text: Kirjaudu sisään tai rekisteröidy Nenästä vedettävät poliitikot eivät osaa vaalia veronmaksajien omaisuutta. Kerta toisensa jälkeen taloutta taitamaton ministeri on juoksutettu miinaan, kun valtionyhtiöiden johtajat ovat rahan himossaan halunneet myydä kansallisomaisuutta. Saavatko äänestäjät mitä ovat tilanneet? Jos kuluttajansuojalaki ulottuisi vaalilupauksiin, niin tuomioita satelisi päivittäin. Niin yliolkaisesti valtaeliitti suhtautuu lupauksiinsa. Onko kansan poliittinen muisti niin lyhyt, ettei heitä... Eduskuntaan palannut veteraanipoliitikko Jörn Donner palkittiin itsenäisyyspäivänä Suomen leijonan komentajamerkillä. Viime vuonna hän sai tunnustuksena arvokkaan ruotsalaisen Nordstjärnan kunniamerkin. Turhaan. Suomen PISA-tulokset ovat laskeneet, puhuttaneet ja johtaneet hallituksessa äkkipikaisiin ja heppoisiin johtopäätöksiin, joiden mukaan ennen niin hyvä opettajankoulutuksemme tarvitsee päivittämistä samoin kuin opetusmenetelmät ja opetussuunnitelma.... Jalasjärvellä oli viime viikolla tupa täynnä, kun Seinäjoen, Jalasjärven ja Kurikan kuntarakenneselvitystä avattiin kuntien asukkaille. Kuulijakunnan rakenteesta (korkeahko keski-ikä, paljon paikallispoliitikkoja) ja puheenvuoroista päätellen... Tosi-tv kiinnostaa enemmän kuin tosiasiat. Big Brother kerää vuodessa enemmän katsojia kuin yksikään puoluetilaisuus kuulijoita tai jumalanpalvelukset osanottajia. Kansa janoaa sirkusta, kun leipä on tiukassa ja työt vähissä. Todellisuuspakoa... Kävin parturissa leikkauttamassa tukan – siis sen vähän mitä elämän tuiskuissa on jäänyt jäljelle. Parturini kanssa tuli puheeksi itsenäisyyspäivä ja juhliminen. Hänellä oli mielenkiintoinen juhlan määritelmä: ”Työ on parasta juhlaa”. Komissaari Olli Rehnin tulo eurovaalitaistoon sekoittaa hänen oman puolueensa kuviot. Puolueen EU-parlamentaarikoista ei edes Anneli Jäätteenmäki voi enää suhtautua rauhallisin mielin paikkansa uusimiseen, vaikka Riikka Pakarinen luopuu tuolistaan.... Olen viimeaikoina lueskellut blogeja, joihin jaetaan erikoisia ja surkuhupaisia asioita Suomesta ja suomalaisuudesta. Joku moittii, että meillä suomalaisilla on ärsyttävä tarve korostaa omaa erityislaatuisuuttamme. Olemmehan hyvin omalaatuinen kansa... Siniristiliput liehuvat perjantaina itsenäisen Suomen kunniaksi. Monet meistä osallistuvat sen viettoon omalla tavallaan. Kuka menemällä jumalanpalvelukseen, käymällä hautausmaalla, osallistumalla kotikaupungin itsenäisyysjuhlaan ja puolet... Olette aktiivinen paikallinen yhdistys tai seura ja haluatte toimintanne ja tapahtumanne laajan yleisön tietoon. Teiltä löytyy innokkaita kirjoittajia ja valokuvaajia. Haluatte nostaa esille kotipaikkanne tärkeitä asioita, ilmiöitä ja ihmisiä. Tutustu kumppanitoimintaan tästä. Etsi Kalle Kuovin kuva Seinäjoen Sanomista. Palkintona on ilmainen autonpesu Törnävän Nesteellä tai lounas arkisin Ravintola Marttilan Tallissa. Klikkaa lukijakilpailuun tästä. Käyntiosoite Kauppakatu 20 2.krs (Torikeskus) Postiosoite Seinäjoen Torikeskus Kauppatori 1-3 60100 Seinäjoki Puhelin Vaihde 020 6100 165 Fax (06) 414 4336 Aukioloajat arkisin 8.30-16.00 Sähköpostiosoitteet etunimi.sukunimi(at)lehtiyhtyma.fi Toimitus sjk.toimitus(at)lehtiyhtyma.fi Ilmoitusaineistot sjk.ilmoitukset(at) lehtiyhtyma.fi Jätä juttuvinkki Lähetä uutiskuva Mielipidekirjoitus Asiakaspalvelu Jakelupalaute Anna palautetta Käyttöehdot Keskustelusäännöt Kumppanisäännöt Lukijan uutisten säännöt Rekisteriseloste Tietosuojaseloste Näin jätät tapahtuman


source: fineweb

text: Hakutulokset: Janne Soisalon-Soininen (123 kpl) Alennuksia metsästävien asiakkaiden ei tarvitse odottaa enää joulun yli. Joululahjat ovat alennuksessa nyt. Tavaratalojen, merkkiliikkeiden, palveluntarjoajien, matkatoimistojen ja nettikauppojen tarjouskilpailu käy kuumana. Oli . . . Evli Pankin analyytikon Markku Järvisen mukaan Fortumin Suomen sähköverkoista saama kauppahinta yllätti. Fortum myy sähköverkot Suomi Power Networksille 2,55 miljardilla eurolla. – Kyllä hinta ylittää selvästi . . . Sähköverkkonsa Suomessa myynyt energiayhtiö Fortum tähyää myyntivoitoillaan ulkomaille. Tiedotustilaisuudessa puhunut toimitusjohtaja Tapio Kuula totesi Intian ja Ranskan olevan potentiaalisten investointikohteiden listalla. . . . Fortumin toimitusjohtaja Tapio Kuulan mukaan suomalaiset voivat olla tyytyväisiä toteutuneeseen sähköverkkojen kauppaan. – Suomalaisena voi tyytyväisenä tehdä sen johtopäätöksen, että maamme on kiinnostava pitkän . . . Nokian puhelimet ostaneen Microsoftin mukaan puhelinmyynnin voitoista osa kilahtaa jatkossakin Suomen valtion kassaan.Kysymys Microsoftin tarkoitusperistä nousi esiin, kun kävi ilmi, että uuden Suomeen perustetun Microsoft Mobilen kaikki . . . Oikeiston äänitorvena ansioitunut ajatushautomo Libera ehdottaa jokaiselle suomalaiselle omaa perustiliä. Perustili korvaisi nykyisen tulonsiirtoihin perustuvan sosiaaliturvajärjestelmän.Noin kaksi kolmasosaa ihmisen elinkaaren . . . Suomen talouden vaikea tilanne näkyy velkaongelmien kasvamisena. Monen talousosaaminen on heikkoa ja velkoja maksetaan velalla. Kun ongelmia vältellään ja salataan viimeiseen asti, kotitalouden kantokyky voi äkkiä romahtaa. Velkaneuvontaa tarjoavaan Takuu-Säätiöön on kertynyt yhteydenottoja tänä vuonna lähes edellisvuoden tahtiin. Viime vuonna puhelumäärät kasvoivat 50 prosenttia vuodesta 2011.Uut . . . Pomojen ansioita pyöritellyt palkkakeskustelu on käynyt kuumana. Yhtä paljon pitäisi puhua työssäkäyvistä suomalaisista, jotka jäävät palkallaan alle köyhyysrajan.Ongelmaryhmä ovat varsinkin vastentahtoisesti osa-aikatyötä tekevät, kun . . . Pääministeri Jyrki Kataisen (kok.) mukaan kokoon sorvattu rakennepaketti osoittaa hallituksen olevan toimintakykyinen. Hallituspuolueiden johtajat kiittelivät tiedotustilaisuudessa toisiaan hyvästä ja rakentavasta yhteistyöstä.Rakennepaketissa on neljä päälinjaa, jotka kattavat kuntien vaikean taloustilanteen tasapainottamisen, Suomen ikärakenteen muutosten aiheuttamat haasteet, rakenteellisen työ . . . Miltä tuntuu viettää päivä ostamatta mitään?Tätä kysyy perjantain Älä osta mitään -kampanja, kertoo kampanjan koordinaattori Iitu Kiminki Luontoliitosta.Kiminki muistuttaa, ettei kyse ole vain päivästä ilman . . . Hallituspuolueiden johtajilla oli perjantain tiedotustilaisuudessa selkeä yhteinen viesti: rakennepaketti lisää luottamusta Suomeen ja hallituksen kykyyn tehdä tarvittavia päätöksiä.Puolustusministeri Carl Haglund (r.) otti . . . Aalto-yliopiston varadekaanin ja laskentatoimen professorin Seppo Ikäheimon mielestä valtion puuttuminen yritysten palkkaukseen ei tunnu järkevältä.– Lähtökohtaisesti suhtaudun negatiivisesti palkkoja rajoittaviin . . . Kalleinta prime-korkoa Suomessa tarjoavat nykyisin Nordea ja Danske Bank, joiden prime on kesäkuusta saakka ollut 1,40 prosentissa. Edullisin 0,65 prosentin prime-korko löytyy S-Pankin ostamasta FIM:stä.Pankit kommentoivat prime-koron . . . Taloustieteen opetus laahaa pahimmillaan jopa vuosikymmeniä jälkijunassa. Lisäksi vääriksi tiedettyjä teorioita opetetaan yhä, sanoo Lontoon Imperial Collegen taloustieteen professori Michael Joffe, kertoo brittilehti Guardian.Hänestä taloustieteen opetus on turhan teoriapainotteista. Käytännön havainnointia ja vallitsevan . . . Sveitsin sosiaalidemokraattien alullepanema palkkasuhteita koskeva niin sanottu 1:12-aloite puhuttelee alppikansaa. Viimeisimpien kyselymittausten mukaan . . . EU-komissio jakoi viime vuoden 139 miljardin euron budjetistaan väärin perustein keskimäärin 4,8 prosenttia, eli noin seitsemän miljardia euroa, kertoo EU:n tilintarkastustuomioistuimen tiistaina julkaistu raportti. Suomen osuus EU:n yhteisestä budjetista oli viime vuonna noin 1,9 miljardia euroa.Kaikkiaan noin seitsemän miljardin euron pottia ei olisi pitänyt . . . Puutarha-alan kauppaketju Plantagen aloittaa yt-neuvottelut Suomessa. Pohjoismaiden suurin puutarhakauppaketju työllistää Suomen 10 myymälässään runsaat sata työntekijää.Plantagen Finlandin toimitusjohtaja Annika Järvensivu . . . – Analyysimme on se, että parantamisen mahdollisuudet niin tuotantomäärien kuin kannattavuuden osalta ovat olemassa, hän sanoi sijoittajapuhelussa.Sijoittajille puhunut Saila Miettinen-Lähde painotti malmintuotannon ja . . . Elinkeinoelämän valtuuskunnan (Eva) keskiviikkona julkaistu pamfletti Oikea palkka – kymmenen totuutta tuloeroista, maalaa asiantuntevasti kuvaa Suomen tuloerojen . . . Vähennystarpeeksi arvioitiin kuukausi sitten yt-neuvottelujen alla yli 200 työntekijää.Lokakuun 7. päivä käynnistyneet yt-neuvottelut vietiin läpi nopealla aikataululla muutamassa viikossa.Oulun ylempien toimihenkilöiden . . . Hakuohje - TAI-sanalla saat osumia, joissa esiintyy jokin hakusanoista: hakusana1 TAI hakusana2 - Välimerkit hakusanojen välillä tulkitaan JA-sanaksi: hakusana1 hakusana2 = hakusana1 JA hakusana2 - Lainausmerkeillä voit hakea täsmällisiä fraaseja: "koko lauseen haku" - Rajaa osumia lisäämällä hakusanan eteen miinusmerkki: hakusana1 -hakusana2 = hakusana1, mutta EI hakusana2 - *-merkki katkaisee hakusanan Hakukone selaimeen Lisäämällä Taloussanomat selaimesi hakukohteisiin voit hakea sivuston sisältöä suoraan selaimestasi (toimii Internet Explorer 7 ja Firefox 2 -selaimissa ja uudemmissa). Päivä historiassa


text: BBC uutisoi, että Britanniassa otetaan lähikuukausina käyttöön maanlaajuinen kameravalvontajärjestelmä, jossa jokaisen kameran ohi ajavan auton rekisterinumero kuvataan ja tallennetaan. Näin brittiviranomaiset alkavat saada kattavaa tietoa siitä, missä ihmiset liikkuvat. Poliisi vakuuttaa, että järjestelmää käytetään tietysti täysin asiallisesti, eikä viattomilla ihmisillä ole mitään pelättävää. Päinvastaisen esimerkin tarjoaa kuitenkin esimerkkitapaus, jossa mielenosoitukseen osallistuneen brittimiehen autoon kiinnitettiin valvontatarra, joka hälytti hänen ajaessaan valvontakameran ohi, mikä johti siihen että terrorismintorjunnasta vastaava poliisiyksikkö tutki hänen autonsa. Tapaukseen ei liittynyt minkäänlaista rikosepäilyä. Britannian tietosuojavaltuutettu sanoo suoraan, ettei hänen toimistollaan ole resursseja valvoa järjestelmän käyttöä. Iso-Britannia lipuu jatkuvasti kohti totalitaarista yhteiskuntaa, jossa viranomaiset ovat lain ja moraalin yläpuolella ja heillä on rajaton valta kansalaisiin. Suomessakin on merkkejä vastaavasta valvontakehityksestä. Poliisiylijohtaja Mikko Paatero ilmoitti heti virkaansa astuttuaan haluavansa hyödyntää tulossa olevaa kaikki passin omistavat kansalaiset kattavaa sormenjälkirekisteriä laajasti rikostutkintaan. Vaikka tämä osuus osittain torpattiin lakiehdotuksesta toistaiseksi, sormenjälkiä aletaan kerätä passinhakijoilta kesällä. Hiljattain liikenneministeri Anu Vehviläinen fantasioi Britannian tyylisestä autojen kameravalvonnasta. Virallisena tarkoituksena on tietenkin ajatus ajokilometreihin perustuvasta autoverotuksesta. Olisi äärimmäisen naiivia uskoa, että tietojen hyödyntäminen jäisi siihen. Pääkaupunkiseudulle kaavaillaan myös rekisterikilpien kuvaamiseen perustuvaa ruuhkamaksujärjestelmää. Toki on huomattava, että niin kauan kuin on känykkä päällä taskussa, ihminen voidaan paikantaa melko tarkasti milloin vain. Toistaiseksi paikkatietojen käyttöä säädellään tiukalla lainsäädännöllä. Mutta mitä enemmän rekistereitä ja tietoja kertyy, sitä enemmän kasvavat paineet niiden yhdistämiseen ja käyttötarkoitusten laajentamiseen. Myös paikkatietojen käytön suhteen on oltava varuillaan. Asiasta hieman toiseen. Viime aikoina on käyty kansainvälisellä tasolla debattia siitä, miten internetin hallinnointi pitäisi vastaisuudessa järjestää. Tällä hetkellä hallinnosta vastaavat epäpoliittinen voittoa tavoittelematon yhtiö ICANN, johon Yhdysvaltain ulkoministeriöllä on tiettyä valtaa. Jotkut valtiot, sinänsä ymmärrettävästi, ovat alkaneet vaatia kriittisen internet-infrastruktuurin hallinnoinnin ottamista pois Yhdysvalloilta ja kansainvälisen, vaikkapa YK:n alaisen hallinnointiorganisaation perustamista. Amerikkalainen lehti Weekly Standard käsittelee ansiokkaassa artikkelissa niitä haittapuolia, joita hallinnoinnin uudelleenjärjestelyistä voisi koitua. Itsekin suhtaudun erittäin suurella varauksella ajatukseen eri maiden hallitusten alaisesta poliittisesta internetin kontrollointielimestä. Siellä saisivat epäilemättä sijaa erilaiset sensuuri- ja rajoitusvaatimukset. Tämä on uhkana varsinkin, jos totalitaariset maat saisivat YK:n kautta osallistua internetin hallinnointiin, eikä toisaalta länsimaillakaan ole kovin hyviä jauhoja pussissa enää nykyään sananvapauden suojelemisen saralla. Täytyy myöntää, että itse luotan Yhdysvaltojen perinteiseen vahvaan sananvapausajatteluun, jossa jopa lapsipornosensuurilait on todettu perustuslain vastaisiksi, paljon enemmän kuin mihinkään politisoituneeseen kansainväliseen elimeen. Niin hullulta kuin se ehkä kuulostaakin, internetin vapauden kannalta sen hallinnoinnissa lienee paras pitäytyä nykyisessä epämääräisessä USA-vetoisessa järjestelmässä.


text: Sol LeWitt Sol LeWitt (9. syyskuuta 1928 Hartford, Connecticut – 8. huhtikuuta 2007 New York, New York) oli yhdysvaltalainen taiteilija, joka yhdistetään etenkin käsitetaiteeseen ja minimalismiin. LeWitt teki etenkin maalauksia, piirroksia ja rakennelmia. LeWittin töitä on esitelty sadoissa näyttelyissä maailmanlaajuisesti museoissa ja taidegallerioissa vuoden 1965 jälkeen. Hänen työnsä koostuivat maalauksista, valokuvista ja paperitöistä ja monenmuotoisista rakennelmista, joiden koko vaihteli pienistä luonnoksista suuriin ulkotöihin. LeWitt maalasi monet töistään suoraan gallerian seinillä ja pyyhki ne myöhemmin pois.


text: Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten (ELY-keskus) tarjoamia kehittämis- ja asiantuntijapalveluja voidaan kytkeä samaan palvelukokonaisuuteen yhteishankintana toteutetun työvoimakoulutuksen tuotteiden kanssa. ELY-keskusten osaamisen kehittämispalveluilla edistetään kilpailukykyisten pk-yritysten perustamista, laajentamista ja kehittämistä. Palvelut sisältävät mm. koulutusta, konsultointia ja tuotteistettuja asiantuntijapalveluja. Kehittämis- ja asiantuntijapalvelut voivat edeltää koulutusta tai niitä voidaan toteuttaa koulutuksen rinnalla. Esimerkiksi Monitaito analyysia voidaan käyttää pk –yrityksen kehitys- ja koulutussuunnitelmaa laadittaessa, jolloin sen avulla voidaan toteuttaa RekryKoulutuksen tai TäsmäKoulutuksen suunnittelun tueksi tarvittava yrityksen ja sen henkilöstön osaamisen analyysi.


text: Ministry of Defence FI Hei kaikki eSuomalaiset! Lupasin vaalikampanjassani uudistavani eSuomen MU-kenttää, ja tässä se nyt sitten tulee! Hetki sitten kyselimme eSuomalaisten Military Unittien johtajien mielipiteitä armeijasta ja sen tarpeellisuudesta. Tässä muutamia vastauksia anonyymisti. "Todellakin tarpeellinen. FEF on tällä hetkellä Suomen sotilaallinen keulakuva, jonka varaan tulevaisuudessakin pitäisi eniten panostaa." "Valtion ylläpitämä armeija on eSuomelle erittäin tarpeellinen. Ilman sitä itsenäisyyttä ei tod.näk. olisi. Ei siellä rajalla ole ketään muuta kuin eSuomen armeija odottamassa viime hetken puristusta vihun ohi, vaan wellut ammutaan silloin kun huvittaa." "Valtion armeija on eSuomen uskottavan puolustuksen- ja hyökkäyksen- välttämätön selkäranka. Tarpeellisuus tulee ennen kaikkea tarkasti säännellystä budjetista ja taistelun organisoimisesta." "tarpeellinen" "Tarpeellinen, jos muuta aktiivista esim. irkin kautta ohjattavaa armeijaa ei ole. Juuri iskujen organisointi aiheuttaa sen, että suomen valtion oma armeija näyttelee suurta roolia taistelujen ratkaisemisessa." "Armeija on ihan toimiva ja saa ohjattua damagea oikeisiin kohteisiin ja näin ollen tarpeellinen, mutta painottaisin silti, että yksityiset ovat vähintäänkin yhtä tärkeitä organisaatioita kun armeija on ja pystyy myös ohjaamaan damagea oikeisiin kohteisiin. Mielestäni armeija voitaisiin luokitella muiden MU:iden kanssa samaan kastiin. Sen lisäksi armeija tulisi aivan varmasti toimeen pienemmälläkin budjetilla, kun taas yksityisille kelpaisi kaikki "ylimääräisetkin" roposet." On siis tultu melko yksimieliseen päätökseen, että armeija on hyvä olla olemassa, mutta kuitenkin sen toimintaa arvostellaan suuresti... On siis aika tehdä muutoksia! Vielä tarvitaan pientä säätöä. Valtion Military Unittien uusi rakenne 1. Suomen Kansalaisarmeija Kansalaisarmeija jatkaa olemassaoloaan samaan tapaan kuin tähän asti, taistellen eSuomen prioriteettien mukaisesti ilman sen suurempia velvollisuuksia. Kansalaisarmeijassa järjestetään päivittäistä pullajakoa tukemaan sinne meneviä uusia pelaajia. 2. Suomen Puolustusvoimat Finnish Elite Force vaihtaa nimensä eSuomen Puolustusvoimiksi ja näin sen roolia tullaan myös hieman muuttamaan. Tässä joukkiossa eGPS -pakko poistuu ja tilalle tullaan pikkuhiljaa ottamaan egov4you ja Pulse -ohjelmistojen yhdistelmä. Pakko näitä ei tosiaan ole käyttää, mutta viikkojakoa korotetaan hieman niille jotka suostuvat käyttämään Pulsea. (Pulse on siis eGPS:n tapainen scripti) Penishuumori on luonnollisesti osa armeijan rutiineita. Kuvassa NTJ havainnollistaa kuinka mulkku presidenttimme on. 3. Fist of Gabriel (Väliaikainen nimi) Tämä on täysin uusi valtiollinen Military Unit, jonka perustaminen nähtiin tarpeelliseksi muunmuassa siksi, että eMaailmaan on pian syntymässä uusi liittouma, jonka perustamisen johdosta odotamme maahamme palaavan erittäin kovia Suomalaisia aktiivipelaajia. Tulemme tarjoamaan jäsenille aktiivisuuteen perustuvaa asejakoa. (Jopa 40Q6 asetta päivässä) Tältä porukalta edellytetään Pulse:n käyttöä, egov4you tulee myös toimimaan keskeisessä asemassa unitin seurannassa. Jäseninä pidetään vain yli 150 hittiä päivässä tekeviä sotilaita -> Varustusta jaetaan hittiaktiivisuuden mukaan. Porukka pyritään pitämään melko pienenä ainakin aluksi, jotta voidaan rauhassa testata uusia menetelmiä -> Jos homma toimii niin ainakin osa toimintatavoista tullaan siirtämään myös Suomen Puolustusvoimiin. Tästä unitista lisäinfoa tulee pian! Ulkomailla palvelleet sotilaat pakkailevat tavaroitaan ja valmistautuvat kotiinpaluuseen. Nimikilpailu Ehdota nimeä eSuomen Armeijan uusimmalle Military Unitille (nyk. Fist of Gabriel) ja hanki itsellesi mainetta ja kunniaa! Voittaja nappaa itsellensä mukavat 50 Q6 tankkia! Ehdotuksia saa viljellä tämän artikkelin kommenteissa. Huom! Nämä toiminnot eivät pamahda käytäntöön tällä sekunnilla, antakaa meille pari päivää aikaa. - eSuomen Hallitus What is this?You are reading an article written by a citizen of eRepublik, an immersive multiplayer strategy game based on real life countries. Create your own character and help your country achieve its glory while establishing yourself as a war hero, renowned publisher or finance guru.


text: Pyramidein maassa / In the land of the Pyramids Mä niin rakastan hauskoja valokuvia (ja ihanaa että saan tuon isännänkin houkuteltua niihin mukaan). Ja nyt olisivat Vapriikki-Vintagessa Atelieri O. Haapalan ottamat kuvat valmiit. Koko kavalkaadin pääsette katsomaan Haapalan FB-sivuilta. Tässä minun ja isännän kuva. Kiva vastakohta meidän ensimmäiselle kuvallemme joka oli talvinen ja hieman slaavilaishenkinen. IN ENGLISH I love sooo much fun portraits (and it’s so fantastic that I’m able to lure my hubby to join me in them). And now the photos Atelieri O. Haapala took in Vapriikki-Vintage fair are finally ready. You can view them all in their FB page. Here is our photo. It is nice opposite to our first portrait, which was wintery and had some slavic mood in it. “Kaivaukset ovat todentotta olleet suuri menestys. Löysimme koskemattomana naismuumion haudan, täynnänsä hautaesineistöä. Artifaktien joukosta löysimme tämän muumioidun kissan. Tohtori Weight halusi ikuistaa minut valokuvaan kissamuumion kanssa, jotta muistaisimme tuon merkittävän päivän. Taustalla häämöttävät mahtavat Gizan pyramidit. Terveisiä kaikille, Rhia 15. heinäkuuta, 1934, Egypti” “Excavation truly was great success. We were able to discover well preserved tomb of a woman, full of burial items. Amongst the artifacts was this cat mummy. Dr Weight wanted to take a photo of me with it, to commemorate the moment and that great day. You can see the Great Pyramids of Giza on the background. Greetings to all, Rhia 15th of July, 1934, Egypt”


text: The Beach Village Kohteen Tiedot:Kääntäjä: Tyylikäs vuoteet ja kauniit huoneet tekevät Beach Village täydellinen lepopaikka. Perusteilla isäntä kaksi baaria ja iso tilava ravintola. Nauti cocktail tai jääkylmää olutta meidän allasalueella rantabaarissa. Näkymät upeita trooppisia Bazaruton saaristoon voi ihailla niin pitkälle silmä näkee. Nauti päivä snorklaus, sukellus, kalastus, ratsastus tai vain kiinni siitä, että eksoottisen rusketusta me kaikki rakastamme niin paljon. Kaikissa kahden hengen huoneissa on kylpyhuone, jossa suuret huoneet ja tilava kylpyhuone. Meidän asuntolan huoneissa nukkua vain 4 per huone runsaasti tilaa säästää. Aamiainen ei sisälly verkossa huoneen hintaan


text: Puula (14.923.1.001) Korkeusaste: 61.8198 Pituuspiiri: 26.7036 330,764 km2 3,059 km3 3 058 710 000 m3 3 058 710 000 000 l Järvi Perustiedot Pinta-ala: 330,764 km233 076,4 ha Syvyys: 69 m Keskisyvyys: 9,24 m Tilavuus: 3,059 km33 058 710 000 m3 3 058 710 000 000 l Rantaviiva: 1 776,73 km Korkeustaso: 94,7 m Hallinnolliset alueet Nämä tiedot ovat peräisin Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) tietojärjestelmistä eikä niitä voi muokata. Jos havaitset tiedoissa virheitä voit ilmoittaa niistä Kahvihuoneen Virheet ja korjaukset -osastolla. Yleistä Puulavesi (Puula) sijaitsee Etelä-Savossa Hirvensalmen, Kangasniemen ja Mikkelin alueilla sekä Keski-Suomen maakuntaan kuuluva Joutsa. Puulan pinta-ala on 330 km2 ja se on Suomen 13. suurin järvi. Vesistön keskisyvyys on 9,2 metriä ja syvin kohta 62 metriä. Puula vastaanottaa koillisesta Läsäkosken kautta Kyyveden alueen vedet. Puulavesi virtaa Liekuneeseen ja laskee Kissakosken kanavan ja voimalaitoksen kautta Mäntyharjun reittiä myöten Kymijokeen. Puula liitettiin Kissakosken kanavalla Mäntyharjun reittiin vuonna 1854. Suur-Savon Sähkö Oy säännöstelee Puulaveden, Liekuneen ja Ryökäsveden pintaa Kissakosken padon ja voimalaitosten avulla. Suurin osa Puulan kalastusalueen vesistä kuuluu Mäntyharjun reitin Puulaveden alueeseen. Puulan kalastusalueen pohjoisosassa on lisäksi vesialue, joka kuuluu Leppäveden- Kynsiveden reitin Niemisjärven vesistöalueeseen. Vireillä olevassa rajanmuutos suunnitelmassa Kissakosken alapuoliset vedet mukaan lukien Vahvajärven eteläosa tultaisiin siirtämään Mäntyharjun kalastusalueesta Puulan kalastusalueeseen. Muutoksen jälkeen tulisivat Kissakosken alajuoksu ja Vahvajärvi kokonaisuudessaan kuulumaan Puulan kalastusalueeseen. Järven erityispiirteet Puula on muodoltaan laajoista selistä muodostuva monimuotoinen, niukkaravinteinen ja kirkasvetinen järviketju. Sille ovat tunnusomaisia jylhät, karut, kallioiset rannat sekä monin paikoin rannan tuntumassa kasvavat lehtipuuvaltaiset metsät. Puulavesi kuuluu vedenlaatunsa, monipuolisen luontonsa ja monin paikoin myös vähäisen asutuksensa vuoksi tärkeimpiin maakunnan luontokohteisiin. Sen rikkonainen ja karu saaristoluonto on omaleimainen. Alue on myös maisemaltaan erittäin arvokas. Puula on valittu Etelä-Savon maakuntajärveksi vuonna 2011. Nykytila ja suojelu Suurin osa Puulavedestä on kirkasvetistä, niukkahumuksisia ja väriltään vain hieman ruskeahkoa. Happitilanne on järvessä hyvä. Seurantatiedon mukaan suurin osa järvestä on rehevyystasoltaan lähinnä karu. Virkistyskäyttö luokituksen mukaan järvi kuuluu luokkaan erinomainen. Luokitus on tehty Uimaniemen edustalla, Hirvensalmella, 51 m:n syvänteen vedenlaatutekijöiden mukaan ja koskee suurinta osaa Puulaa. Kuormittajien velvoitetarkkailu tulosten perusteella Otavan lähialueella Kotalahden vedenlaatu on luokiteltu yleisessä käyttökelpoisuusluokituksessa lähinnä luokkaan tyydyttävä. Kangasniemen kunnan edustalla Puulaveden vedenlaatu on luokiteltavissa luokkaan hyvä. Puulaveteen pohjoisesta ja idästä laskevat vesistöt ovat pääasiassa karuja ja osin suoalueiden sekä metsäojitusten vuoksi humuksen tummentamia. Puulan pääaltaaseen tultaessa humuksen vaikutus heikkenee ja kalastusalueen eteläosassa järvet ovat karuja ja melko kirkasvetisiä. Puulaveteen laskee luoteesta Siikaveden kautta Kälkäjoen vesistöalue, jonka vesi on valuma-alueen laajojen suoalueiden ja turvetuotannon vuoksi tummaa. Puulan luoteinen osa on melko matala ja humuskuormituksen vuoksi melko tummavetinen. Puulaveden pääaltaassa humus- ja ravinnekuorma on laimentunut ja pääallas on kirkasvetinen ja erittäin karu. Pääallas on lisäksi melko syvä (70 m). Puula on jaettu pääaltaaseen, Kotalahteen, Lihavanselkä-Kaiskonselkään, Ruovedenselkä-Vuojaselkään sekä Siikaveteen, joista pääallas edustaa tyypittelyssä suuria vähähumuksisia järviä. Järven kaakkoinen alue on myös melko kirkasvetinen ja karu. Pistekuormitus Pohjoisosan Ruovedenselkä on matala ja melko kirkasvetinen, mutta Kangasniemen keskus- taajaman kuormituksen vuoksi rehevähkö. Vuojaselkä on matala, karuhko ja humuskuormituksen vuoksi melko tummavetinen. Kangasniemen taajaman puhdistetut jätevedet lasketaan Ruovedenselälle. Hirvensalmen taajaman jätevedet laskevat puhdistamon ja suoimeytyksen kautta Liekuneeseen. Turvetuotanto alue on Mäkelänsuolla, josta kuivatusvedet lasketaan Vuojaselkään lähelle Läsäkoskea. Lännestä Keski-Suomen puolelta laskee turvetuotantovesiä Kälkäjokea pitkin Puulaveden länsiosaan. Kalat, linnut ja muu vesiluonto Puulan kalastusalueen vesistöihin kuuluvat kaikki tavallisimmat kalalajit. Puulassa esiintyvät ainakin 22 kalalajia: ankerias, hauki, kivennuoliainen, made, kivisimppu, ahvenkalat, lohikalat ja särkikalat. Ahvenkaloihin kuuluvat ahven, kuha ja kiiski. Särkikaloihin kuuluvat särki, säyne, lahna, mutu ja salakka. Lohikaloihin kuuluvat järvilohi, taimen, kirjolohi, muikku, siika, peledsiika, nieriä, harjus ja kuore. Puulavesi on erinomainen muikkuvesi, minkä vuoksi taimen sekä järvilohi kasvavat nopeasti. Siten kaikilla virtavesillä, jotka laskevat Puulaveteen on kalataloudellista arvoa. Puulan suurten selkien ulappa-alueiden kalayhteisö koostuu melkein pelkästään muikusta ja kuoreesta. Ahventa ja särkeä esiintyy hyvin vähän. Siika viihtyy pääasiassa rantapenkoilla. Ulappa-alueiden tärkeimpiä petokaloja ovat taimen, järvilohi ja made sekä iso ahven. Vuoden 2009-2013 kalojen istutussuunnitelman mukaan Puulaveden I alueelle istutetaan vuosittain kuhaa 10000 kpl, järvilohta 3000 kpl ja yhdessä alue 2 kanssa istutetaan rasvaeväleikattua järvitaimenta varojen ja tilanteen mukaan (Läsäkosken kunnostus). Puulaveden pääaltaaseen (alue II) istutetaan vuosittain rasvaeväleikattu järvitaimenta 4000kpl, joiden istutuksia vähennetään asteittain (Läsäkosken kunnostus). Järvilohia istutetaan 6000kpl, ja lisätään määrällä minkä verran taimenistutuksia vähennetään. Lisäksi istutetaan järviharjusta 10000 kpl. Mahdollinen muu istutuslaji voi olla kuha ja nieriä tilanteen mukaan. Puulaveden alue III, Ruovedenselälle istutetaan järvisiikaa 20000 kpl ja Vuojalahteen tulee kuhaa 40000 kpl joka toinen vuosi. Puulaveden Otavanlahti- Pääskynselkä alueen IV istutetaan rasvaeväleikattua järvitaimenta 2000 kpl sekä järvilohta 1000kpl ja kuhaa 5000kpl. Järviharjuksen istutukset Puulan syvempiin osiin Simpiän-, Karttuun- ja Kaiskonselälle ovat tuottaneet istutusmääriin nähden välttävän tuloksen. Alueen vesistöissä esiintyy vaihtelevasti rapua, jota on myös istutuksin tuettu. Kalastusalueen vesistöissä on rapurutto tuhonnut suurimman osan luontaisista kannoista. Istutuksia on suoritettu vuosittain mutta tulokset koeravustuksissa eivät ole olleet kuin välttäviä. Puulaan on istutettu runsaasti taimenta ja taimen lisääntyy jossain määrin myös kalataloudellisesti kunnostetussa Läsäkoskessa. Sekä mahdollisesti myös Mallokseen laskevalla Tamarajoella. Yli 90 % taimenen ravinnon massasta on runsaan muikkukannan aikana muikkua. Taimenkannat ovat osakaskuntien ilmoituksen mukaan Puulaa lukuun ottamatta heikot. Puulaan on istutettu myös järvilohia vuodesta 1998 lähes vuosittain. Järvilohi kasvoi Puulassa vielä nopeammin kuin taimen. Niiden menestys ja saadut saaliit ovat olleet istutusmääriin nähden hyvät. Muikku on saaliin määrän ja arvon perusteella Puulan tärkein kalalaji. Puulan matalissa lahtivesissä muikkukanta on ollut järven keskiosaa heikompi. Muikkukannalle on tyypillistä melkoinen vuosien välinen vaihtelu, joten myös muikkukatoa esiintyy. Runsas vuosiluokka syntyy Puulalla 2-4 vuoden välein. Puulassa esiintyy useita siikamuotoja ja yleisin on ns. järvisiika. Poikastiheys on ollut Puulalla melko alhainen. Puulassa esiintyy myös jonkin verran istutettua planktonsiikaa. Puulan madekanta on melko runsas. Puulassa oli vielä 1950-luvun lopulla runsas kuhakanta, mutta se hävisi 1960-luvun loppuun mennessä lähes tyystin. Viime vuosina kuhakantaa on yritetty elvyttää istutuksin. Kuha kasvaa Puulan tutkimusalueella, kuten karuissa järvissä yleensä, melko hitaasti. Alueen lajeja Kasvi- ja eläinlajistoon kuuluu runsaasti uhanalaisia sekä direktiivilajeja. Suuret selkävedet suovat mereisen luonteensa vuoksi hyvät mahdollisuudet runsaan kuikkakannan ja melko runsaan selkälokkikannan esiintymiselle. Purotierasammalen kasvupaikka on ainoa tunnettu Etelä-Savossa. Hoikkavilla, taljaruostesammal, oravisammal, ketjusammal ja isoriippusammal ovat alueellisesti uhanalaisia. Riekko on alueellisesti uhanalainen sekä riistaeläin. Selkälokki on Suomen erityisvastuulaji. Lintudirektiivin liitteen I linnut: ampuhaukka, helmipöllö, huuhkaja, kaakkuri, kalatiira, kuikka, kurki, lapinpöllö, laulujoutsen, liro, mehiläishaukka, metso, palokärki, peltosirkku, pikkulepinkäinen, pikkusieppo, pyy, ruskosuohaukka, sinisuohaukka, suokukko, uivelo, vesipääsky. Säännöllisesti esiintyvät muuttolinnut: nuolihaukka ja tuulihaukka. Uhanalaisia lajeja alueella 2 kpl. Muut lajit: kuhankeittäjä, pikkutikka, riekko, selkälokki, taimen, vaellussiika, jättikatka, ilves, karhu, hirvenkello. Puulan vesireitin historia Höyrylaivaliikenne Mikkelistä Saimaalle alkoi 1800-luvun lopulla. Saimaan laivaväylän ohella toinen tärkeä vesireitti Mikkelin lähistöllä alkoi Otavan satamasta Kotalahdelta ja kulki Puulavettä myöten Hirvensalmelle ja sieltä edelleen Kangasniemelle. Vesireitti kunnostettiin liikennöitävään kuntoon vuosina 1889-91 tehtyjen kanavoimis- ja ruoppaustöiden jälkeen. Puulan vesireittiä jouduttiin parantamaan uudelleen ennen ensimmäistä maailmansotaa. Sotien aikana ja heti sodan jälkeen laivaliikenne koki vielä lyhyen nousukauden. Jo liikenteestä poistetut Puulaveden höyrylaivat otettiin jälleen käyttöön. Erityisen vilkas matkustajaliikenteen kannalta oli vuosi 1945. Autoliikenteen elpyessä laivaliikenne romahti taas. Puulaveden viimeiseksi höyrylaivaksi jäi "Läsäkoski"-niminen hinaaja, joka liikkui Puulalla 1970-luvun puoliväliin saakka. Järven kokoon nähden Puulalla liikennöi iso höyrylaivasto, josta ei kuitenkaan ole jäänyt jäljelle ainuttakaan laivaa. Puula Forum Heinäkuussa 2013 pidetyssä Puula Forumissa käsiteltiin Puulan nykyistä tilaa ja tulevaisuutta. Mukana oli asiantuntijoita oman alansa huipulta. Keskusteluaiheina ovat Puulan ympäristöarvot, sen merkitys alueelle ja tänä vuonna myös se, mitä ihan tavallinen ihminen voisi tehdä Puulan tulevaisuuden hyväksi. Forumissa esiteltiin meneillään olevia hankkeita mm. Kestävän kalastuksen ja luontomatkailun kehittämishanke 2011-2014. Lähteet: Puulan kalastusalue: Käyttö- ja hoitosuunnitelma vuosille 2009-2013, Mikkeli kaupunki, Kangasniemi/Matkailulehti 2013, Valtion ympäristöhallinto, Etelä-Savon ELY.


text: Suomen ostetuin premium-katumaasturi Volvo XC60 on uudistunut sekä ulkonäöltään että tekniikaltaan. Valitse autoon neliveto, jonka edistyksellinen Haldex AWD –järjestelmä parantaa ajovakautta ja tarjoaa ylivertaisen pidon ja luotettavan perillepääsyn tieoloista riippumatta. Kohokohdat Mikä tahansa ympäristö, mikä tahansa sää Korkea maavara ja lisävarusteena saatava All-Wheel Drive -neliveto tekevät XC60:sta helppokulkuisen kaikenlaisissa maastoissa. Kun siihen vielä yhdistetään Hill Start Assist ja lisävarusteena saatava Hill Descent Control, voit ajaa vähemmän ajettuja reittejä ja luottaa siihen, että autosi selviää siitä mitä eteen tulee. Intuitiivinen ja edistyksellinen yhteys Valittavanasi on kolme tilaa, joilla voit personoida Adaptive Digital Display -näytön mielentilaasi sopivaksi. Valitse puheohjattu Sensus Connected Touch helppoa navigointia varten, ja nauti koko maailman Internet-pohjaisesta viihteestä. Hienovaraista eleganssia, joka sopii tyyliisi Tarkoituksenmukainen, suuri uusi etusäleikkö ja päiväajovalot erottavat XC60-autosi joukosta. Kaikki, klassisesta Volvon V-muotoisesta konepellistä upeaan keskikonsoliin, myötävaikuttaa autosi tyylikkääseen ulkonäköön.


text: Indonesian vaakuna Indonesian vaakuna on Indonesian kansallistunnus lipun, moton ja kansallislaulun ohella. Se on nimeltään Garuda Pancasila. Sen suunnitteli Pontianakin sulttaani Hamid II ja se hyväksyttiin maan viralliseksi vaakunaksi 11. helmikuuta 1950. Vaakunan pääosan muodostaa garuda, jonka rinnassa on kilpi ja jaloissa tekstinauha, jossa lukee vanhalla jaavan kielellä Bhinneka Tunggal Ika, Yhtenäisyys moninaisuudessa. Kilven viisi symbolia edustavat Indonesian valtion virallisen filosofian Pancasilan viittä periaatetta: uskoa yhteen jumalaan (tähti), oikeudenmukaista ja sivistynyttä ihmisyyttä (ketju), Indonesian yhtenäisyyttä (Banianpuu), sisäisen tietouden ohjaamaa yksimielistä demokratiaa (bantengin pää) ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta (riisi ja puuvilla).


text: Ilmianna / repost? <Kapuseta> su 08.01.2012 - katsottu: 6 379 kertaa - Jaa « Vanhemmat Yhteensä 41 kommenttia. Näytä kaikki. Uudemmat » @Tapsu94 sanoi: Iskällä on Sonim XP3, hommas sen sen jälkee ko klassinen Nokia 6250 jäi halkokoneen väliin... @Fat_Ed sanoi: Jätän tämän vain tähän http://www.coline.fi/sonim/index.html katsokaa erityisesti hintaa @Venni sanoi: -5 astetta? oon unohtanu ties kuin monta kertaa nokiani takapihalle kun on ollu -30 eikä mitään tapahtunut, ehkä näyttö vähän huurtui ku vei sisälle. kuva todistaa vaa että tuo on vedenkestävä puhelin, mutta entä sitten kun ruvetaan pelaamaan pesäpalloa tuolla? @Paynter sanoi: vertaa ääriolosuhteisiin tehtyä puhelinta normaaliin mitä tämä on minä en edes... @MoFo sanoi: Täällä muna savuten ulvotaan joidenkin yli 10 vuotta vanhojen puhelimien perään, voi tziisus. Hanki oma tunnus tai kirjaudu sisään, niin voit jättää tähänkin kommenttisi!


text: |Sopimus Videobank Oy:n palveluiden käytöstä| Videobank Oy tarjoaa Club DVDnetin jäsenyyden kautta jäsenelle mahdollisuuden vuokrata DVD-elokuvia postitse internetissä toimivan palvelun välityksellä. Tällä sopimuksella sovitaan Videobank Oy:n palveluiden tarjoamisesta palvelun käyttäjälle eli jäsenelle. Liittymällä Club DVDnetin jäseneksi jäsen hyväksyy tämän sopimuksen sisältämät jäsenehdot. 1. CLUB DVDNETIN JÄSENYYS JA PALVELUN SISÄLTÖ 1.1 Club DVDnetiin liitytään rekisteröitymällä osoitteessa www.dvdnet.fi ja maksamalla kulloinkin voimassa olevan kuukausimaksun. 1.2 Club DVDnetin jäseneksi voivat liittyä vain 18 vuotta täyttäneet yksityishenkilöt. 1.3 Club DVDnetiin liityttyään jäsen saa käyttöönsä käyttäjätunnuksen ja salasanan palvelun käyttöä varten. Jäsen on vastuussa käyttäjätunnuksen ja salasanan käytöstä. Näitä saa käyttää ainoastaan jäsen itse, tietoja tulee säilyttää paikassa, jossa kukaan muu ei pääse niihin käsiksi. Jäsenen tulee viipymättä ilmoittaa Videobank Oy:lle, jos salasana on hukkunut, unohtunut, tai jos joku muu on saanut sen haltuunsa. 1.4 Jäsen voi DVDnetin kautta tilata samanaikaisesti 1-2 kappaletta dvd-elokuvia lainaksi. Jäsenen tulee liittyessään jäseneksi ilmoittaa, kuinka monta dvd-elokuvaa hän haluaa pitää lainassa yhtä aikaa. Dvd-elokuvat saapuvat jäsenelle tämän ilmoittamaan postiosoitteeseen. Kun jäsen haluaa uuden dvd-elokuvan lainaksi, hänen tulee palauttaa yksi hänellä oleva dvd-elokuva Videobank Oy:lle postitse. 1.5 Jäsenellä yhtä aikaa olevien dvd-elokuvien lukumäärä määrää palvelun hinnan. Kulloinkin voimassa olevat hinnat ilmoitetaan osoitteessa www.dvdnet.fi. Jäsenen tulee maksaa kuukausimaksu etukäteen. 1.6 Videobank Oy:llä on oikeus muuttaa palvelun hintoja sekä myöntää kampanja- ym. alennuksia eri asiakasryhmille. 2. JÄSENEN VASTUU 2.1 Jäsen sitoutuu huolehtimaan dvd-elokuvista parhaalla mahdollisella tavalla. 2.2 Jäsenen tulee ilmoittaa sähköpostitse Videobank Oy:lle välittömästi dvd-elokuvalle aiheutuneesta vahingosta tai mahdollisesta käyttöhäiriöistä. 2.3 Varkaustapauksessa jäsenen on välittömästi tehtävä rikosilmoitus poliisille ja ilmoitettava asiasta Videobank Oy:lle. 2.4 Jäsen on velvollinen suorittamaan dvd-elokuvan vahingoittumisesta, häviämisestä tai varastamisesta Videobank Oy:lle vahingonkorvauksen. Vahingonkorvauksen määrä on kaikissa edellä mainituissa tapauksissa 75 euroa dvd-elokuvalta. 3. SOPIMUSAIKA JA JÄSENYYDEN LOPETTAMINEN 3.1 Jäsenyys on voimassa siitä päivästä, jona Videobank Oy on vastaanottanut jäsenen kuukausimaksun ja postittanut ensimmäisen elokuvan. Jäsenyys on voimassa toistaiseksi. Jäsen voi lopettaa jäsenyytensä milloin tahansa Club DVDnetin kotisivuilla kohdassa omat tiedot. Videobank Oy ei palauta etukäteen maksettuja jäsenmaksuja. 3.2 Lopettaessaan jäsenyytensä Club DVDnetissä jäsenen tulee palauttaa hänen hallussaan olevat dvd:t välittömästi Videobank Oy:lle. Mikäli dvd-elokuvia ei ole palautettu viikon kuluessa jäsenyyden lopettamisesta, peritään korvauksena ylityspäiviltä 5 euroa/dvd-elokuva/päivä. Viivästyskorvaus peritään enintään 30 päivän ajalta, jonka jälkeen peritään lisäksi korvaus tuhoutuneesta omaisuudesta kohdan 2.4 mukaisesti. 3.3 Videobank Oy voi erottaa jäsenen tai keskeyttää dvd-elokuvien lähettämisen maksamattomien laskujen, toistuvasti vaurioituneiden elokuvien tai muiden väärinkäytösten vuoksi. 4 VIDEOBANK OY:N VASTUU 4.1 Videobank Oy ei ole vastuussa, eikä korvaa vahinkoa, joka on aiheutunut käyttöongelmista, myöhästymisestä, katkoksista tai muista teknisistä vioista, jotka vaikeuttavat jäsenen palvelun käyttöä. 4.2 Videobank Oy ei vastaa sen vuokraamien dvd-elokuvien mahdollisesti muulle omaisuudelle aiheuttamasta vahingosta. 4.3 Mikäli Videobank Oy:lle muodostuisi vahingonkorvausvelvollisuus jäsentä kohtaan, rajoittuu vahingonkorvauksen määrä jäsenen Videobank Oy:lle maksamaan summaan. 5. ASIAKASTIEDOT 5.1 Videobank Oy tallentaa automaattisesti tietoja jäsenyydestä sekä siitä, miten jäsen käyttää palvelua. Jäsen suostuu tietojen tallentamiseen sekä siihen, että Videobank Oy voi käyttää tietoja niin, että jäsenelle voidaan tarjota palveluja, joista tämä on ilmoittanut olevansa kiinnostunut. 5.2 Videobank Oy voi käyttää henkilörekisterin tietoja markkinointitarkoituksiin, jos jäsen on tämän hyväksynyt rekisteröitymisen yhteydessä. Tietoja voi muuttaa sivulla club.dvdnet.fi kohdassa "omat tiedot". 5.3 Videobank Oy käsittelee asiakastietoja Videobank Oy:n rekisteriselosteen mukaisesti. 6. TEKIJÄNOIKEUDET 6.1 Dvd-elokuvat ja niiden sisältämä materiaali on suojattu tekijänoikeudella. Kaikki tuotteiden tai niiden sisältämän materiaalin luvaton lähettäminen, julkinen esittäminen, vuokraaminen, kopioiminen, tallentaminen tai niiden sisällyttäminen kaapelilähetykseen, internet-sivustolle tai muuhun internet-palveluun katsotaan tekijänoikeuden loukkaukseksi joka voi johtaa oikeustoimiin. 7. JÄSENEHTOJEN MUUTTAMINEN 7.1 Videobank Oy voi yksipuolisesti muuttaa näitä jäsenehtoja. Videobank Oy ilmoittaa jäsenehtojen muutoksesta kuukautta ennen uusien jäsenehtojen voimaanastumista. Ilmoitus jäsenehtojen muutoksesta lähetetään jäsenen antamaan sähköpostiosoitteeseen. 7.2 Jäsenellä on oikeus olla hyväksymättä uusia jäsenehtoja ja irtisanoa jäsenyytensä päättymään, kun uudet jäsenehdot astuvat voimaan. Videobank Oy ei palauta etukäteen maksettuja jäsenmaksuja. 8. RIITOJEN RATKAISU 8.1 Tästä sopimuksesta johtuvat ja siihen liittyvät riidat Videobank Oy:n ja jäsenehdot hyväksyneen jäsenen välillä ratkaistaan Espoon käräjäoikeudessa.


text: Kristalli *köh köh* Ja eikun itse asiaan... Eren pelaaminen on välillä yhtä tuskaisaa kuin esikoiseni synnytys viime marraskuussa. Tällä hetkellä eniten otsasuonta tykyttää talous joka estää minua tienaamasta tehtaallani. Sillä yhdellä rupuisella Q5:n tehtaalla jota tunnollisesti nostan ylöspäin tehdasaleissa aina kun tarvittava kultamäärä on kasassa. Vaikken edes tiedä onko minulla enää ikinä varaa palkata työntekijöitä. Visa vinkuu ja Pluto nauraa päin naamaa, mikä ihme tässä oikein jaksaa viehättää? Viime syksynä ajattelin että lopetan vuoden vaihteessa ellei pelissä ala tapahtumaan jotain oikeasti fiksua. Peli oli tylsää, en jaksanut edes laittaa itseäni eduskuntaan vaikka olen ollut heinäkuusta asti puolueen puheenjohtaja. En tiennyt yhtään mitä pelissä tapahtuu ja ajattelin että jonkun muun on parempi ottaa ohjat. Kuitenkin ostin kultaa lisää melkein jokaisessa alessa, vielä joulunakin. Taisin tietää että kyllä se innostus sieltä vielä tulee. Once again... Presidenttipeliä Tämän viikon presidentinvaalit olivat kiinnostavimmat pitkään aikaan. Odotan mielenkiinnolla mitä WP Attak saa aikaan kautensa aikana. En itse äänestänyt Attakia johtuen lähinnä hänen ja tukijoukkojensa melkoisen aggressiivisesta propagandasta. En kuitenkaan ole harmissani että WP Attak voitti vaalit ja täytyy myöntää että hyviä ajatuksia on tullut esille vaalivoiton jälkeen. Suosittelen kaikkia tutustumaan Diktaattorimme päivittäisiin artikkeleihin! Kaikesta en hänen kanssaan ole samaa mieltä, mutta ei se menoa haittaa. Peliä tämä vain on. Wanhat Parrat Viime aikoina on pitkästä aikaa noussut tapetille mikä on Wanhat Parrat -puolue. Presidentinvaalit jakoivat puolueen mielipiteitä radikaalisti ja menetimme usean pelaajan Korppipuolueeseen WP Attakin agendaa tukemaan. Tämä ei ole yhtään yllättävää sillä moni meistä on pelannut jo pitkään tätä peliä hänen kanssaan ja tiedämme hänet fiksuksi pelaajaksi. Ehkä välillä vähän tuuliviirimäiseksi, mutta kuitenkin. Suurin osa Attakia äänestäneistä jäi silti puolueeseen sillä parta on tiukassa. Olen koko peliurani ollut WP-puolueessa ainoastaan siitä syystä että siinä porukassa olen viihtynyt ja tuntenut oloni kotoisaksi yöllisissä irkkikeskusteluissa. (Kyllä, olen yksi niistä joka käyttää aikaansa paljon irkin puolella pelistä ja kaikesta muustakin pelikavereiden kanssa keskustellen.) Puolueen kantava voima onkin koota samanmieliset vanhukset yhteen, ei mitään sen kummallisempaa. Eikä tässä ole mielestäni mitään väärää. Edelleen, peliä tämä vain on. Lopputulema Palatakseni artikkelin ensimmäiseen kappaleeseen. Se joka pitää minut vielä pelissä olette te. Varsinkin te WPA:n ja WP-puolueen jäsenet, mutta myös te kaikki muut jotka teette pelistä mielenkiintoisen. Välillä naurattaa, välillä itkettää, välillä tekee mieli hakata päätä seinään - mutta viihdettähän se kaikki on. Itse peli ei kummoinen ole ja tuskin mikään uudistus siitä sellaista tekee. Ai niin. Ensi eduskuntavaaleissa, jos Puola suo, aion pitkästä aikaa asettaa itseni ehdolle. Eduskunnassa siis nähdään! WP-puolueen pj katselee kaiholla äänestäjien jonoa. Puolueen jäsenille haluan vielä sanoa, että ottakaa rohkeasti yhteyttä jos teillä on ideoita liittyen peliin ja puolueen toimintaan. Samoin haluan toivottaa kaikki aktiiviset pelaajat mukaan ensi eduskuntavaaleihin! Kristalli WP-puolueen pj. (ja paljon muutakin) What is this?You are reading an article written by a citizen of eRepublik, an immersive multiplayer strategy game based on real life countries. Create your own character and help your country achieve its glory while establishing yourself as a war hero, renowned publisher or finance guru.


text: - Miksi äänestämme 200 kansanedustajaa Arkadianmäelle, jos heiltä on liukunut lainsäädäntövallasta 60-70 prosenttia Brysseliin ja jos viedään budjettivalta, joka tähän mennessä on ollut kaikkein tärkein, Essayah sanoi.Kyseinen henkilö on itse EU:n suuri kannattaja, on myös ehdottanut meppien lisäämistä tänä syksynä. Ketä tässä uskoisi? Asiasta olen kyllä kieltämättä täysin samaa mieltä. Kiitos vaan uutisesta Essayah. Tämä ei kuitenkaan riitä, vaan kepulaisten pitäisi nousta nyt myös perussuomlaisten ym. kanssa nostamaan välikysymyksiä hallitukselle, pian ei ole sitäkään mahdollisuutta, kun lepsuillaan aikansa. Vallan siirto Brysseliin on liian pitkälle mennyttä EU:n ihannointia, tulossa on suuri Neuvostoliitto, nimeltä EU. On aika selvää, että Saksan tavoite on liittovaltio (monta todistetta löytyy), koska he myyvät autoja ym. etelään, myös siirtolaisuuspainetta yritetään vääntää tänne kauemmas ja kustantaa sosiaalietuuksia Välimerelle. EU:n sosialisointi pitää saada poikki, eikö silmät Suomessa avaudu. Tekin varakkaat ihmiset, voitte odottaa aikaa, että nykyiset suomalaiset verovalmistelijat käyttävät tätä menoa jo lähivuosina harkinnanvaraista verotusta EU:n velkavaltioiden tukemiseen, byrokratiaan ja muihin asioihin, joita ilman Suomen kansalaiset pärjäisivät täysin. Tulipa mieleen, mitä ovat ne jo tämän vuoden aikana luvatut ja kenties maksetut tukierät euron pelastamiskamppailussa. Paljonko yksi ihminen ehtii tehdä lisää velkaa, jäljellä on vielä n.20 päivää tätä vuotta? Velkaa tehdään tänä vuonna pelkän euron tukemiseksi? Kreikka 1,8 mrd e IMF 3,8 mrd e Miten on mahdollista, että maassamme on hyvin koulutettua porukkaa, mm. akateemiset, eikä poru vieläkään nouse siltä suunnalta? Missä ovat oikeusoppineet ja muut, jotka voisivat paljastaa loputkin kortit tästä kokoomuksen (3-4 koplan) kus3tuk5esta? Eikö jo olisi Stubbin mieliv4ltaisen purkautumisen jälkeen virkamiestenkin herätä ja nostaa esiin piilo ko r ruptio-lisät. Onko oikeus laitoskin maks ettu hiljaiseksi, sehän vaikuttaa joidekin lehtien osalta ilmeiseltä?


text: Jotkut muistavat vanhat toverinsa vielä aikuisiälläkin: ”Minulla oli Helinä, pikkutyttö joka asui vessan peilin takana. Kerran piirsin pohjapiirustuksenkin sen huoneesta. Me leikittiin yhdessä kotia.” ”Minulla oli Pulli-apina, jota syytin kaikista pahoista teoista, jotka olin itse tehnyt. Sitten myöhemmin oli puhuva leijona. Se osasi myös syöstä tulta kuin lohikäärmeet.” ”Minulla oli sellainen Kermitin näköinen sammakko, jonka nimi oli Pertti.” ”En muista paljon muuta omistani kuin nimet: Munna, Kanna ja Mäkilän Tapio. Viimeisin herätti keskustelua äidin ja isän välillä.” ”Minulla oli susi mielikuvituskaverina. Olin itsekin susi ja sitten juostiin pitkin ojia.” ”Minulla oli kokonainen mielikuvituskansa! Ne olivat hyvin pieniä, kaikkien nimi oli Tommi tai Tommiina ja niillä kasvoi jätskitötterön muotoinen hiustupsu. Tommiinoilla se oli kihara.” Kuvitellut kaverit normaali osa lapsen kehitysvaihetta Lapsen touhuaminen mielikuvitusystävän kanssa ja siitä kerrotut tarinat usein huvittavat vanhempia, ja niitä pidetään osoituksena lapsen rikkaasta mielikuvituksesta. Toisinaan mielikuvitusystävistä voi kuitenkin tulla myös huolen- ja harminaiheita. Ne voivat vaatia aikuisiltakin huomiota: tulee varoa, ettei kaverin päälle istu tai kävele, pöytään vaaditaan ystävälle samanlainen ruoka-annos tai kävelyllä tulee joka välissä odottaa hitaasti etenevää näkymätöntä leikkiseuralaista. Kun mielikuvituskaveri alkaa kulkea joka tilanteessa lapsen mukana tai leikkiä on kestänyt jo pitkään, saattavat vanhemmat pohtia, onko moinen enää normaalia. Jyväskylän Kyllön neuvolan terveydenhoitaja Niina Huttusen mukaan mielikuvitusystävät kuuluvat lapsen kielelliseen ja sosiaaliseen kehitysvaiheeseen. ”Mielikuvitusystävät ovat normaaleja ja yleisiäkin. Erityisesti 3–4-vuotiailla lapsilla mielikuvituksen vilkastuminen ja leikin kehittyminen saattaa ilmetä uusien kavereiden kuvitteluna. Yli 6-vuotiaat puolestaan alkavat jo kyseenalaistaa monia asioita ja elämän realiteetit ovat tulleet vastaan. Ei kuitenkaan ole tavatonta, jos alakouluikäiselläkin on mielikuvitusystäviä”, Huttunen kiteyttää. Mielikuvitusystävät tukena elämänmuutoksissa Jotkut vanhemmat puolestaan päätyvät miettimään, kuvitteleeko lapsi itselleen leikkitovereita yksinäisyytensä vuoksi. Huttusen mukaan ei voi olettaa, että paljon itsekseen aikaa viettävillä lapsilla olisi enemmän mielikuvitusystäviä. "Ei myöskään voi väittää, että tietynlaiset persoonat kehittelisivät omat kaverinsa muita herkemmin. Mielikuvitusystävät liittyvät ennen kaikkea erilaisiin elämänmuutoksiin, esimerkiksi uusien sisarusten syntymään tai päivähoidon aloittamiseen", Huttunen kertoo. Eräs äiti muisteleekin esikoisensa mielikuvitusystävävaiheen ajoittuneen nimenomaan vuoteen, jolloin perheeseen oli tulossa toinen lapsi. Kun arki jälleen asettui uomiinsa, katosivat esikoisen sepittämät kaveritkin. Huttusen mukaan mielikuvitusystävät tuovat lapselle turvaa ja auttavat käsittelemään leikin kautta erilaisia tunteita, kuten pelkoa ja epävarmuutta. Lisäksi itsekseen höpöttämällä lapsi kehittyy paremmaksi viestijäksi. ”Kavereiden kuvitteleminen on yksi leikin muoto, jonka avulla harjoitellaan sosiaalisia taitoja. Nämä leikkitoverit häviävät kyllä aikanaan”, Huttunen lisää. Aikuisetkin kuvittelevat Jos yhteiselo kuvitellun ystävän kanssa silti mietityttää, kannattaa kiinnittää huomiota lapsen muuhun arkiseen käyttäytymiseen ja siihen, elääkö lapsi mielikuvissa merkittävän paljon. Mielikuvitusystävät ovat kuitenkin vain harvoin merkki mistään sellaisesta, josta tulisi huolestua. Kuvittelu ja asioiden maalaaminen esiin itselle ja toisille on yksi ihmismielen olennaisimmista ominaisuuksista. Ne liittyvät kykyyn unelmoida ja rakentaa mielikuvia. Meillä aikuisillakin on oma mielikuvitusmaailmamme. Kun esimerkiksi haaveilemme, mitä tekisimme kesälomalla tai lottovoitolla, on kyse samankaltaisesta fantasioinnista. Lapsen kehittämät leikkitoverit ovat siis ennen kaikkea esimakua kyvystä haaveilla ja ideoida. Teksti: Jaana Kinnari Kuva: iStockphoto Lue myös: Leikki kehittää lasta Pihaleikit jäämässä historiaan


text: Öljymaalaus Öljymaalaus eli öljyvärimaalaus on öljyväreillä tehty maalaus. Usein öljymaalaukset tehdään kankaalle, mutta aiemmin puu oli yleisempi pohjamateriaali. Öljymaalaus on oleellinen osa todellisuuden illuusiota tavoitelleen länsimaisen taiteen historiaa renessanssista lähtien. Öljymaalauksessa käytetään pigmenttien sideaineena kuivuvaa öljyä, kuten pellavaöljyä. Maalatessa öljyvärejä ohennetaan yleensä aluksi tärpätillä ja maalauksen edetessä maalausnesteellä, jossa on dammarliuosta, pellavaöljyä ja tärpättiä. Vesiohenteisia emulsioöljyvärejä ohennetaan vedellä tai erityisellä maalausmediumilla. Historia[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Renessanssin kirjoittajat, erityisesti Vasari, ovat antaneet kunnian öljyvärimaalauksen keksimisestä Pohjois-Euroopan maalareille, joista tärkeimpänä on pidetty Jan van Eyckiä. Kuitenkin jo vuonna 1125 julkaistussa Theophiluksen teoksessa annetaan ohjeet öljyvärimaalauksen tekoon. Joka tapauksessa 1400-luvun alankomaalaiset taiteilijat olivat edelläkävijöitä öljyvärien käytössä, ja öljyvärimaalaus syrjäytti vähitellen temperamaalauksen myös muualla Euroopassa. Aluksi öljyvärejä käytettiin temperavärin kanssa sekatekniikkana ja myös öljyllä maalattiin puulle. Antonello da Messinan sanotaan tuoneen öljyvärin Italiaan. Läpi renessanssiajan öljyvärejä käytettiin ohuina kerroksina, joiden läpi pohjustus tai pohjamaalaus kuulsi. Giovanni Bellini kokeili ensimmäisten joukossa peittävämpää öljymaalausta. [1] Lähteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - Taiteen pikkujättiläinen, s. 837. WSOY, 1995. ISBN 951-0-16447-X


text: Arkisto Arkisto Arkisto Arkisto Hallitustenvälinen konferenssi 2003/2004 Italian puheenjohtajakauden neuvottelut - Ensimmäinen ministeritapaaminen Toinen ministeritapaaminen Brysselissä lokakuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto Kolmas ministeritapaaminen Neljäs ministeritapaaminen Viides ministeritapaaminen: Napolin ministerikokous Kompromissipyyntö Kuudes ministeritapaaminen Brysselissä joulukuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan puheenjohtaja Valéry Giscard d'Estaing esitti perustuslakisopimusehdotuksen Euroopan unionin (EU) puheenjohtajavaltiolle Italialle 18. heinäkuuta 2003 Roomassa. Jotta EU:n uudistamisprosessi saataisiin päätökseen, oli tässä vaiheessa syytä avata virallisesti jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssi eli hallitustenvälinen konferenssi (HVK). HVK kutsuttiin virallisesti koolle 4. lokakuuta 2003 valtion- ja hallitusten päämiesten kokouksessa Roomassa. Jäsenvaltioiden ulkoministerit kokoontuivat kuusi kertaa Italian puheenjohtajuuskaudella neuvottelemaan valmistelukunnan työn tuloksista. Valtion- ja hallitusten päämiehet tapasivat HVK:n virallisissa avajaisissa Roomassa sekä loka- ja joulukuussa kokoontuneissa Eurooppa-neuvostoissa. HVK koskee ainoastaan peruskysymyksiä eikä tarkoituksena ollut neuvotella uudelleen koko valmistelukunnan tekstiä. Neuvottelut oli alun perin tarkoitus saattaa päätökseen Italian puheenjohtajuuskaudella joulukuussa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa, mutta jäsenvaltioiden väliset erimielisyydet, jotka koskivat ennen kaikkea tulevaa äänestysjärjestelmää neuvostossa, estivät yhteisymmärrykseen pääsemisen tässä vaiheessa. Eurooppa-neuvosto pyysi tämän vuoksi, että neuvotteluja jatketaan Irlannin puheenjohtajakaudella . Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaan komissio ja jäsenvaltiot voivat tehdä neuvostolle ehdotuksia niiden sopimusten tarkistamiseksi, joihin unioni perustuu. Kyseisessä artiklassa määrätään myös menettelystä, jossa neuvoston on Euroopan parlamenttia, komissiota ja tarvittaessa Euroopan keskuspankkia kuultuaan annettava HVK:n järjestämisestä myönteinen lausunto. Konferenssin kutsuu virallisesti koolle neuvoston puheenjohtaja. Valmistelukunnan puheenjohtaja esitti perustuslakisopimusehdotuksen Thessalonikissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle 20. kesäkuuta 2003. Eurooppa-neuvosto totesi, että ehdotus muodostaa hyvän lähtökohdan HVK:lle. Eurooppa-neuvosto toivoi hyötyvänsä valmistelukunnan työn synnyttämästä myönteisestä ilmapiiristä ja pyysi puheenjohtajavaltiota Italiaa käynnistämään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaisen menettelyn, vaikka eräät maat halusivat lisäaikaa perustuslakiehdotuksen tarkasteluun. - Thessalonikissa 19. ja 20. kesäkuuta kokoontunut Eurooppa-neuvosto: Puheenjohtajan päätelmät - Valmistelukunnan ehdotus sopimukseksi Euroopan perustuslaista Italia esitti neuvostolle 1. heinäkuuta 2003 virallisen pyynnön HVK:n käynnistämisestä. Thessalonikissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston suositusten mukaisesti Italia totesi kirjeessään, että se aikoi pitää neuvottelut joulukuussa 2003, jotta sopimus voitaisiin allekirjoittaa heti 1. toukokuuta 2004 jälkeen (jolloin kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi Euroopan unioniin) ja ennen kesäkuussa 2004 pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja. Järjestelyiltään tämä HVK poikkesi aiemmista. Valmistelukunnan valmistelutyön pituuden vuoksi neuvotteluja käytiin ulkoministerien avustamana ainoastaan valtion- ja hallitusten päämiesten kesken eli mahdollisimman korkealla poliittisella tasolla. Aiemmat konferenssit johtivat Maastrichtin, Amsterdamin ja Nizzan sopimusten tekemiseen, mutta tässä tapauksessa ei alun perin ollut tarkoitus pitää hallitusten edustajien tai virkamiesten välisiä kokouksia. Ministeritasolla komission edustajina HVK:ssa toimivat komissaari Michel Barnier ja hänen eroamisensa jälkeen hänen kollegansa António Vitorino. Euroopan parlamentista HVK:hon osallistuivat parlamentin jäsenet Klaus Hänsch ja Iñigo Méndez de Vigo (jonka tilalle tuli marraskuussa parlamentin jäsen Elmar Brok). Kaikki kolme olivat valmistelukunnan aktiivisia jäseniä. Valtion- ja hallitusten päämiesten tasolla komissiota edustivat komission puheenjohtaja Romano Prodi ja Euroopan parlamentin puhemies Pat Cox. Liittymässä olleet maat osallistuivat täysimääräisesti neuvotteluihin, sillä liittymissopimus oli allekirjoitettu ennen HVK:n käynnistämistä. Tässä katsauksessa tarkoitetaan ilmaisulla "jäsenvaltiot" myös tuolloin liittymässä olevaa kymmentä maata. Kolmen hakijamaan (Bulgaria, Romania ja Turkki) hallitukset osallistuivat HVK:hon tarkkailijoina. Jäsenvaltiot tarkastelivat kesällä valmistelukunnan ehdotuksia ja antoivat lopulliset päätelmänsä Italialle 18. heinäkuuta Roomassa. Tässä vaiheessa kävi ilmi, että eräät kohdat aiheuttivat yhdelle tai useammalle maalle ongelmia, joista olisi keskusteltava uudelleen HVK:ssa. Työn helpottamiseksi ja tietojen kanavoimiseksi jäsenvaltiot nimittivät yhteyshenkilöitä ("focal points"). Tällaiset virkamiehet, joiden asema on pääasiassa hallinnollinen, ovat osoittautuneet ratkaiseviksi neuvottelujen sujuvuudelle. Ministeritason neuvottelujen valmistelun parantamiseksi puheenjohtajavaltio toimitti ennen HVK:n virallista käynnistämistä valtuuskunnille kyselyitä, joissa tehdään yhteenveto valmistelukunnan esittämistä ehdotuksista ja kansallisten valtuuskuntien toivomuksista. - Asiakirja CIG 2/03 : Unionin ulkoasiainministeri: keskeiset seikat - Asiakirja CIG 9/03 : Lainsäädäntötehtävää, neuvoston kokoonpanoja ja ministerineuvoston puheenjohtajuutta koskeva kysely Asiakirjaan CIG 9/03 annetut vastaukset (asiakirjat CIG 10/03-35/03) ovat CIG:n sivustolla otsikon Valtuuskuntien asiakirjat alla. Komissiota ja tulevaa unionin ulkoasiainministeriä koskeva kolmas kysely toimitettiin ennen toista ministeritapaamista . Koko neuvottelujen ajan puheenjohtajavaltio piti tiiviisti yhteyttä valtuuskuntiin ja järjesti lähes jatkuvasti kahdenvälisiä tapaamisia. Poliittisella tasolla neuvoston puheenjohtajavaltion Italian pääministeri Silvio Berlusconi ja neuvoston puheenjohtaja Italian ulkoministeri Franco Frattini tapasivat kollegojaan jäsenvaltioissa epävirallisissa kokouksissa erityisesti pääkaupunkeihin suuntautuneella kiertomatkallaan. Valmistelukunnan esittämää perustuslakisopimusehdotusta on vielä tarkasteltava perinpohjaisesti juridiselta ja kielelliseltä kannalta, jotta varmistetaan, ettei siinä ole sellaisia puutteita tai epäselvyyksiä, jotka voisivat aiheuttaa oikeudellisen riskin. Koska nämä kysymykset eivät tiukasti ottaen ole poliittisia, puheenjohtajavaltio päätti pyytää apua oikeudellisten asiantuntijoiden ryhmältä, jonka puheenjohtajana toimi neuvoston oikeudellisen yksikön pääjohtaja Jean-Claude Piris. Tähän työryhmään kuului jäsenvaltioiden, komission ja Euroopan parlamentin edustajia sekä kolmen hakijamaan tarkkailijoita. - Puheenjohtajavaltion kirje oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmän toimeksiannosta ( ) - Oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmä: Organisaatio ja ajankäyttö ( ) Oikeudellisten asiantuntijoiden ryhmä aloitti työnsä lukemalla uudelleen perustuslakiehdotuksen neuvoston oikeudellisen yksikön laatiman asiakirjan perusteella. Kyseisessä asiakirjassa ehdotukseen oli lisätty oikeudellisia huomautuksia. - Asiakirja CIG 4/03 : Tekstinlaadinnallisia ja oikeudellisia huomautuksia ehdotukseen sopimukseksi Euroopan perustuslaista (tausta-asiakirja) Lisäksi ryhmä tarkasteli liittymissopimusten määräyksiä, joilla muutetaan kunkin laajenemisen jälkeen voimassa olleita perussopimuksia. Tarkoituksena oli etsiä määräykset, jotka voitiin säilyttää tai jotka olivat tällä välin vanhentuneet (siirtymätoimenpiteet yms.). Näin tehtiin myös sellaisten pöytäkirjojen ja julistusten osalta, jotka oli liitetty perussopimuksiin aiemmissa HVK:issa. Eräät neuvottelujen aikana valtuuskuntien esille tuomat kysymykset oli selvitettävä sekä juridisesti että teknisesti. Sen vuoksi puheenjohtajavaltio ehdotti 4. marraskuuta, että oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmän toimeksiantoa jatketaan. Tällöin voitaisiin selvittää laadintaan liittyvät ei-poliittiset ongelmat ja edetä työssä nopeammin. - Asiakirja CIG 42/03 : Puheenjohtajavaltion kirje yhteyshenkilöille - Asiakirja CIG 43/03 : Oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmässä käsiteltävät asiat (uusi toimeksianto) Ryhmä esitti työnsä tulokset asiakirjassa CIG 50/03 marraskuun lopussa. Tässä asiakirjassa esitetään perustuslakisopimusehdotus puhtaasti tekstinlaadinnallisen ja oikeudellisen tarkastelun jälkeen. Se toimi pohjana HVK:ssa käytäville neuvotteluille. Lisäyksessä 1 ovat voimassa oleviin perussopimuksiin liitettyjen pöytäkirjojen ja liitteiden tarkastelun tulokset sekä valmistelukunnan laatimat pöytäkirjat. - Asiakirja CIG 51/03 : Työryhmäkäsittelyn tulosten esittely - Asiakirja CIG 50/03 : Ehdotus sopimukseksi Euroopan perustuslaista (HVK:n oikeudellisten asiantuntijoiden työryhmän tekemien tekstinlaadintaan liittyvien ja oikeudellisten muutosten jälkeen) - Asiakirja CIG 50/03 ADD 1 : Voimassa oleviin perussopimuksiin liitetyt pöytäkirjat ja liitteet, valmistelukunnan laatimat pöytäkirjat Ryhmä jatkoi työtään ja julkaisi vuonna 2004 kaksi lisäystä, jotka koskevat liittymissopimuksista ja julistuksista johtuvia muutoksia. Näihin asiakirjoihin tehtiin oikaisuja. Kaikki nämä asiakirjat ovat CIG:n sivustolla . Komissio antoi 17. syyskuuta 2003 virallisen lausuntonsa HVK:n koollekutsumisesta. Komissio kiitti lausunnossaan valmistelukunnan työtä, jonka sen mielestä pitäisi muodostaa "pohjan HVK:n työskentelylle". Lisäksi komissio totesi, että HVK:ssa olisi "parannettava ja selkeytettävä perustuslakisopimusehdotusta ja saatettava työ päätökseen". Komissio teki kuitenkin eräitä parannusehdotuksia muutamiin kohtiin. Nämä kohdat liittyivät erityisesti komission kokoa ja kokoonpanoa koskeviin uusiin ehdotuksiin, määräenemmistöllä tehtävien päätösten käytön lisäämiseen, tulevan perustuslain tarkistamismenettelyn yksinkertaistamiseen ennen kaikkea sen EU:n politiikkoja koskevien määräysten osalta sekä talouspolitiikkojen koordinointiin ennen kaikkea euroalueen maiden kesken. - Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukainen komission lausunto jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin järjestämisestä niiden sopimusten tarkistamiseksi, joihin unioni perustuu: " Perustuslaki unionille " Euroopan keskuspankkia (EKP) olisi kuultava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaisesti valmistelukunnan rahapolitiikkaan ehdottamien muutosten osalta. Keskuspankki ilmoitti lausunnossaan suhtautuvansa myönteisesti valmistelukunnan ehdotuksiin ja ehdotti muutamia muutoksia, jotka koskivat ennen kaikkea hintojen vakauden sisällyttämistä unionin tavoitteisiin. Lisäksi se ehdotti, että jäsenvaltioiden keskuspankkien riippumattomuus mainittaisiin nimenomaisesti perustuslaissa. - Perustuslakisopimusehdotusta koskeva Euroopan keskuspankin lausunto , joka annettiin Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä. Euroopan parlamentti antoi 24. syyskuuta päätöslauselman, joka muodostaa sen virallisen lausunnon ennen HVK:n koollekutsumista. Se kiitti perussopimusten tarkistamismenetelmän tehokkuutta ja pyysi HVK:a hyväksymään ehdotuksen vaarantamatta perustuslakiehdotuksen perimmäistä tasapuolisuutta. Vaikka parlamentti ei olekaan tyytyväinen kaikkiin kohtiin, se toivoo, että perustuslain tarpeellisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi. Alueiden komitea antoi omasta aloitteestaan ehdotuksia, joiden tarkoituksena oli ennen kaikkea lujittaa perustuslakiehdotuksen etenemistä siltä osin kuin se koskee EU:n paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden perustuslaillista tunnustamista. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi 24. ja 25. syyskuuta pidetyssä istunnossaan omasta aloitteestaan lausunnon HVK:ssa käytävistä neuvotteluista. Komitea kiittää perustuslakisopimusehdotuksen yleistä tasapuolisuutta, mutta suosittaa, että HVK tarkentaa ja selkeyttää eräitä kohtia, jotta kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen luottamus ja sitoumus perustuslakia kohtaan lujittuisi. Sen jälkeen kun komissio, Euroopan keskuspankki ja Euroopan parlamentti olivat antaneet myönteisen lausunnon HVK:n koollekutsumisesta, yleisten asioiden neuvosto hyväksyi virallisesti HVK:n koollekutsumisen 29. syyskuuta 2003 pidetyssä istunnossaan. Ensimmäisen kokous sovittiin järjestettäväksi 4. lokakuuta 2003 Roomassa. Tällöin päätettiin myös, että Euroopan parlamentti otetaan työhön mukaan. Valtion- ja hallitusten päämiehet tapasivat Roomassa, jossa perussopimukset allekirjoitettiin. Konferenssi avattiin virallisesti tässä tilaisuudessa. Tapaamisen aikana käytiin yleisiä poliittisia keskusteluja ja vaihdettiin näkemyksiä neuvotteluista. Lisäksi osallistujat ratkaisivat viimeisimmät HVK:hon liittyvää menettelyä koskevat kysymykset. Ns. Rooman julistuksessa valtion- ja hallitusten päämiehet vakuuttivat, että integraatioprosessi on tärkeä ja että on tarpeen hyväksyä sellainen perustuslaki, jolla "Euroopasta tehdään yhtenäisempi, avonaisempi, demokraattisempi, tehokkaampi ja kansalaisia läheisempi". - Asiakirja CIG 3/03 : Valtion- ja hallitusten päämiesten, Euroopan parlamentin puhemiehen ja komission pääjohtajan HVK:n käynnistämisen yhteydessä antama "Rooman julistus" Sen jälkeen kun valtion- ja hallitusten päämiehet olivat käynnistäneet neuvottelut, järjestettiin ulkoministerien ensimmäinen tapaaminen. Puheenjohtajavaltio laati asiakirjan, johon oli koottu valtuuskuntien vastaukset lakiasäätävää neuvostoa sekä sen kokoonpanoa ja puheenjohtajuutta koskeviin kysymyksiin. Asiakirja toimi pohjana ensimmäisessä tapaamisessa käydyille keskusteluille. Puheenjohtajavaltio totesi, että suurin osa valtuuskunnista oli vastustanut lakiasäätävän neuvoston perustamista. Neuvoston kokoonpanon osalta puheenjohtajavaltio ehdotti vaihtoehtoja mahdolliseen sovitteluratkaisuun pääsemiseksi. Näiden keskustelujen perusteella puheenjohtajavaltio julkaisi muutamia päiviä myöhemmin konkreettisia ehdotuksia, jotka koskivat neuvoston puheenjohtajuutta ja sen eri kokoonpanoja. Ehdotuksiin kuuluivat mm. lakiasäätävää neuvostoa koskevan ehdotuksen hylkääminen ja sellaisen pöytäkirjaehdotuksen laatiminen, joka sisältäisi perusmääräyksiä neuvoston puheenjohtajuuden organisoimisesta. Puheenjohtajavaltio julkaisi 4. lokakuuta pidetyn kokouksen jälkeen alustavan aikataulun HVK:n työskentelylle. Kyseisessä asiakirjassa puheenjohtajavaltio kehottaa valtuuskuntia toimittamaan ennen 20. lokakuuta muita kuin toimielimiä koskevat kysymykset, joita ne haluavat käsiteltävän HVK:ssa. Puheenjohtajavaltio pyysi kuitenkin valtuuskunnilta tietynasteista itsekuria, jotta kysymysten määrää voitaisiin rajata. Ennen toista HVK:n kokousta Italia lähetti valtuuskunnille uudet kyselyt, jotka koskivat komissiota ja tulevaa unionin ulkoasianministeriä. Eräät jäsenvaltiot ilmaisivat haluavansa muuttaa valtuuskuntien tekemiä ehdotuksia komissiota koskevien kohtien osalta. Italian puheenjohtajuuskaudella pyrittiin valtuuskunnille osoitetuilla yksityiskohtaisilla kysymyksillä tutkimaan mahdollisuutta saavuttaa sovitteluratkaisu. Osoittautui myös tarpeelliseksi selkeyttää unionin ulkoasiainministerin asema. Ennen HVK:n käynnistämistä laaditun asiakirjan CIG 2/03 perusteella puheenjohtajavaltio esitti kysymyksiä, jotka koskivat ministerin asemaa kahdessa toimielimessä ("kaksoisrooli") ennen kaikkea komissiossa noudatettavan kollegisen vastuun periaatteen kannalta. - Asiakirja CIG 6/03 : 14. lokakuuta 2003 pidettävän HVK:n ministerikokouksen valmistelu: kyselyt (komissio ja unionin ulkoasiainministeri) Näiden kahden kysymyksen lisäksi konferenssissa käsiteltiin 4. lokakuuta käynnistetyissä keskusteluissa esille otettua neuvoston kiertävää puheenjohtajuutta. Brysselissä 16. ja 17. lokakuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston valmisteluja varten ministerit ottivat esille muita toimielimiin liittyviä kysymyksiä, jotka koskivat erityisesti Euroopan parlamentin kokoonpanoa, Eurooppa-neuvostoa ja sen puheenjohtajaa sekä määräenemmistön määrittelyyn liittyvää vaikeaa kysymystä. Illallisen aikana keskusteltiin puolustukseen liittyvistä kysymyksistä, kuten jäsentyneestä yhteistyöstä ja solidaarisuuslausekkeesta. Eurooppa-neuvoston kokous jakaantui kahteen osaan. Ensimmäisessä keskusteltiin HVK:sta ja toisessa Eurooppa-neuvostoon liittyvistä aiheista. Ensimmäisen päivän iltapäivällä valtion- ja hallitusten päämiehet keskustelivat ulkoministereiden aiemmin pitämässä kokouksessa laadituista toimielimiin liittyvistä kysymyksistä. Esille otettiin Euroopan parlamentin kokoonpano, Eurooppa-neuvoston ja sen puheenjohtajan asema sekä määräenemmistön laskeminen. Illallisen aikana keskusteltiin puolustukseen liittyvistä kysymyksistä. Tapaamisen tarkoituksena ei ollut löytää konkreettisia ratkaisuja ongelmakohtiin, vaan laatia vain laajat suuntaviivat ministeritasolla käytäville neuvotteluille. Tässä vaiheessa puheenjohtajavaltio oli suunnitellut käytäviksi kahdenvälisiä neuvotteluita, joissa tehtyjä konkreettisia ehdotuksia ei saatettaisi julkisuuteen. - Brysselissä 16. ja 17. lokakuuta kokoontunut Eurooppa-neuvosto: Puheenjohtajan päätelmät - Lokakuussa 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston www-sivusto ( DE ) ( EN ) ( FR ) Tätä tapaamista varten puheenjohtajavaltio oli laatinut kolme eri asiakirjaa. Kaksi niistä koski muita kuin toimielimiin liittyviä kysymyksiä (myös talous- ja rahoitusalaa) ja määräenemmistöllä tehtävien päätösten soveltamisalaa. Nämä asiakirjat koskivat kysymyksiä, joista valtuuskunnat halusivat vielä neuvotella. Kolmannessa asiakirjassa käsiteltiin neuvoston puheenjohtajuutta ja sen eri kokoonpanoja koskevaa uutta ehdotusta. Muita kuin toimielimiä koskevia kysymyksiä käsittelevässä asiakirjassa puheenjohtajavaltio toi esille kaikki edelleen avoimet kysymykset, joita ovat mm. johdanto-osa, unionin arvot ja tavoitteet, Euroopan unionin perusoikeuskirja, rahoitus ja talousarviomenettely, talous- ja rahapolitiikka, oikeus- ja sisäasiat, ulkosuhteet, perussopimusten tarkistaminen sekä useat muihin unionin politiikkoihin liittyvät seikat. Puheenjohtajavaltio laski yhteensä 91 kohtaa, joita yksi tai useampi valtuuskunta oli ottanut esille. Talous- ja rahoituskysymysten osalta valtionvarainministerit käsittelivät eräitä valmistelukunnan ehdotuksia syyskuussa Stresassa pidetyssä epävirallisessa kokouksessaan. Ecofin-neuvoston toivomat muutokset koskivat erityisesti Euroopan parlamentin toimivaltaa rahoitusnäkymien hyväksymisessä ja varainhoitoasetusten antamisessa sekä komission toimivaltaa liiallista alijäämään koskevan menettelyn täytäntöönpanossa. - Asiakirja CIG 37/03 : Muut kuin toimielimiä koskevat asiat; myös talous- ja rahoitusalaa koskevia muutoksia Määräenemmistöllä tehtävien päätösten soveltamisalan osalta puheenjohtajavaltio totesi, että eräät valtuuskunnat halusivat säilyttää valtuuskunnan ehdottaman tasapuolisuuden, kun taas toiset valtuuskunnat halusivat laajentaa määräenemmistöpäätöksiä muille aloille tai ehdottivat yksimielisesti tehtävien päätösten käyttöönottoa herkillä aloilla. Eräät valtuuskunnat myös vastustivat yhdyskäytävälausekkeita. Puheenjohtajavaltio tarkisti ensimmäistä ehdotustaan neuvoston puheenjohtajuutta ja sen kokoonpanoja koskevin osin ottaakseen huomioon valtuuskuntien huomautukset. Ryhmäpuheenjohtajuutta koskeva ehdotus pysyi siis ennallaan. Puheenjohtajavaltio laati 18. marraskuuta pidettyä HVK:a varten kaksi asiakirjaa, joista toinen koski tulevaa unionin ulkoasianministeriä ja toinen tulevan perustuslakisopimuksen tarkistamismenettelyä. Puheenjohtajavaltio esitti unionin ulkoasianministerin osalta perustuslakitekstiin tehtäviä muutoksia 14. lokakuuta pidetyssä kokouksessa huolta herättäneisiin kysymyksiin vastaamiseksi. Ehdotetut muutokset koskivat ennen kaikkea tulevan ministerin riippumattomuutta, hänen mahdollista irtisanoutumistaan sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja ulkosuhteiden välistä johdonmukaisuutta. Perustuslaissa annettiin jo alun perin mahdollisuus kevennettyyn tarkistusmenettelyyn erityisesti yhdyskäytävälausekkeiden osalta. Valtuuskuntien erilaisten näkemysten vuoksi puheenjohtajavaltio ehdotti, että kansallisten parlamenttien osallisuutta yhdyskäytävälausekkeiden soveltamisessa lisättäisiin. Tulevan perustuslakisopimuksen tarkistamisen osalta se ehdotti, että otetaan käyttöön kevennetty tarkistuslauseke, jota sovelletaan ainoastaan tiettyihin perustuslakisopimuksen kohtiin. Kokouksen aikana unionin ulkoasiainministerin asemaa koskevat valtuuskuntien kannat lähenivät toisiaan. Suuri osa valtuuskunnista tuki puheenjohtajavaltion tekemiä ehdotuksia. Perussopimusten tarkistamisen osalta erimielisyyttä herättivät lähinnä yhdyskäytävälausekkeet. "Nihil obstat" -menettelyä (hyväksyntä annetaan, jos yksikään kansallinen parlamentti ei asiaa vastusta) koskeva puheenjohtajavaltion ehdotus näytti olevan oikeansuuntainen ratkaisu. Napolin ministerikokouksessa marraskuun lopussa käytyihin neuvotteluihin valmistautumiseksi puheenjohtajavaltio julkaisi asiakirjan käsiteltyjä kysymyksiä koskevista huomautuksistaan. Asiakirjan lisäyksessä puheenjohtajavaltio esitti ehdotuksensa artikloiksi. Näissä kahdessa asiakirjassa esitettiin eräänlainen välikatsaus, joka muodosti perustan Napolissa käydyille keskusteluille. - Asiakirja CIG 52/03 : Napolin ministerikokous: puheenjohtajavaltion ehdotus - Asiakirja CIG 52/03 ADD 1 : Lisäys puheenjohtajavaltion ehdotukseen Puheenjohtajavaltio halusi pysyä ehdotuksessaan uskollisena valmistelukunnan laatimalle perustuslakisopimusehdotukselle ja noudattaa sen tasapuolisuutta. Tehdäkseen jäsenvaltiot tyytyväisiksi ja selvittääkseen eräitä kohtia puheenjohtajavaltio laati julistuksia, joilla ei sinällään muuteta tekstiä vaan avataan sovitteluratkaisun mahdollisuus. Sellaisten kysymysten osalta, joista ei voitu vielä tehdä päätelmiä, puheenjohtajavaltio selvitti tilanteen ja luonnosteli siihen ratkaisun kun se oli mahdollista. Tässä vaiheessa ei tehty ehdotuksia neuvostossa määräenemmistöllä tehtävistä päätöksistä. Pyöreän pöydän keskustelujen päätyttyä puheenjohtajavaltio arvioi, että jäsenvaltiot olivat yleisesti ottaen optimistisia. Keskusteluissa otettiin esille erityisesti unionin politiikat, mutta myös perustuslain yksinkertaistettu tarkistamismenettely. Ministerikokouksen aikana puheenjohtajavaltio esitti kaksi muutettua ehdotusta, jotka koskivat taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota sekä matkailua. - Asiakirja CIG 55/03 : Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus - Asiakirja CIG 56/03 : Matkailu Viimeisenä päivänä tarjoillulla illallisella keskityttiin lähinnä puolustuspolitiikkaan. Juuri ennen ministerikokousta järjestetyn Saksan, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen tapaamisen perusteella nämä maat esittivät uusia ehdotuksia jäsentynyttä yhteistyötä koskevista säännöistä. Periaatteellinen yhteisymmärrys saavutettiin erityisesti jäsentynyttä yhteistyötä ja yhteistä puolustusta koskevasta lausekkeesta. Aamulla 29. marraskuuta pidetyssä kokouksessa keskusteltiin lähinnä toimielimiin liittyvistä kysymyksistä. Puheenjohtajavaltion mukaan konferenssi eteni hyvin komissiota ja unionin ulkoasiainministeriä koskevien kysymysten osalta. Kaksinkertainen enemmistö neuvostossa on kaikkein vaikein kysymys. Konferenssissa keskusteltiin itse periaatteesta ( valmistelukunnan ehdottama kaksinkertainen enemmistö vai Nizzan sopimuksessa määrätty järjestelmä ) sekä erilaisista ehdotuksista, joilla muutettaisiin asiakirjan hyväksymiseksi vaadittavaa jäsenvaltioiden ja väestön vähimmäismäärää. Puheenjohtajavaltio ei esittänyt konkreettisia ehdotuksia. Johdanto-osa on arka kysymys. Tässä vaiheessa puheenjohtajavaltio vain kokosi erilaisia näkemyksiä ja luovutti ne Eurooppa-neuvostolle päätöksentekoa varten. Brysselissä 5. joulukuuta 2003 pidetyssä Eurooppa-valmistelukunnan entisten Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden parlamentin jäsenten kokouksessa puheenjohtaja Valéry Giscard d'Estaing esitti seuraavan toivomuksen HVK:lle: "On parempi, että perustuslakia ei tehdä ollenkaan, kuin että tyydyttäisiin huonoon perustuslakiin". Samassa kokouksessa ulkoasiain neuvoston puheenjohtaja Franco Frattini vakuutti, että Italia "ei hyväksy halpaa kompromissia", vaan jatkaa ponnistelujaan perustuslakisopimusehdotuksen puolesta. - Yhteinen julistus, jonka Brysselissä 5. joulukuuta 2003 kokoontuneet Eurooppa-valmistelukunnan parlamentin jäsenet osoittivat Eurooppa-neuvostolle. Myös Euroopan parlamentti on osoittanut kannattavansa perustuslakiehdotusta hyväksymällä suurella ääntenenemmistöllä päätöslauselman HVK:n työskentelystä. Se pyysi valtion- ja hallitusten päämiehiä jatkamaan ponnistelujaan ja selvittämään erimielisyytensä saavuttaakseen tasapuolisen ja myönteisen tuloksen 13. joulukuuta. Tämän tapaamisen asialistalla olivat ainoastaan puolustukseen ja talousarvioon liittyvät kysymykset. Napolin ministerikokouksessa saavutetun periaatteellisen yhteisymmärryksen perusteella puheenjohtajavaltio esitti uuden asiakirjan, joka sisälsi yksityiskohdat kyseisen sopimuksen artikloista. - Asiakirja CIG 57/03 : Puolustus: jäsentynyt yhteistyö - Asiakirja CIG 57/03 REV 1 : Puolustus: jäsentynyt yhteistyö: teknisesti ja juridisesti tarkistettu toisinto Puheenjohtajavaltio ei ehdottanut sovitteluratkaisua talousarvioon liittyviin kysymyksiin . Se halusi säilyttää valmistelukunnan ehdottaman ratkaisun, jolla Euroopan parlamentin toimivaltaa lisättäisiin vuotuisessa talousarviomenettelyssä. Ulkoministerit eivät päässeet kokouksessa sovitteluratkaisuun puolustukseen ja talousarvioon liittyvissä kysymyksissä. Yhteistä puolustusta koskevien artiklojen laatiminen aiheutti yhä ongelmia erityisesti puolueettomille maille, jotka vastustavat toimenpiteiden automaattista luonnetta. Myös eri osapuolten kannat talousarviomenettelystä olivat edelleen kaukana toisistaan. Brysselissä 12. ja 13. joulukuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto Kolme päivää ennen Eurooppa-neuvostoa puheenjohtajavaltio julkaisi ehdotuksensa asiakirjassa, johon sisältyi kaksi lisäystä. Lisäyksessä 1 olivat artikloja koskevat ehdotukset. Lisäys 2, joka julkaistiin vain vähän ennen Eurooppa-neuvoston alkamista, käsitteli yhä avoimina olevia kysymyksiä eli johdanto-osaa, komission kokoonpanoa, määräenemmistöllä tehtäviä päätöksiä ja Euroopan parlamentin jäsenten vähimmäislukumäärää. Asiakirjassa ei ollut konkreettisia ehdotuksia vaan siinä esitettiin suuntaviivoja lopullista sovitteluratkaisua varten. - Asiakirja CIG 60/03 : Hallitustenvälinen konferenssi: Puheenjohtajavaltion ehdotus - Asiakirja CIG 60/03 ADD 1 : Lisäys 1 (artikloja koskevat ehdotukset) - Asiakirja CIG 60/03 ADD 2 : Lisäys 2 (avoimina olevat kysymykset) Ennen hallitustenvälistä konferenssia oli järjestettävä Eurooppa-neuvoston tavanomainen neljännesvuosittainen kokous. Erittäin huolellisesti valmisteltu kokous kesti vain aamupäivän 12. joulukuuta. Puheenjohtajavaltio totesi, että ainoa jäljellä oleva todellinen ongelma oli neuvostossa määräenemmistöllä tehtävät päätökset. Sen tavoitteena oli löytää ratkaisu tähän kohtaan, minkä jälkeen myös muut avoinna olevat neuvottelukohdat voitaisiin toivottavasti saattaa helposti päätökseen. Ensimmäinen hallitustenvälisen konferenssin tapaaminen käynnistyi illalla ensimmäisellä puheenvuorokierroksella. Hiukan tämän jälkeen kokous keskeytettiin, jotta puheenjohtajavaltio voisi tavata valtuuskunnat erikseen "tunnustuksellisiksi" kutsutuissa tapaamisissa. Näiden luottamuksellisten tapaamisten tarkoituksena oli auttaa puheenjohtajavaltiota löytämään sovitteluratkaisu. Iltapäivällä aloitetut kahdenväliset tapaamiset jatkuivat pitkälle yöhön saakka. Myös aamupäivä 13. joulukuuta käytettiin "tunnustuksellisiin" tapaamisiin. Päivällisen aikana kävi selväksi, että valtuuskuntien kannat olivat liian kaukana toisistaan neuvostossa tehtävien päätösten osalta. Eräät valtuuskunnat puolsivat valmistelukunnan ehdotusta, kun taas toiset kannattivat Nizzan sopimuksessa määrättyä järjestelmää. Kaikki osapuolet eivät myöskään hyväksyneet epävirallisia ehdotuksia, joilla muutettaisiin määräenemmistöön vaadittavaa vähimmäismäärää. Tällaisessa umpikujaan ajautuneessa tilanteessa puheenjohtajavaltio katsoi, ettei se voi laatia tasapuolista ehdotusta, jonka kaikki osapuolet voisivat hyväksyä. Sen vuoksi yhteisymmärrykseen pääseminen katsottiin mahdottomaksi. Hallitustenvälinen konferenssi laati julistuksen, jossa neuvottelujen todettiin epäonnistuneen ja kehotettiin seuraavaa puheenjohtajavaltiota Irlantia jatkamaan konsultaatioita: "Eurooppa-neuvosto toteaa, että hallitustenvälinen konferenssi ei tässä vaiheessa pystynyt pääsemään yhteisymmärrykseen perustuslakisopimusehdotuksesta. Kehotamme Irlantia jatkamaan konsultaatioita ja arvioimaan mahdollisuutta edetä tilanteessa sekä laatimaan raportin Eurooppa-neuvostolle maaliskuussa.»


text: TAUSTAA Nove Blue Sky on erityistarpeisille nuorille suunnattu koulu/ asuntola. Perusoppiaineiden lisäksi koululla opetellaan lukuisia arjen taitoja kuten keittiötoimintoja, itsestä huolehtimista ja kodinhoitoa. Huolenaihe vanhemmilla ja koulun opettajalla Godwinilla on ollut minne nuoret menee koulun jälkeen, mistä lähti idea perustaa toinen Blue Sky. Uusi Blue Sky on tuettu asumismuoto koulunsa käyneille erityisnuorille, jonne he voivat opintojen jälkeen muuttaa asumaan itsenäisemmin. Uuden paikan on tarkoitus myös työllistää nuoria, jotta he tienaavat myös omaa rahaa. Tällä hetkellä taloa on rakennettu avustuksien turvin jo katonrajaan asti, seuraavaksi rahaa tarvitaan ikkunoihin ja raappaukseen. Me halusimme auttaa uuden rakennuksen rahoituksen saamista, joten ryhdyimme tuumasta toimeen nuorten kanssa. JÄÄKAAPPIMAGNEETIT Halusimme tehdä nuorten kanssa jotakin, missä he voivat oppia, iloita, tehdä yhdessä ja nauttia luomisen ilosta. Kierrätys on meille myös tärkeää, joten halusimme käyttää kierrätysmateriaaleja. Ideariihien jälkeen päädyimme tekemään nuorten kanssa käytetyistä pullonkorkeista jääkaappimagneetteja (magneetit tulevat vanhoista jääkapeista). Aivan aluksi opetimme nuorille värioppia, ryhmätyöskentelyä ja ennen kaikkea luomisen ja kokeilun iloa. Kun oppilaat olivat hioneet ja vasaroineet korkit suoriksi, alkoi maalaaminen. Oppilailla oli käytössä viisi väriä. Perusvärit sininen, keltainen ja punainen, lisäksi musta ja valkoinen. Perusvärejä sekoittamalla oppilaat saivat aikaiseksi upeita värejä ja väriyhdistelmiä. Jokainen magneetti on yksilöllinen tuotos joka on käynyt monen oppilaan käsissä. Magneetit matkaavat maailmalle käsintaitelluissa kuorissa jotka on kasattu vanhoista sanomalehdistä ja sinetöity koulun leimalla. Meille oli tärkeintä että jokainen oppilas pääsi osallistumaan tähän projektiin oman taitotasonsa mukaisesti ja koki onnistumisen kokemuksia. Ja pakko sanoa että magneetit on UPEITA! KUINKA VOIT SAADA OMASI Magneetteja voi saada kahdella tapaa: 1) Kerää muutama henkilö ja päätätte yhdessä määrän kuinka monta magneettia haluatte, sekä summan jonka samalla lahjoitatte koululle. Pistämme valitsemallenne henkilölle koko satsin ja kyseinen yhteyshenkilö laittaa yhdessä lahjoittamanne summan Marin tai Nooran tilille (me annamme sen sitten täällä käteisenä koululle). 2) Tilaat haluamasi määrän magneetteja ja keräät magneeteilla lahjoitukset koululle, minkä jälkeen raha meidän tilille. Koska lähettäminen maksaa jonkin verran, toivomme isompia tilauksia (5 tai enemmän). Pieninkin penni täällä on erittäin arvokas ja sillä saadaan paljon aikaa, joten älkää stressatko rahasummalla -jokainen kykynsä mukaan. Meihin saa yhteyden täällä, sähköpostissa, facebookissa tai puhelimitse. Ota rohkeasti yhteyttä jos haluat tilata tai muutoin vain tietää projektista enemmän. BACKGROUND Nove Blue Sky is boarding school for special need young. At school students learn basic subjects but also activities of daily living like cooking, personal hygiene and cleaning the house. Both the parents and the teacher Godwin at school has been worrying about the kids future after school. Then came the idea of new Blue Sky. The new Blue Sky is place for students after their studies. They can live there more independent and also do some work to get some money. At the moment the house has been build till the roof by donations. Now the need for money is for windows and plaster. We wanted to take part in with the new building and this is the reason we started our magnet project. FRIDGE MAGNETS We wanted to do something with the students where they can learn how to work together, and enjoy creating from scratch. Recycling is important to us too so we wanted to use recycled materials. After brain storming we decided to create fridge magnets from used bottle caps (magnet itself comes from old fridges). At first we taught basic color theory, team work, and most importantly the joy of creating. After sanding, and hammering caps straight the students began to paint. They had five colors. Primary colors, blue, yellow and red with addition of black and white. Mixing the primary colors student got amazing colors and color combinations. Every magnet is unique product, more than one student put his/hers print on it. Magnet's will travel in hand folded envelopes, which were made using old news papers, and sealed with the school stamp. We thought it was important that every student could participate in this by using their own skill level, and felt the joy of succeed. And have to say they look AMAZING! HOW TO GET YOUR There is two ways to get them. 1) Collect few people and decide together how many you want, and the amount you're going to donate to the school. We will send a package to this person you chose, and this contact person will put the whole donation into Mari's or Noora's bank account (we will withdraw the money and give it straight to the school). 2) You order as many as you want, collect the donation and put the money into our accounts. Sending the package costs a bit, so we're hoping bigger orders (5 or more). Remember that even smallest amount is worth a lot here, so don't stress with the amount -everybody with their own ability. You can contact us here, email, facebook or call us. And please don't hesitate to contact us if you have more questions about the project itself or you want to put your order in.


text: Kohteen Tiedot: Kääntäjä: Sean Spring House on # 1 kuuluisa Guest-house suosittelema Lonely Planet Guide 1994 ja Rough Guide vuonna 2006 kansainvälisen backpackers ja vapaa-ajan matkailijoille, jotka haluavat mennä patikoimaan tai tietää enemmän tästä Tiibetin alueella, Tiger Leaping rotko, Shangri-la ja Yunnanin maakunnassa, alkuperäinen Tiibetin tyylinen rakennus on perustettu vuonna 1983 ja oli ensimmäinen vierasmaja Tiger Leaping Gorge (hu tiao Xia) on rakennettu kylä. Matkustajakoti tarjoaa palveluja vastuussa vuoristo-opas muodossa Sean itse, ylellinen, viihtyisät huoneet (parhaat vuoteet Kiinassa!) Ja taattu 24 tuntia kuumaa vettä. Sieltä löytyy myös (halleluiah!) Länsi-wc, hyvä ruoka ja todella hallussaan vain kylpyamme (oma huoneissa) Kiinassa niin pitkälle kuin olemme kuulleet! Suuri liotus pois kivut ja tuskat pitkän vaelluksen. Mikä parasta, terassi avautuu dramaattinen 2000m kalliolla. Nyt se on jotain katsomaan teidän cocktaileja iltaisin! Nyt meillä oli uusi ruokailuhuone Euroopassa firstove pitää koko päivän lämpimään huoneeseen!


text: Monissa maissa laki vaatii sammuttamaan langattomat laitteet ollessasi lentokoneessa. Nopea tapa laittaa langattomat toiminnot pois päältä on kytkeä puhelimesi Lentokone-tilaan. Kun kytket lentokonetilan päälle, kaikki puhelimesi langattomat radiolaitteet sammutetaan, mukaanlukien puhelutoiminto, data-palvelut, Bluetooth ja Wi-Fi Kun otat lentokonetilan pois käytöstä, puhelutoiminta otetaan uudelleen käyttöön ja edellinen Bluetooth ja Wi-Fi tila palautetaan. - Napauta alkuruudulta . - Napauta . - Napauta Tila kytkeäksesi sen päälle tai pois päältä. Lentokonetilan ollessa päällä näet kuvakkeen tilapalkissa.


text: Kelkkailu ja pulkalla lasku ovat perheen pienimpien vauhtiviikareiden suosittuja talvisia harrastuksia. Vuokatissa lasten lisäksi koko perhe voi pitää hauskaa pulkkamäessä, joita löytyy muun muassa Vuokatinrinteiltä ja urheiluopiston hiihtomaasta. Vuokatinrinteiden välinevuokraamosta ja GoVuokatista voi tarvittaessa vuokrata laskuvarusteet. Lasten menoa katsellessaan vanhemmatkin taatusti innostuvat kokeilemaan mäenlaskua esimerkiksi Stigan selässä. Vuokatin talvisissa oloissa riittää siis hauskuutta niillekin, jotka eivät laskettele eivätkä lautaile. Tule Vuokatin vaaroille perheesi kanssa nauttimaan talvisesta päivästä pulkan tai kelkan kyydissä. Et tarvitse omia välineitä, sillä Vuokatinrinteiden ja GoVuokatin välinevuokraamosta saat edullisesti ja vaivattomasti pulkan ja Stigan, kypärää ja muita mahdollisia varusteita unohtamatta. Mäenlaskun ystäville on pitkiä pulkkamäkiä myös Vuokatin Urheiluopiston lähellä sijaitsevassa Hiihtomaassa. Vauhti ei lopu, mutta laskut ovat turvallisia Vuokatissa.


text: Vilmalla oli ainakin ihan koiranpäivät, kun aurinko on paistanut monta päivää suoraan nenuun ja iskä on ollut kotona rapsuttelemassa. Kyllä on kelvannut loikoilla nurmikolla ja metsästää maahan tippuvia grillimakkaran palasia! Että rennosti.. Onneksi vapun jälkeenkin on ihan kivaa, kun äippä on vuorostaan hellimässä ja päästämässä pihalle nuuskimaan ja nautiskelemaan. Taitaa itse äippäkin heittästä kohta päiväunille..mmm. On se söpö ja ihana tuo Vimpula, vaikka näyttääkin ihan pikku hiireltä kesäturkin johdosta :)) Mukavaa loppuviikkoa...eihän tässä ole kuin pari päivää viikonloppuun ;)


text: Matkalaukkulapsi Matkalaukkulapsi eli kolmannen kulttuurin kasvatti (Third Culture Kid, TCK) on henkilö, joka on asunut osan lapsuudestaan toisessa kulttuurissa tai maassa kuin mistä hänen vanhempansa ovat kotoisin. Lapsi omaksuu eri kulttuurien tapoja, mutta ei koe kuuluvansa täysin mihinkään. Hän omaksuu synnyinmaansa kulttuurin(ensimmäinen kulttuuri) tapoja ja toisen kotimaansa kulttuurin (toinen kulttuuri) tapoja muodostaen uuden kolmannen kulttuurin. Lisäksi hän saattavat yhdistää monien muiden kulttuurien tapoja käydessään ulkomailla mahdollisesti kansainvälistä koulua. Ulkomailla syntynyt matkalaukkulapsi voi olla maahanmuuttaja kotimaassaan tai uussuomalainen Suomessa [1]. Sisällysluettelo Maailmankansalainen[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Matkalaukkulapsia on hyvin eri ikäisiä ja eri taustaisia. Toiset ovat pienestä pitäen varsinaisia maailmanmatkaajia. He ovat seuranneet vanhempiaan esimerkiksi vanhempien työn tai pakolaisuuden takia eri maissa lähes tulkoon koko ikänsä. He ovat tottuneet paikanvaihdoksiin ja matkalle lähtemisen tunnelmaan. Menneisyydessään he ovat joutuneet useasti jättämään hyvästit läheisillekin ystävilleen tietämättä monenko vuoden tai vuosikymmenen päästä taas tapaavat heitä, jos koskaan. Sosiologit arvelevat tulevaisuuden tyypillisen kansalaisen olevan kuin kolmannen kulttuurin kasvatti. Juurettomuus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Vanhemmille paluu kotimaahan tapahtuu tuttuun ympäristöön, mutta ulkomailla varttuneelle matkalaukkulapselle kotimaa saattaa tuntua vieraalta paikalta. Paluu kotimaahan voi myös olla vaikeaa, sillä ympäristö ei ymmärrä miksi lapsi ei tunne palaavansa kotiin. Tässä merkityksessä matkalaukkulapsi on kuin piilomaahanmuuttaja. Usein he kokevat todella kuuluvansa joukkoon vain muiden kolmannen kulttuurin kasvattien kanssa. Jopa 90% matkalaukkulapsista kokevat itsensä ulkopuolisiksi ikätoveriensa joukossa. Heidän voi olla aluksi vaikeaa vastata kysymyksiin: "Mistä olet kotoisin?" tai "Missä koti on?". Vaikka he olisivat asuneet Suomessa jo kauemmin, yksi koti on toisessa maassa, mutta toisaalta he eivät tiedä kuuluisivatko sielläkään enää joukkoon Suomessa vietettyjen vuosien jälkeen. Heillä voi siis olla tunne, etteivät he ole kotoisin mistään. Tunnettuja kolmannen kulttuurin lapsia[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Katso myös[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Viitteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - [1] Elli Heikkilä toim. (2007) Monikulttuuriset avioliitot sillanrakentajina


text: Max Liebermann Liebermann oli varakkaan tehtailijan poika ja opiskeli maalaustekniikkaa muun muassa Carl Steffeckin oppilaana. Porvarillisesta taustastaan huolimatta hän tuli uransa alkupuolella tunnetuksi köyhän kansan kuvaajana: maalausten aiheina olivat muun muassa talonpojat, käsityöläiset ja tehdastyöläiset. Tyylillisesti hänen lähtökohtanaan oli 1800-luvun puolivälin ranskalainen realismi (esimerkiksi Jean-François Millet), mutta myös 1600-luvun hollantilainen taide vaikutti hänen tyyliinsä (varsinkin Frans Hals). Liebermannin realismi oli hyvin tinkimätöntä, ja niinpä jotkut alkoivat pilkallisesti nimittää häntä ”rumien ihmisten muotokuvamaalariksi”. 1890-luvulla Liebermannin tyyli kehittyi impressionistisempaan suuntaan. Värit muuttuivat valoisemmiksi, ja aiheet vaihtuivat porvarillisemmiksi. Hänen yhteiskunnallinen arvostuksensa nousi, ja vuonna 1897 hänet nimitettiin Preussin kuninkaallisen akatemian professoriksi. Tämä ei kuitenkaan estänyt häntä perustamasta vuonna 1899 ”Berliner Secession” -taiteilijaryhmittymää, jonka tarkoituksena oli toimia vastavoimana akatemian edustamalle konservatiiviselle taidenäkemykselle. 1900-luvun alussa Liebermannia pidettiin yleisesti yhtenä saksalaisen impressionismin tärkeimmistä edustajista. Hän sai myös mainetta muotokuvamaalarina ja maalasi muun muassa Saksan presidentti Paul von Hindenburgin muotokuvan. Eräs usein toistuva teema Liebermannin myöhäistuotannossa oli hänen kesähuvilaansa ympäröivä vehreä puutarha. Tässä suhteessa hän muistuttaa toista suurta impressionistia, Claude Monetia. Liebermann oli juutalainen, joten Adolf Hitlerin valtaantulo vuonna 1933 johti hänen täydelliseen syrjäytymiseensä Saksan kulttuurielämästä. Kun hän näki voitonvarmojen kansallissosialistien marssivan kotikaupungissaan Berliinissä, totesi hän katkerana: ”En voi syödä niin paljon, että voisin oksentaa niin paljon kuin haluaisin.” Tämä kommentti kuvaa hyvin sitä tunnelmaa, jonka vallassa vanha Liebermann sekä monet muut merkittävät saksalaiset taiteilijat olivat vuonna 1933. Palkinnot ja tunnustukset[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Aiheesta muualla[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - Max Liebermann -yhdistyksen kotisivut (saksaksi)


text: Yusef Lateef William Emanuel Huddleston eli Yusef Lateef (s. 9. lokakuuta 1920) on yhdysvaltalainen jazzmuusikko, säveltäjä ja kirjailija. Hän on monien soitinten taitaja, multi-instrumentalisti, jonka pääsoittimet ovat tenorisaksofoni ja huilu. Hänen käyttämiensä soitinten joukossa on myös etnisiä instrumentteja sekä sellaisia jazzissa harvinaisia soittimia kuin oboe ja fagotti. Chattanoogassa, Tennesseessä syntynyt Lateef muutti lapsena perheineen Detroitiin, Michiganiin. Hän alkoi harrastaa musiikkia nuorena. Hän teki varhaisella urallaan yhteistyötä esimerkiksi Dizzy Gillespien kanssa. Sittemmin hän on itse menestynyt leaderina. Hän opiskeli musiikkialaa muun muassa Manhattan School of Musicissa, ja hänestä myös tuli Ed.D. (Doctor of Education). Muusikon työn ohella Lateef on julkaissut kaunokirjallisia teoksia. Monipuolisena muusikkona Lateef ei ole rajoittunut jazziin, vaan säveltänyt myös klassista musiikkia. Lähteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - Festivaalivuosi 1972: Legenda Teljänhovin jameista elää yhä Pori Jazz. Viitattu 20.7.2013. - Pori Jazz -historia: Esiintyjät Y Pori Jazz. Viitattu 20.7.2013.


text: 17. Hernals sydämessä sijaitseva, Exe Vienna Hotel on ihanteellinen paikka tutustua kohteeseen Wien. Täältä asiakkaat pääsevät helposti kaikkeen mitä vilkkaassa kaupungissa on tarjottavana. Hotelli tarjoaa helpon pääsyn kaupungin "pakko-nähdä"-kohteisiin sen kätevän sijainnin vuoksi. Hyödy lukuisista ainutlaatuisista palveluista Wien kaupungin hotellissa. Pysäköintitila, kokous-/bankettitilat, Wi-Fi yleisissä tiloissa, business center, kiertoajelut ovat vain muutamia tiloista, jotka asettavat Exe Vienna Hotel erilleen muista kaupungin hotelleista. Lisäksi kaikissa huoneissa on monia mukavuuksia, kuten suihku, hiustenkuivain, televisio, televisio (LCD/plasma), kylpyamme, jotka ovat jopa kaikkein vaativimpien vieraiden mieleen. Koko lista virkistysmahdollisuuksista on saatavilla hotellista, mukaan lukien uima-allas (sisätiloissa), kuntoiluhuone. Exe Vienna Hotel on paras lomakohde parhailla majoitus mahdollisuuksilla Wien kaupungissa.


text: Tee Yhteystiedot-näkymässä jokin seuraavista: Voit kirjoittaa nimen tai yrityksen nimen osittain, esimerkiksi Kari H, tai kirjoittaa vain etu- tai sukunimen tai sähköpostitunnuksen. Voit avata aiemmin etsimäsi yhteystiedon nopeasti napsauttamalla Etsi osoitteistoista -ruutua ja valitsemalla nimen. - Kirjoita Haku: Yhteystiedot -ruutuun Outlookin yhteystietoihin tallennettu nimi tai muu tieto. Voit etsiä tällä menetelmällä sekä kokonaista että osittaista tietoa, jonka olet kirjoittanut yhteystietoihin. Voit esimerkiksi kirjoittaa yrityksen nimen tai puhelinnumeron kokonaan tai osittain. Jos haluat tarkentaa hakua, voit katsoa lisätietoja pikahausta.


text: Pistooliampuja Kai Jahnssonista huokui sunnuntaina hyvä olo. Ilmapistoolissa kahdeksanneksi ampunut helsinkiläinen onnistui tekemään sivulajissaankin 50 metrin pistoolissa kauden parhaan tuloksensa. Jahnssonin 552 jäi kahdeksan parhaan finaalirajasta seitsemän pistettä, mutta paransi silti kymmenellä pisteellä hänen kevään maailmancupeissa ampumiaan lukemia. – Tätä lajia sanotaan ammunnan kuninkuuslajiksi. Se, että saa korvien välin ja itsensä sellaiseen moodiin (muotoon), että homma toimii, on herkkää, Jahnsson valotti. Toisissa olympialaisissaan kilpaillut Jahnsson, 47, satsasi Lontoota varten ilmapistooliin, koska kokee itsellään olevan siihen enemmän ymmärrystä kuin ruutilajiin. Painotus toi finaalipaikan, mikä lämmitti vielä viikko jälkeenkinpäin. – Kun sitä on funtsinut, niin on konkretisoitunut se, keitä siinä kisassa jäi finaalin ulkopuolelle. Kyllä siitä on tullut mielihyvää, Jahnsson muotoili ja arvioi, ettei olisi pystynyt valmistautumaan Lontooseen yhtään paremmin. Sotilasta ei saa väsyttää Jahnsson laskee tälle vuodelle kertyvän noin 160 matkapäivää leirien ja kilpailumatkojen takia. Pienen hengähdystauon jälkeen alkaa valmistautuminen syksyn sotilaskisoihin. – Sotilaalta ei kysytä, jaksaako hän vai ei. Se menee sinne, minne käsketään, merivartija hymähti. Elokuussa tähdätään sotilaiden pohjoismaiset kisat ja joulukuussa sotilaiden MM-kisat Kiinassa, ja niissä Jahnssonin repertuaariin kuuluvat isopistooli ja pika-ammunta. Hän ei ole ampunut niitä vuoteen. – Syksyllä on ilmapistoolin kauden päätös, sillä nimeni on maailmancupin finaalin listoilla, Jahnsson ennakoi lokakuulle myös reissua Bangkokiin. Millä tasolla Jahnsson uraansa jatkaa, on syksyisen mietinnän paikka. Jatkamisen kannalle vaakakuppia painaa se, että vuosien työtä ei kannattaisi heittää haaskuun. Toisaalta huippu-urheilu vaativan työn ohessa on amatöörille haastava yhtälö, kun laskutkin pitäisi maksaa. – Pikkuisen rupeaa miettimään sitäkin, olisiko kiva mennä perheen kanssa edes viikoksi mökille. Kesälomaa minulla ei ole ollut viimeiseen 15 vuoteen, Jahnsson kuvasi töissä käyvän huippu-urheilijan arkea, jossa lomapäivät kuluvat urheilureissuihin. TS–STT