter. Finn artikkelnummer og produktdetaljer, tilbehør, belysningsdetaljer og relevant dokumentasjon. Glamox A10-S350 er en meget allsidig sirkulær armatur med høyt lysutbytte og en dekorativ belysning i tak eller på vegg. Denne dekorative armaturen passer svært godt i applikasjoner som korridorer, trapper, bad og garderober med dens enkle vedlikehold, og de fleste varianter imøtekommer krav om IP44. A10 leveres med armaturhus og skjerm i polykarbonat (PC) og komponentplate av stål. Fokus på energieffektivitet, moderne lyskilder og ultrasonisk bevegelsessensor, gjør dette til en løsning for fremtiden. Vår smarte løsning for nød-og semi-integrert batteriboks (IP 20) påvirker ikke det dekorative designet. Armaturen er tilgjenglig i to ulike størrelser, 350 og 440 mm i diameter. Glamox Luxo har lyssatt fellesområder og Planeten Pluto Lekeland. Løsningen ble til underveis i samarbeid med arkitekt, byggherre, YIT og oss. Sørlandssenteret er i full gang med å bygge ut til det som vil bli Norges største kjøpesenter med 250-300 flotte butikker nå alt står ferdig høsten 2013. fordelt på fem etasjer. På de tre nederste etasjene i bygget er det garasjeplass til 1.300 biler. Hele anlegget vil romme 4.000 parkeringsplasser når det er ferdig. Parkeringsanlegg: I40 Fellesarealer: D20-R210 downlights A52 lyskaster m/opplys, Riquard, Travel SQ Wallwasher, Camouflage pendel Driftsarealer: A10-S I20 Opal A40-W, Ute: D81-R220 JET 7 MIRA Glamox Luxo har levert alt av belysning til dette bygget. På de bildene du ser har vi levert C40113651 C40, med Dali og hurtigkobling. Arkitekten har her fått spesiallaget en opal avskjerming, dels for å skjule lyskildene, og for å få den spesielle effekten og uttrykket på designet. Det særegne bygget som sto ferdig i fjor høst er tegnet av arkitektfirmaet Helen & Hard, og alle byggets bærende konstruksjoner er utført i massivt tre og limtre. Det samme gjelder etasjeskillere, heishus og mezzanin. Venneslas nye praktbygg, som har fått det enkle navnet "Kulturhuset", har på kort tid vakt internasjonal oppmerksomhet, og er nominert til prisen for "beste byggverk i Norden" på Arkitekturmessen AWARDS i Gøteborg. De 27 gigantiske limtredragerne som bærer huset har alle forskjellige form og er levert av Moelven Limtre. Prosjektet har beregnet energi i henhold til energiklasse A og har generelt sett høy ”miljøprofil”. Prosjektet har bidratt til kompetanseutvikling for de involverte aktører samt leverandørutvikling både lokalt og nasjonalt. Sted: Vennesla Prosjekttype: Nybygg Kostnadsramme eks mva: 80 mill kroner Grunnflate: 1.100 kvm Byggherre: Vennesla kommune Totalentreprenør: VEF Entreprenør Arkitekt: Helen & Hard Rådgiver: Rambøll Elektroentreprenør: Oneco Sør Selger: Marianne Egeland Nielsen


text: Prioriteringene ble helt anderledes enn planlagt allerede 5 dager ut i 2009. Da ble nemlig mannen i huset alvorlig syk, og ble liggende på Sarasota Memorial Hospital i nær 3 uker mens vi var her i USA. Dette har senere preget hverdagen, prioriteringer og jobbsituasjon. Jeg vil få takke for støtten og omtanken fra gode venner, uten den hadde alt vært mye tøffere. Jeg vil også fortelle at maken til oppfølging fra reiseforsikringa! Man vet jo at det å bli syk i USA, krever sin "mann" (les: forsikring). Hjemmesituasjonen har gjort at jeg har hatt mer "tid" til å gjøre ting som har kunnet gjøres hjemme, men mindre muligheter til å gjøre ting som har krevd at jeg drar ut. Særlig DIS-Oslo/Akershus og tildels DIS-Norge har fått merke at jeg har sagt nei til en god del ting, og sagt fra meg oppgaver. Men - ingen er "uerstattelig" - så det har gått bra! En slags oppsummering kan allikevel gjøres: Forening: - Jeg har hele tiden ønsket mer aktivitet ute i regionene i Akershus. Og i 2009 ble DIS-Oslo/Akershus Nedre Romerike en realitet! - Kursaktiviteten fra min side har ligget nærmest brakk. - Slektsforskerdagen 2009 ble bedre enn noengang, selvom vi hadde noe lavere besøk. Skylder vi på redselen for H1N1? - DIS til USA har blitt en realitet, selvom jeg selv har måttet trekke meg fra prosjektet. - Kristiania 1923 er lansert, første del av tellingen er lagt på nett! Egen slektsforskning: - fullføre prosjektet med å få gode kilder på alle personer i min database - få slekts-sirkelen komplett i 8 generasjoner (denne skal holde hardt pga et par skikkelige nøtter som må knekkes).. Nyttårsaften 2008 sendte jeg inn DIStreffbidrag, og fikk treff med Torill. Dette har vi hatt mye moro med senere, og selvom vi jobbet en del med det rett rundt nyttår, har vi ikke jobbet så mye mer med det. Men kanskje 2010 gir oss tid til mer? Torill blogget om treffet her. Nytt bidrag skal i hvertfall inn i løpet av denne dagen! Reising Vi har heldigvis kunnet fortsette vår "hovedgesjeft", nemlig å reise. Året 2009 har vel kanskje gitt oss smaksprøve på hva framtia vår kommer til å bringe. Etter hjemkomst fra USA i slutten av januar 2009 (17 dager senere enn planlagt) visste vi vel ikke helt hvordan reise-mulighetene ville bli. Men etter hvert som mannen i huset kom seg på bena (bokstavelig talt), og etter at legene sa "go for it", ja da ble det til at vi dro tilbake til USA. Den ble faktisk en veldig avslappende, og for mannen, helsebringende. Sommerturen ble i 2009 et cruise med Azamara Journey, sammen med gode venner Liv og Bjørn. Dette ble en høydare cruisemessig, og det var fint å se hvordan Liv og Bjørn skled rett inn i cruise-tilværelsen. Høydepunktet på cruiset var 3 døgn i St. Petersburg, Russland. For en by! Hit skal vi tilbake. Liv har blogget om turen her. Med gode tekniske hjelpemidler og Internett, så kan man styre en liten databedrift fra hele verden. Derfor bestemte vi oss for å prøve 6 måneder på "hytta" fra november til mai 2010, med et avbrekk av både forsikrings- og visamessige grunner. Når dette skrives har vi enda en drøy måned igjen før vi skal på skiferie til Norge.... Prioriteringer for 2010 2010 kommer nok til å bli enda mindre DIS på meg. Jeg har allerede sagt klart fra at jeg er inne i mitt siste år som leder for DIS-Oslo/Akershus. Men jeg har et par oppgaver i DIS-Norge som jeg har lyst til å fortsette med, og som kun trenger min nett-tilstedeværelse. Med dette ønsker jeg mine følgere gjennom året takk for besøket, og håper å se dere igjen neste år også!


text: Det ble fint vær, og vi kom oss avgårde på tur. 9 timer on the road, men noen stopp innimellom for å ta bilder, nyte utsikten, ta en kopp kaffe, en soft-is og gå på do. Og så ble det hele 4 fergeturer. Har fått tatt en del bilder, for det meste fossefall. Jeg elsker fossefall. Så mektig, så magisk. Jeg har vært skikkelig turist blant alle de andre turistene i dag, og jeg ble like fascinert som dem. Nesten. Jeg er jo vandt med den norske fjellheimen og naturen vi har, men pokker så flott det var. Jeg har aldri vært i Geiranger før, og det er noen år siden jeg var oppi trollstigen sist. Fotomuligheter så det holder. Jeg ønsker meg en ny linse, som zoomer lengre enn mitt gjør. Et enda mer fancy kamera hadde ikke vært å forakte heller. Men det får bli senere. Jeg klarer meg fint med det jeg har nå. Det har virkelig vært godt med en fin og minnerik dag. Bilde 1) Geiranger 2) Gudbrandsjuvet 3) Trollstingen 4) Trollstigen.


text: Vi har merket at du bruker en nettleser som ikke støttes. TripAdvisor-nettstedet vises kanskje ikke riktig. Vi støtter følgende nettlesere: Windows: Internet Explorer, Mozilla Firefox, Google Chrome. Mac: Safari. Sadri, Istanbul, Tyrkia (Beyoğlu) Oppdater restaurantdetaljer Har du et bilde? Legg det til. Babane er klar for anmeldelser. Du kan også vurdere disse andre restaurantene i nærheten av Babane - Har du vært i Babane? Del dine erfaringer! - Eiere: Hva er din side av saken? Hvis du eier eller leder Babane, kan du registrere deg nå for å få gratisverktøy for å forbedre oppføringen, tiltrekke deg nye anmeldelser og svare på anmeldelser. Behandle oversikten TripAdvisor bruker informasjonskapsler for å gi deg en bedre nettopplevelse. Les mer eller endre dine innstillinger . Ved å fortsette tillater du vår bruk av informasjonskapsler.


text: Født og oppvokst på Sunndalsøra. Gikk videregående og høgskoler i til sammen ti år i Trondheim. Etter flere år i Øksendal, og litt i Oslo og Oppdal, ble Trondheim igjen hjemby i 2003. Har drevet eget designbyrå siden 1999 og har i tillegg arbeidet både som adjunkt og frilansjournalist. Er nå ansatt i Trondheim kommune og underviser i fagene kunst og håndverk på ungdomstrinnet. "Jeg forsøker å se det jeg ikke ser..." Sterke kvinneskikkelser er et yndlingsmotiv. Skillet mellom erotikk og estetikk er også en hårfin balansegang som er spennende å bevege seg i. Jeg finner ofte inspirasjon i møtet med mennesker og husene de bor i. Kontraster, forventninger og fordommer setter i gang tankeprosesser. Disse tankeprosessene resulterer noen ganger i malerier av hus. Og mennesker. Og mennesker med hus. Sjelden hus med mennesker i... I de senere år har jeg latt meg inspirere av Bob Dylans tekster og låter. Dette er en spennende utfordring! Mine tolkninger er kanskje helt andre enn dine?Kystlandskapet og kulturlandskapet langs Nordmørskysten og Nord-Norge er vakkert og broket. Det spesielle og skiftende lyset i landsdelene er alltid en stor og spennende opplevelse. Kanskje de menneskene jeg maler også er både vakre og broket..? De som lever der. Det å blande disse sterke elementene kan ofte føre til at det ene kveler det andre. Elementene, fargene og det enkeltes egenskap eller egenvilje sloss gjerne litt i bildene mine. Jeg prøver i alle fall å male den kontrasten. Det øyeblikket. Mest av alt elsker jeg å male uttrykksfulle ansikt, drømmende blikk og i det øyeblikket og stillstanden i omgivelsen de befinner seg i. Høres alt dette vanskelig ut? Det er egentlig bare underliggende ting som vi sjelden eller aldri tenker over. Kanskje får bildene mine deg til å stoppe opp litt og undre deg? Det ville vært spennende, i så fall. En enda større utfordring er det å være kreativt skapende og samtidig være lærer. ...tid og rom... blir det aldri nok av. Møtet med mine flotte elever gir veldig mye(!), men krever sitt.


text: Har satt opp min Outlook 2007 til og jobbe med Gmail. Bruker her IMAP. Men noen problmer er det jo. Problemet er sendte elementer. Kan jeg gjøre slik at dem legger seg i Gmail-Sendt mappa. Har prøvd inne på mapper i outlook. Men dette hjelper ikke. Har også hotmail inne her, som da bruker connector, men her fungerer det greit. Finnes ikke noe Gmail connector? Eller annen måte og løse denne floken på? Hadde vært greit, da man ikke er hjemme og også kunne se sendte elementer. Selv om 50% av det som blir sendt ikke legger seg noe sted uansett slik det er nå. Mvh Petter Dette innlegget har blitt redigert av MB220CDI99: 4. februar 2011 - 11:20


text: Ligger i sentrum av den spennende Latinerkvarteret og nært til mange attraksjoner, og den nylig renoverte Spanish Arch Hotel, behandler Galway besøkende til en herlig irsk opplevelse. Quay Street, Eyre Square og Harbour er bare noen av de mest populære severdighetene i det som ofte tilnavnet Irlands kulturelle hjerte. Dette konkurransedyktige priser hotellet har en ypperlig beliggenhet midt i travelhet, sjarm og energi i denne europeisk by. Opplev en ekte irsk velkomst i hotellets bar, hvor live underholdning omfatter tradisjonelle irske band til noe litt mer moderne! Hjemmelaget mat og a la carte menyer prøver å tilfredsstille alle kulinariske behov, og for private funksjoner eller små sammenkomster hotellet er stolt over å en tilby de aller beste i personlig catering. Trådløst internett er tilgjengelig i fellesområdene så å holde kontakten er rask og praktisk. Vis anmeldelser |Internett:||Ledningstilkoblet Internett| |Rom:||20| |Tjenester:|| |Generelle fasiliteter:|| |Viktig informasjon og betingelser:||Frokost er ikke inkludert i prisen. Denne tjenesten er levert av hotellet.| |Kanselleringsregler:||Du kan endre eller avbestille dette tilbudet helt gratis opptil 48 timer før din innsjekkingsdato. Vennligst husk at dato for innsjekking er 00:00 (lokal tid). Ved avbestilling etter 48 timer før ankomst er underlagt et hotell gebyr lik 100% Cost of Stay. Vennligst oppgi dette referansenummeret til vår Kundeservice senter representant ved forespørsel, slik at vi kan bedre hjelpe deg