text: Internetin käyttötarkoitukset |Tämän artikkelin nimi saattaa olla virheellinen. Uudesta nimestä ei kuitenkaan ole päästy selvyyteen. Voit auttaa Wikipediaa siirtämällä sivun. Lisää tietoa saattaa olla keskustelusivulla. Tarkennus: Epämääräinen otsikko, joka ei välttämättä vastaa sisältöä. Myös interwikit ohjaavat verrattain eri näkökulmaisiin artikkeleihin, joita suomeksikin kaiketi vastaisi paremmin "Internetin sosiologia". |Tähän artikkeliin tai osioon ei ole merkitty lähteitä. Voit auttaa Wikipediaa lisäämällä artikkelille asianmukaisia lähteitä. Tarkennus: Kovin on henkilökohtaisen esseen (eikä tietosanakirjan artikkelin) oloinen Internetin käyttötarkoitukset ovat määrältään lähes rajattomia. Käyttäjilleen internet on väline, jonka avulla tietoa voidaan tarjota (digitaalisessa muodossa) käytettäväksi vapaasti tai yhdelle tai useammalle vastaanottajalle. Näin tarjolla oleva data sijaitsee internetiin liitettyjen tietokoneiden muistissa, useimmiten kapasiteetiltaan suurilla palvelinkoneilla. Digitaalisesti voidaan esittää kuvia, sanoja, ääntä tai merkkejä, joten Internetillä ja digitaalisella esityksellä on mahdollista korvata aikaisempia tiedon levityksen välineitä ja toimintatapoja: painotuotteita, äänilevyjä, elokuvanauhoja, paperille kirjoitettuja kirjeitä, voimakkuudeltaan vaihtelevana, jatkuvana vuona liikkuvia esityksiä (puhelimen, television ja radion ensiksi yleistynyt toimintatapa), ym. Internet on laskenut tiedon levittämisen kynnyksen hyvin matalaksi. Sen tuloksena Internetissä on runsaasti muun muassa eri järjestöjen WWW-sivuja, joilla kerrotaan kyseisestä järjestöstä ja tiedotetaan sen toiminnasta. Internetissä oleva tieto on myös näkyvillä koko maailmalle – ellei toisin määritellä – kun taas paperimedia jaetaan yleensä vain varsin paikallisesti. Traditionaaliselle medialle (sanomalehdet, aikakauslehdet, kirjankustantajat, televisio, radio, elokuva, musiikinkustantajat jne.) Internet ja sen kautta mahdollistuva verkkomedia on sekä houkutteleva että pulmallinen. Houkutteleva siksi, että sen kautta voidaan tavoittaa entistä laajempi kuluttajakunta ja tarjota sille kohdistetumpaa sisältöä; pulmallinen siksi, että uudet palvelut saattavat syödä markkinoita traditionaalisilta medioilta. Sisällysluettelo Tiedon etsiminen[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Internetistä voi etsiä tietoa monilla tavoilla. Suosittu tapa on etsiä tietoa hakukoneilla, joista tunnetuimpia ovat Google, AllTheWeb ja AltaVista. Tietoa voidaan myös etsiä aihehakemistoista eli linkkikirjastoista, joista tunnetuin on Yahoo!. Tiedonhaun kannalta Internetin yleistyminen on merkinnyt vallankumousta. Ennen tieto täytyi kerätä työläästi useilta eri tahoilta, esimerkiksi arkistoista, erillisistä tietokannoista tai erikoiskirjastoista. Internetin hypertekstiluonteesta johtuen tietoa voidaan kuitenkin nykyisin etsiä keskitetysti, eikä hakijan maantieteellisellä sijainnilla ole enää yhtä suurta vaikutusta tiedon saatavuuteen kuin ennen. Toisaalta valtaosaa painettujen julkaisujen luotettavaa dataa ei ole viety Internetiin eikä usein edes viitettä ko. lähteisiin. Tiedonhaun näennäinen helppous aiheuttaa monia ongelmia. Lähdekritiikin merkitys korostuu Internetissä, sillä verkossa ei ole tiukkaa julkaisukynnystä. Internetistä löytyvä tieto ei ole välttämättä luotettavaa. On myös esitetty epäilyjä hakukoneiden käyttämien algoritmien tasapuolisuudesta ja niiden avulla löytyvän tiedon mahdollisesta vääristymisestä. Hakukoneet eivät myöskään näe kuin osan Internetin koko sisällöstä. Keskusteleminen ja verkkoyhteisöt[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Internetin käyttö keskusteluihin on ollut suosittua alusta lähtien. Vanhimpia tapoja ovat sähköposti, uutisryhmät, sähköpostitse käytettävät postituslistat ja IRC. WWW-sivujen myötä yleistyivät chatit ja keskustelualueet. Nykyään Internetiä käytetään myös pikaviestintään, Internet-puheluihin ja videoneuvotteluyhteyksiin. Nämä välineet ovat tehneet mahdolliseksi erilaisten verkkoyhteisöjen muodostumisen lähes kaikkien kuviteltavissa olevien (ja muidenkin) aluepiirien yhteyteen. Verkkoyhteisöjen synnyttämiseen ja niiden toiminnan edistämiseen on myös kehitetty nimenomaan yhteisöllisyyteen nojaavia palveluja, kuten Wikipedia. Blogit ovat tähän läheisesti liittyvä ilmiö, joka nojaa käyttäjien haluun ilmaista itseään ja rakentaa verkossa näkyvää identiteettiään. Sähköinen kaupankäynti[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Internet on vaikuttanut merkittävästi myös kaupankäynnin sähköistymiseen, erityisesti kuluttajakaupan osalta. Tällöin usein käytettyjä termejä ovat muun muassa verkkokauppa (virallinen muoto) ja nettikauppa. Sähköisen kaupan palvelukeskuksen ja Suomen Elektronisen Kaupankäynnin yhdistys ry:n (ECF) yleisesti käytettyjen määritelmien mukaan "sähköinen kaupankäynti on ICT:n (tieto- ja viestintäteknologian) välityksellä tapahtuvaa tavaroiden ja palvelujen tarjontaa, kysyntää tai myyntiä tai muuta kaupallista asiointia". Verkkoliiketoiminta viittaa tietoverkkojen välityksellä käytävään liiketoimintaan, ja usein sillä tarkoitetaan internetin välityksellä käytävää kauppaa. Internet on myös syntynyt muutamia globaaleja kauppapaikkoja, kuten Amazon ja eBay jotka dominoivat massatuotteiden myyntiä. Toisaalta myös pienet erikoisalueet, jotka tuskin muuten edes voisivat tarjota tuotteitaan, ovat voineet löytää asiakkaita Internetin välityksellä. Tällaisesta käy esimerkiksi vaikkapa harvinaisten itämaisten taistelulajien välineiden kauppa. Internet-kuluttajakaupan arvo Suomessa oli vuonna 2006 noin 3,2 miljardia euroa, ja sen välillisten vaikutusten on arvioitu nousevan jopa 15 miljardiin euroon. Yritysten välillä sähköistä kauppaa jo harjoitettu jo vuosikymmenien ajan, ja sen voluumi on Suomessa noin 45 miljardin euron luokkaa (lähde: ECF). Internet mahdollistaa myös uusien, hajautettujen järjestelmien, käytön suoraan kaupankäytiin. Kryptovaluutta on yksi ehdotettu ratkaisu maksusuoritusten anonyymiteetin takaamiseksi. Olemassaolevista kryptovaluutan implementaatioista suosituin lienee Bitcoin. Huvin vuoksi[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Huvin vuoksi Internetiä käytetään lähinnä surffaillen eli WWW-selainta käyttäen. Tämä voi tarkoittaa ihan vain sitä, että seurataan sivuilla olevia linkkejä ja katsotaan, mihin päädytään. Tällä tavalla voi käyttää myös vakavaa tietoa tarjoavia saitteja.Nykyään tällainen käyttö on paljon harvinaisempaa kuin WWW:n alkuaikoina, jolloin monet portaalit tehtiinkin juuri sillä periaatteella, että ne tarjoavat käyttäjälle mahdollisuuden suunnistaa tiensä erilaisille ajanvietesivustoille. Nykyään hupitarkoitukseen on suunnattu enemmänkin portaaleita, joissa on muutama sisäänheittotuotteenkaltainen palvelu, joiden avulla saadaan ihmiset käyttämään muita palveluita, joista sitten tulee rahaa portaalin ylläpitäjälle. Tiedostojen jako[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Internetiä käytetään myös tiedostojen jakamiseen. WWW:n tai vertaisverkkojen avulla voidaan jakaa musiikkia, ohjelmistoja, elokuvia tai lähes mitä tahansa tiedostoja. Kuka tahansa voi ladata tiedostoja itselleen tai antaa tiedostoja muiden ladattavaksi. Suurin osa vertaisverkoissa liikkuvasta materiaalista on jaossa laittomasti, mutta osa datasta sisältää esimerkiksi Linux-jakeluja sekä vapaasti jaossa olevaa dataa. Internet välineenä sekä hyökkäyksen ja puolustuksen kohteena[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Verkko, Internet, on väline tehdä jotakin, erityisesti globaalilla tasolla. Verkosta on tullut myös yleisemmin uusi väline. Nykyaikainen supertietokone käsittää periaatteessa noin tuhannesta lähemmäs sataatuhatta prosessointiyksikköä sisältäviin verkkoihin. Jos meillä on siis laajakaistayhteyden päässä 10 000 tietokonetta, meillä on periaatteessa mahdollisuus supertietokoneen kapasiteettiin. Tosin tietokoneverkot eivät korvaa täysin supertietokonetta. Tietokoneverkot tarjoavat suuremman laskutehon kuin yksittäinen tietokone vain jos laskettava ongelma on mahdollista hajauttaa useille koneille. Mutta esimerkiksi stokastisissa prosesseissa, kuten säätilan ennustamisessa, seuraavan päivän sää riippuu edellisen päivän säästä. Tällaisiin ongelmiin tarvitaan supertietokonetta. Kun kotitietokoneiden kapasiteetista 80% on käyttämättömänä, tämä tarkoittaa että esimerkiksi Suomessa on noin 2 miljardin euron investointi 80%:sti vapaana. Kaapatut kotitietokoneet ovat yhä merkittävämpi uhka. Ne ovat välineitä muun muassa palvelunestohyökkäyksille, roskaposteille ja tietojen taltioinneille koko Internetiin. Internetin päälle on syntynyt monia kansainvälisiä organisaatioita, joiden oleellinen väline on Internet. Ilman Internetiä niiden toiminta olisi aivan toisenlaista ja monessa mielessä tehottomampaa ja myös kalliimpaa. Internet on myös yhä merkittävämpi väline kaikentasoiselle tiedustelutoiminnalle ja psykologisille operaatioille. Internet välineenä tarkoittaa, että se on infrastruktuuri, välttämätön pohja monenlaiselle toiminnalle. Vrt. esimerkiksi tieverkko, energiaverkko, puhelinverkko. Kun Internetistä tulee tärkeä, siitä tulee myös hyökkäyksen kohde. Internet on siis kasvavassa määrin osa nykyaikaisia kriisejä. Tämä on toteutunut jo ainakin Tšetšeniassa, Bosniassa ja Kosovossa. Rikolliset ovat myös löytäneet Internetin. Internetiä käytetään taloudellisten tietojen hankintaan, kiristykseen (uhataan kaataa pankin tai muun yrityksen tärkeä Internet-toiminne), petokseen jne. Kuuluisia ovat ns. Nigerian kirjeet: Surullinen tarina, miten 10 miljoonaa dollaria odottaa nostajaansa ja nostamiseen tarvittaisiin (hyvää korvausta vastaan) juuri sinua (ja sinun rahojasi). Kun Internetistä on tullut hyökkäyksen kohde siitä tulee myös puolustuksen kohde. Tarvitaan muun muassa virussuojaa, palomuureja, tietoturvayhtiöitä ja viranomaistoimintaa (tietokonerikollisuuden tutkintaa, lainsäädäntöä jne.) Internet tiedustelun välineenä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Vuonna 2002 uudesta tiedosta tallentui 92 prosenttia magneettisena, muun muassa tietokoneiden kiintolevyille. Kun yhä useampi tietokone on kiinni Internetissä, tämä merkitsee sitä, että tiedustelu keskittyy yhä enemmän Internetiin. Julkisiin lähteisiin perustuva tiedustelu tulee siis yhä tärkeämmäksi. Yhdistelemällä erilaisia Internetin aineistoja voidaan luoda hyvin yksityiskohtaisia kuvia tiedusteltavista kohteista. Jos käytössä on lisäksi "harmaata" tietoa, eli sellaista joka ei ole tarkoitettu kaikkien saataville, mutta on periaatteessa kiinni Internetissä, yksityiskohtaisuus muuttuu erittäin tarkaksi. Tällaista "harmaata" tietoa ovat esimerkiksi yritysten asiakas- ja ostotiedot (esimerkiksi kauppa, lentoyhtiö), kirjastojen lainaustiedot, luottokorttiyhtiöiden asiakastiedot (ostokset, ostospaikat), puhelinyhtiöiden laskutustiedot (puhelukohtaiset tiedot; milloin, kenelle, mistä tukiasemasta, kuinka kauan), verottajan, poliisin ja sairaalan "asiakastiedot" jne. Maailmanlaajuinen tieto lentomatkustajista voi olla tärkeä terrorismin torjunnassa, mutta samat tiedot kertovat globaalista merkittävien johtajien liikenteestä, eli esimerkiksi yhteistyöneuvotteluista tai suurien kauppojen valmisteluista.


source: fineweb

text: 2.1.2010 klo 17:47 Aral Balkanin blogipostauksen inspiroimana ajattelin vähän fiilistellä mennyttä vuotta 2009. Suurin asia vuonna 2009 on ollut seurata meidän tyttäremme kasvamista. On aika mieletöntä, että yhden vuoden aikana voi oppia ryömimään, konttaamaan, kävelemään ja puhumaan. Ja lisäksi myös laulamaan, tanssimaan, lukemaan kirjoja — ja jekuttamaan vanhempiaan. Kesällä olin nelisen kuukautta kotona tyttäremme kanssa. Oli mukavaa saada itse otetta lapsenhoidosta ja omaa käsitystä siitä, miten päivärutiini toimii. Se toi itsevarmuutta lapsenhoidossa. Suosittelen kotona olemista myös muille isille — kotona lapsen kanssa kahden oleminen on paljon yleisempää esimerkiksi Ruotsissa kuin Suomessa. Pientä mökkihöperyyttä huomasin jo tuona aikana tulevan: kun Anni tuli töistä, oli minulla jo monesti fiilis, että olisi mukavaa käydä kaupungilla tai edes kauppakeskuksessa. Syksyllä aikaa ja energiaa vei putkiremontti, jonka vuoksi olimme evakossa kolmisen kuukautta. Onneksi remontti alkaa olla jo pääpiirteissään ohi. Jäljellä on vain kaikkien pikkuasioiden hoitamista ja laittamista, jotka vievät aina oman aikansa. Myöskään tyttäremme huonetta emme ehtineet vielä tämän vuoden puolella remontoimaan, vaikka niin olimme alun perin ajatelleetkin. Vuoden alussa asetettu tavoite lukea kirja kuukaudessa ei toteutunut alkuunkaan. Ehkä vuodelle 2010 vuosi asettaa ylimalkaisemman tavoitteen nähdä, ajatella ja oppia uutta. Töistä Vuonna 2009 vaihdoin myös työpaikkaa ja työnkuvaa. Edellisenä vuonna tein pienen softafirman markkinointia: kirjoitin whitepapereita, suunnittelin esitteitä ja istuin palavereissa suunnittelemassa tuotemarkkinointia. Vuoden alussa olin isojen päätösten edessä, kun mietin, menisinkö pikkufirmaan töihin tekemään markkinointitehtäviä, lähtisinkö jatko-opiskelemaan koneoppimista, työskentelisinkö koodarina vai saisiko minusta ux-asiantuntijan. On hankalaa miettiä pitkälle eteenpäin, mitä oikein tekisi. Joillekin ihmisille on selkeää, mitä he haluavat tehdä työkseen. Itse olen tottunut puuhaamaan monenlaisia asioita ja yhden osa-alueen valitseminen tuntuu rajoittavalta. Lopulta päädyin töihin Futuriceen. Siellä olen tehnyt pääasiassa ohjelmistonkehitystä, vähän konseptoinnilla ja visioinnilla höystettynä. Ohjelmoinnissa on mukavaa, että työn tulokset ovat konkreettisia, työ on asiakkaalta laskutettavaa ja oman toteutuksen osalta melko vapaata. Silti voi olla, että jossakin vaiheessa kaipaa myös muunlaisia työtehtäviä. Pääsin nopeasti vauhtiin ohjelmistonkehityksessä. Käyttöliittymiä lähellä voi hyödyntää myös muuta osaamista: ymmärrystä käyttäjistä ja kykyä käyttää fotaria tarvittaessa. Tänä vuonna olen nauttinut selkeistä projekteista ja siitä, että työ ja vapaa-aika ovat pysyneet hyvin erillään. Töitä hakiessa oli kuitenkin kiinnostavaa tavata erilaisia ihmisiä ja pohtia rooleja joissa voisin toimia. Myös myöhemmin vuoden aikana olen käynyt mielenkiintoisia keskusteluja eri ihmisten kanssa liittyen siihen, minkälaisia hankkeita voisi joskus tulevaisuudessa viedä eteenpäin. Uusille konsepteille on oma aikansa. Työkaluista Vuoden aikana olen käyttänyt ja opetellut paljon eri tekniikoita, mikä on ollut omalta osaltaan kiinnostavaa. Olen ohjelmoinut Flexiä, tehnyt Javascriptiä eri frameworkeillä, mobiiiliwidgettiprototyyppejä ja verkkopalvelukehitystä Drupalilla. Nykyaikaisesta webbipalvelun käyttöliittymäkehityksestä on myös muodostunut selkeä kuva. Konsepteissa mielenkiintoista on ollut miettiä paikannus- ja karttapohjaisia palveluita sekä webissä että mobiilisti. Näissä tuntuisi olevan vielä paljon potentiaalia, mutta erilaisia startupejakin tällä alueella on paljon. Kokeilullisten karttavisualisointien pohjalta pitää kyllä saada jotakin tehtyä myös nyt alkavana vuonna. Vuoden lopussa pidin töissä sisäisen presentaation html5:stä ja webin tulevaisuudesta, jonka osalta sain paljon hyvää palautetta: @jaukia spreading some HTML5, CSS3 and WebGL love. Some truly awe-inspiring stuff! http://twitpic.com/tqwe8. Esittäminen oli mukavaa ja sitä voisi yrittää harjoitella jotenkin myös ensi vuonna. Oli hauska huomata, että aihepiiri joka kiinnostaa itseä voi myös innostaa toisia. Esityksessä kävin läpi muun muassa css3-transformaatioita, webgl:ää ja canvas-elementin käyttämistä. Samasta setistä olisi mukavaa pitää myös julkinen esitys jossakin vaiheessa. Ehkä voisin pitää yrityksen sisäisen presentaation vaikkapa neogeografiasta/-kartografiasta tai avoimen datan hankkeista. Vuoden lopussa huomaan käyttäväni yhtä aikaa blogia, Facebookia, Deliciousia, Google Readeria ja Twitteriä ihmisten kanssa kommunikointiin ja viestintään. Yhdistelmä on jo vähän liikaa, mutta jokaisella välineellä tuntuisi olevan vähän eri käyttötavat ja sosiaaliset piirit. Tilanne on kestämätön, mutta en ole vielä keksinyt ongelmaan patenttiratkaisua. Alkuvuodesta saamani iPhone vaikutti tapaan jolla käytän verkkopalveluita. Kesällä huomasin käyväni RSS-feediäni läpi joskus hiekkalaatikon reunalla. Samoin olen lukenut Facebookia bussimatkoilla töihin ja käyttänyt iPhonen kameraa arjen dokumentointiin. Reissuista vauvan kanssa ja ilman Vuoden aikana teimme muutaman matkan vauvan kanssa. Jo vuoden vaihteessa 2008-09 kävimme Barcelonassa. Ihmettelimme kaupunkia suurimman sesonkiajan ulkopuolella ja harjoittelimme lapsen kanssa matkustamista. Kesällä kiersimme Suomea autolla. Tämä matkustustapa tuntui reppureissaamiseen tottuneelle eksoottiselta tavalta matkustaa. Kävimme ensimmäistä kertaa Jyväskylässä ja ihmettelimme siellä, kuin oikeat turistit, Aallon arkkitehtuuria. Syksyllä kävin Tallinnassa veljesmatkalla isän kanssa. Oli mukavaa, että saatoimme reissata yhdessä ja oli muutama päivä aikaa rauhassa saunoa, syödä ja olla vapaalla. Harrasteprojekteista Varsinaisten työprojektien lisäksi vuodelle 2009 sai mahtumaan myös muutaman harrasteprojektin. Ideat harrasteprojekteihin syntyivät kesällä hiekkalaatikon laidalla istuessa, vaikka kesällä en koneeseen liiemmin koskenut. Maaliskuussa plottasin uuden version matka-aikakartasta. Tämä pohjautui vanhaan kouluharjoitukseen jonka teimme joskus aikanaan Annin kanssa. Lopputulos oli aika kiinnostava ja tarjoaisi myös paljon jatkokehitysmahdollisuuksia. Karttojen osalta innostuin Stamenin tekemistä visualisoinneista, jotka motivoivat minua vuoden aikana. Elokuussa visualisoin osakedataa, johon käytin Pythonia. Osakkeiden klusterointi toimi varsinkin jenkkidatalle hyvin, mutta suomalaisten osakkeiden osalta tulokset olivat kummallisia. En analysoinut niitä tarkemmin. Marraskuussa kokeilin myös vanhojen karttojen esittämistä ja vertaamista uusiin karttoihin. On mukavaa, että demo toimii jo tällaisenaan. Vuoden lopussa innostuin ActionScriptin muuttamisesta ohjelmallisesti Javascriptiksi. Teinkin jotain kokeiluja tähän liittyen Antlr:lla, mutta mahdollinen jatkokehittely jää vielä tuleville vuosille. Vuoden isoin harrasteprojekti oli äidin sukukirja, jonka saimme Annin kanssa valmiiksi lopulta joulukuussa. Taitoimme sen ja painatimme sen Lulussa. Projekti oli yllättävän työläs, sisältäen kuvien asemointia, tekstin siistimistä ja lopulta vielä painatusta. Lopputuotteena syntyi pino kovakantisia, kansipaperillisia kirjoja, joita voi jakaa sukulaisille. Täytyy miettiä, mihin tässä projektissa opittuja taitoja voisi hyödyntää. Lulun kautta voisi painattaa jotakin muutakin. Alkavalle vuodelle Ehkä tuleva vuosi on samaa kuin edellisenä mutta hieman rauhallisemmin. Toivon, että voisin keskittyä parantamaan ja optimoimaan sitä mitä tänä vuonna on saanut aluilleen. Tämä tarkoittaa omaa kotia, ohjelmistonkehitystä ja perheen kanssa olemista. Ohjelmistonkehittäjänä olisi mukava saada kontaktia ja kuulua jollakin tavalla ammatilliseen yhteisöön. En tiedä kuitenkaan, mitä tämän pitäisi käytännössä tarkoittaa. Vuodessa ehtii paljon: elämää eletään yhtä aikaa monella eri tasolla. On projekti-ideoita, työtä, perhettä ja kirjoja. Matkustamista ja lapsen elämän seuraamista. Perheellisenä on haasteena löytää aikaa kaikille elämän tasoille ja monesti se vaatii erilaisten asioiden tekemistä päällekäin, peräkkäin ja pieniin palasiin pilkottuna. Arjen päivät jakautuvat tunteihin, minuutteihin ja sekunteihin. Kokonaiskuva eletystä elämästä muodostuu selvemmin vasta jälkikäteen. Toivottavasti omat läheiset ihmiset pysyvät terveinä vuonna 2010. Ja toivottavasti kaikki jaksavat nähdä elämän moninaisuuden liikaa murehtimatta. Vinkiksi uudelle vuodelle voi ottaa Internetin self-help-tulvasta vaikkapa Charlie Hoehnin, 23v, elämänviisauden: Chase after the things that interest you and make you happy. Stop acting like you have a set path, because you don’t. No one does. Tästä tulee vielä hyvä vuosi!


text: Useimmille ihmisille tulee mieleen television katselu ja ohjelmien tallentaminen, kun he ajattelevat Windows Media Centeriä. Tiesitkö, että Media Centerillä voi myös kuunnella musiikkia? Windows Media Centerin avulla voit toistaa suosikkikappaleitasi, luoda soittoluetteloita juhlia varten ja jopa katsella diaesitystä samalla, kun musiikki soi taustalla. Media Centerin käyttömukavuus tulee esille yhteensopivan Media Center -kaukosäätimen avulla. Jos käytössäsi ei ole Media Center -kaukosäädintä, voit selata digitaalista mediakokoelmaa vasemmalle tai oikealle siirtämällä hiirtä näytön reunaa kohti tai näppäimistön vasemman ja oikean nuolinäppäimen avulla. Siirry Windows Media Centerin aloitusnäytössä kohtaan Musiikki ja valitse musiikkikirjasto. Napsauta ryhmää (kuten Albumit tai Esittäjät) ja napsauta sitten musiikkia, jota haluat kuunnella. Etsi toistettava kappale, albumi tai soittoluettelo ja valitse sitten Toista. Jos toistat jo musiikkia ja haluat lisätä kappaleen, albumin tai soittoluettelon kappaleluetteloon (jonoon) toistettavaksi myöhemmin, napsauta kohdetta hiiren kakkospainikkeella ja valitse Lisää kappaleluetteloon. Jos haluat hakea Media Center -musiikkikirjastoasi Windows Media Centerin aloitusnäytöstä, siirry kohtaan Musiikki, siirry oikealle, valitse Hae ja syötä sitten hakuehtosi. Voit luokitella yksittäisiä kappaleita, jotta voit pitää kirjaa suosikeistasi, ja toistaa sitten vain suosikkimusiikkiasi. Valitse Kappaleet, napsauta hiiren kakkospainikkeella luokiteltavaa kappaletta ja napsauta sitten luokittelupainiketta (viisi tähteä rivissä) useita kertoja, kunnes haluamasi luokittelu tulee näkyviin. Oletusarvon mukaan Media Center määrittää suosikkikappaleesi luokittelujen avulla. Jos haluat muuttaa Suosikkimusiikki-asetusta, siirry Media Centerin aloitusnäytössä kohtaan Tehtävät, valitse Asetukset, valitse Musiikki, valitse Suosikkimusiikki, tee haluamasi muutokset ja valitse Tallenna. Voit luoda suosikkikuvistasi erityisesityksen, joka näytetään, kun toistat musiikkia. Kun musiikkia toistetaan, siirry Windows Media Centerin aloitusnäytössä kohtaan Nyt toistetaan ja napsauta kuvaketta. Aloita suosikkikuvien esitys valitsemalla Toista kuvat. Oletusarvon mukaan Media Center selvittää kunkin kuvan luokittelun perusteella, mitkä kuvat ovat suosikkeja. Jos haluat muuttaa kuvan luokittelua tai Suosikkikuvat-asetuksia, lisätietoja on ohjeaiheessa Kuvien ja videoiden katseleminen Windows Media Centerissä. Valitse Näytä kappaleluettelo, valitse Muokkaa luetteloa ja tee jompikumpi seuraavista toimista: Valitse Valmis. Voit tallentaa kappaleluettelossa jonona olevat kappaleet pysyväksi soittoluetteloksi toistettavaksi myöhemmin uudelleen. Soittoluetteloiden avulla voit mukauttaa kuuntelukokemustasi. Luomalla soittoluettelon voit yhdistää mitkä tahansa kappaleet luetteloksi, jonka voit sitten nopeasti toistaa tai tallentaa CD-levylle. Lisätietoja musiikin tallentamisesta on ohjeaiheessa CD- tai DVD-levyn tallentaminen Windows Media Centerissä. Kun olet lisännyt musiikkia kappaleluetteloon, siirry Windows Media Centerin aloitusnäytössä kohtaan Nyt toistetaan ja napsauta kuvaketta. Valitse Näytä luettelo ja valitse sitten Tallenna soittoluettelona. Kirjoita soittoluettelon nimi ja valitse Tallenna. Kun kappaleluettelo (jono) tallennetaan soittoluetteloksi, se lisätään pysyvään soittoluettelojoukkoon. Voit käyttää soittoluetteloita Soittoluettelot-kohdan musiikkikirjastossa. Jos poistat kappaleen, albumin tai soittoluettelon Media Centeristä, se poistetaan pysyvästi musiikkikirjastosta ja tietokoneesta. Valitse Albumi, Kappale tai Soittoluettelo, napsauta otsikkoa tai nimeä hiiren kakkospainikkeella ja valitse sitten Poista. Vahvista poisto valitsemalla Kyllä. Valitse Visualisoi. Voit siirtyä visualisoinnista toiseen näppäimistön vasemman ja oikean nuolinäppäimen avulla. Siirry Windows Media Centerin aloitusnäytössä kohtaan Tehtävät, valitse Asetukset ja valitse sitten Musiikki. Valitse Nyt toistetaan -asetukset ja valitse sitten Käynnistä visualisoinnit automaattisesti -valintaruutu. Valitse jokin Näytä kappaleen tiedot visualisoinnin aikana -kohdan vaihtoehdoista ja valitse sitten Tallenna.


text: Keskiviikon alt.rock -illan sokerina pohjalla vuorottelevat John Peel ja Esa Koivion Lontoo Lontoo. John Peel on BBC Radio Onen taatusti harmaahiuksisin mutta edelleen ennakkoluulottomin musiikkitoimittaja, jonka Radiomafialle räätälöimällä tunnilla voi kuulla sekä kanavan ehdottomasti vanhimmat että uusimmat biisit 1950-luvun amerikkalaisorkestereista reggaen ja US/UK-indierockin kautta tuleviin drum’n’bass -julkaisuihin. Britanniaan kotiutuneen Esa Koivion toimittama Lontoo Lontoo kertoo mitä tuleman pitää: uudet bändit, uudet levyt - ja joka ohjelmassa aktuelli artistihaastattelu. Myös näiden ohjelmien biisilistat löydät nyt Radiomafian nettisivuilta!


text: Komission tiedonanto yhteistyöstä kilpailuviranomaisten verkostossa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUVL C 101, 27.4.2004, s. 43—53 (ES, DA, DE, EL, EN, FR, IT, NL, PT, FI, SV) bulgariankielinen erityispainos: Alue 08 Nide 04 s. 111 - 121 romaniankielinen erityispainos: Alue 08 Nide 04 s. 111 - 121 kroaatinkielinen erityispainos Alue 08 Nide 001 s. 231 - 241 DA DE EL EN ES FI FR IT NL PT SV |BG||ES||CS||DA||DE||ET||EL||EN||FR||GA||HR||IT||LV||LT||HU||MT||NL||PL||PT||RO||SK||SL||FI||SV| |html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html||html| |tiff||tiff||tiff||tiff||tiff||tiff||tiff||tiff||tiff||tiff||tiff| |Kaksikielinen näyttö: BG DA DE EL EN ES FI FR IT NL PT RO SV| Komission tiedonanto yhteistyöstä kilpailuviranomaisten verkostossa (2004/C 101/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. JOHDANTO 1. Perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1/2003(1) (jäljempänä "neuvoston asetus") luodaan rinnakkaisen toimivallan järjestelmä, jossa komissio ja jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset(2) voivat soveltaa EY:n perustamissopimuksen (jäljempänä "perustamissopimus") 81 ja 82 artiklaa. Jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset ja komissio muodostavat julkisten viranomaisten verkoston: ne toimivat yleisen edun mukaisesti ja tekevät tiivistä yhteistyötä kilpailun suojelemiseksi. Verkosto on keskustelu- ja yhteistyöfoorumi EY:n kilpailupolitiikan soveltamisen ja täytäntöönpanon alalla. Se muodostaa puitteet Euroopan kilpailuviranomaisten yhteistyölle tapauksissa, joissa perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaa sovelletaan, ja se on pohjana yhteisen kilpailukulttuurin luomiselle ja ylläpitämiselle Euroopassa. Verkosto on nimeltään Euroopan kilpailuviranomaisten verkosto. 2. Jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten rakenne vaihtelee eri jäsenvaltioissa. Joissakin jäsenvaltioissa yksi elin tutkii tapaukset ja tekee kaikki päätökset. Toisissa jäsenvaltioissa tehtävät on jaettu kahdelle elimelle, joista yksi vastaa tapausten tutkinnasta ja toinen, yleensä kollegio, vastaa päätösten teosta. Lopuksi on vielä jäsenvaltioita, joissa kieltopäätöksen ja/tai sakon määräämistä koskevan päätöksen voi tehdä vain tuomioistuin: syyttäjänä toimii tällöin tuomioistuimen ulkopuolinen kilpailuviranomainen, joka saattaa asian tuomioistuimen käsiteltäväksi. Edellyttäen tehokkuuden yleisen periaatteen noudattamista neuvoston asetuksen 35 artiklassa sallitaan jäsenvaltioiden valita yksi tai useampi elin, joka nimetään kansalliseksi kilpailuviranomaiseksi, sekä päättää näiden viranomaisten välisestä tehtävänjaosta. Yhteisön oikeuden yleisperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot ovat velvollisia perustamaan seuraamusjärjestelmän, jossa yhteisön oikeuden rikkomisesta määrättävät seuraamukset ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia(3). Jäsenvaltioiden täytäntöönpanojärjestelmissä on eroavuuksia, mutta ne tunnustavat kuitenkin vastavuoroisesti toistensa järjestelmien normit yhteistyön perustaksi(4). 3. Kilpailuviranomaisverkoston pitäisi varmistaa sekä tehokas työnjako että EY:n kilpailusääntöjen tehokas ja johdonmukainen soveltaminen. Neuvoston asetuksessa sekä neuvoston ja komission Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston toiminnasta antamassa yhteisessä julkilausumassa esitetään verkoston toiminnan pääperiaatteet. Tässä tiedonannossa tarkennetaan järjestelmän yksityiskohdat. 4. Verkostossa tapahtuva neuvottelu ja tietojenvaihto koskevat julkisia täytäntöönpanoviranomaisia eivätkä vaikuta mihinkään yhteisön tai valtioiden lainsäädännössä yrityksille vahvistettuihin oikeuksiin tai velvollisuuksiin. Kukin kilpailuviranomainen on kaikilta osin vastuussa siitä, että asiat käsitellään asianmukaista menettelyä noudattaen. 2. TYÖNJAKO 2.1 Työn jakamis- ja siirtämisperiaatteet 5. Neuvoston asetus perustuu rinnakkaisten toimivaltuuksien järjestelmään, jossa kaikilla kilpailuviranomaisilla on valtuudet soveltaa perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaa ja vastuu tehokkaasta työnjaosta tapauksissa, joissa tutkintaa pidetään tarpeellisena. Samanaikaisesti kullakin verkoston jäsenellä on täysi harkintavalta asian tutkinnan käynnistämistä koskevassa päätöksessä. Rinnakkaisten toimivaltuuksien järjestelmässä asioita käsittelee: - yksi jäsenvaltion kilpailuviranomainen, mahdollisesti muiden jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten avustuksella; tai - usean jäsenvaltion kilpailuviranomaiset rinnakkain; tai - komissio. 6. Useimmissa tapauksissa viranomainen, joka vastaanottaa kantelun tai käynnistää menettelyn(5) omasta aloitteestaan, vastaa asian käsittelystä. Asian siirtämisen mahdollisuus tulee kyseeseen vain sellaisten menettelyjen alkuvaiheessa (ks. jäljempänä 18 kohta), joissa viranomainen katsoo, ettei se sovellu käsittelemään asiaa, tai joissa muutkin viranomaiset katsovat soveltuvansa käsittelemään asiaa (ks. jäljempänä 8-15 kohta). 7. Jos asian siirtämistä pidetään kilpailun ja yhteisön etujen tehokkaan suojelun takia tarpeellisena, verkoston jäsenet pyrkivät mahdollisimman usein siirtämään asian yhdelle asian käsittelijäksi soveltuvalle kilpailuviranomaiselle(6). Siirron pitäisi joka tapauksessa tapahtua nopeasti ja tehokkaasti, eikä se saisi viivästyttää meneillään olevia tutkimuksia. 8. Viranomaisen voidaan katsoa soveltuvan käsittelemään asiaa, jos seuraavat kolme kumulatiivista edellytystä täyttyvät: 1. sopimuksella tai menettelytavalla on merkittäviä suoria tosiasiallisia tai ennakoitavia vaikutuksia kilpailuun sen alueella, sopimus tai menettelytapa pannaan täytäntöön sen alueella tai on saanut alkunsa sen alueella, 2. viranomainen pystyy tehokkaasti lopettamaan koko rikkomisen, eli se antaa lopettamismääräyksen, jolla rikkominen saadaan loppumaan, ja se voi tarvittaessa rangaista rikkomisesta asianmukaisesti, 3. se voi kerätä, mahdollisesti muiden viranomaisten avulla, todisteet, joita tarvitaan rikkomisen toteen näyttämiseen. 9. Edellä esitetyistä perusteista ilmenee, että rikkomisen ja jäsenvaltion alueen välillä on oltava olennainen kytkös, jotta kyseisen jäsenvaltion kilpailuviranomaisen voitaisiin katsoa soveltuvan käsittelemään asiaa. Voidaan olettaa, että useimmissa tapauksissa niiden jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset, joissa rikkominen vaikuttaa olennaisesti kilpailuun, soveltuvat käsittelemään asiaa, kunhan ne pystyvät lopettamaan rikkomisen tehokkaasti joko yksin tai yhdessä muiden kanssa, ellei komissio sovellu vielä paremmin käsittelemään asiaa (ks. jäljempänä 14 ja 15 kohta). 10. Edellä esitetystä voidaan päätellä, että yksittäinen jäsenvaltion kilpailuviranomainen soveltuu yleensä käsittelemään sellaisia sopimuksia tai menettelytapoja, jotka vaikuttavat olennaisesti kilpailuun pääasiallisesti sen alueella. Esimerkki 1: Jäsenvaltiossa A sijaitsevat yritykset ovat osallistuneet sellaisten tuotteiden hintakartelliin, joita myydään pääasiallisesti jäsenvaltiossa A. Jäsenvaltion A kilpailuviranomainen soveltuu käsittelemään asiaa. 11. Lisäksi jäsenvaltion kilpailuviranomaisen yksinomainen toiminta saattaa olla tarkoituksenmukaista myös silloin, kun se riittää lopettamaan rikkomisen kokonaisuudessaan, vaikka usean jäsenvaltion kilpailuviranomaisten voitaisiin katsoa soveltuvan yhtä hyvin käsittelemään asiaa. Esimerkki 2: Kaksi yritystä on perustanut yhteisyrityksen jäsenvaltioon A. Yhteisyritys tarjoaa palveluja jäsenvaltioissa A ja B ja muodostaa kilpailuongelman. Lopettamismääräyksen katsotaan riittävän asian tehokkaaseen käsittelyyn, koska sillä voidaan lopettaa rikkominen kokonaisuudessaan. Todisteet sijaitsevat pääasiallisesti yhteisyrityksen toimitiloissa jäsenvaltiossa A. Sekä jäsenvaltion A että jäsenvaltion B kilpailuviranomainen soveltuvat käsittelemään asiaa, mutta jäsenvaltion A kilpailuviranomaisen yksinomainen toiminta on riittävä ja tehokkaampi kuin jäsenvaltion B kilpailuviranomaisen yksinomainen toiminta tai molempien rinnakkainen toiminta. 12. Kahden tai kolmen jäsenvaltion kilpailuviranomaisten rinnakkainen toiminta saattaa olla tarkoituksenmukaista silloin, kun sopimus tai menettelytapa vaikuttaa olennaisesti kilpailuun niiden kaikkien alueilla eikä yhden jäsenvaltion kilpailuviranomaisen toiminnalla saada lopetettua rikkomista kokonaisuudessaan ja/tai määrättyä siitä asianmukaisia seuraamuksia. Esimerkki 3: Kaksi yritystä tekee markkinoiden jakamisesta sopimuksen, jolla jäsenvaltiossa A sijaitsevan yrityksen toiminta rajoitetaan jäsenvaltioon A ja jäsenvaltiossa B sijaitsevan yrityksen toiminta rajoitetaan jäsenvaltioon B. Jäsenvaltioiden A ja B kilpailuviranomaiset soveltuvat käsittelemään asiaa rinnakkain, kumpikin oman alueensa osalta. 13. Asiaa rinnakkain käsittelevät viranomaiset pyrkivät yhteensovittamaan toimintansa mahdollisimman hyvin. Ne voivat tällöin päättää valita keskuudestaan johtavan viranomaisen ja siirtää tälle joitakin tehtäviä, kuten tutkintatoimien koordinoinnin. Kukin viranomainen vastaa kuitenkin edelleen omasta menettelystään. 14. Komissio soveltuu erityisen hyvin käsittelemään asiaa silloin, kun yksi tai useampi sopimus tai menettelytapa, samankaltaisten sopimusten tai menettelytapojen verkostot mukaan luettuina, vaikuttaa kilpailuun useammassa kuin kolmessa jäsenvaltiossa (rajatylittävillä markkinoilla, jotka kattavat yli kolme jäsenvaltiota, tai useilla kansallisilla markkinoilla). Esimerkki 4: Kaksi yritystä sopii jakavansa markkinat tai vahvistavansa hinnat koko yhteisön alueella. Komissio soveltuu käsittelemään asiaa. Esimerkki 5: Yritys, joka on määräävässä asemassa neljillä kansallisilla markkinoilla, käyttää asemaansa väärin ja määrää uskollisuusalennuksia kaikilla kyseisillä markkinoilla toimiville jälleenmyyjilleen. Komissio soveltuu käsittelemään asiaa. Se voisi myös käsitellä yksiä kansallisia markkinoita "mallitapauksena", ja jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset voisivat käsitellä muita kansallisia markkinoita etenkin, jos kaikkia kansallisia markkinoita on arvioitava erikseen. 15. Lisäksi komissio soveltuu erityisen hyvin käsittelemään asiaa silloin, kun kyseinen asia liittyy läheisesti sellaisiin muihin yhteisön säännöksiin, joiden soveltaminen kuuluu yksinomaan komission toimivaltaan tai joita komissio soveltaa tehokkaammin, tai jos yhteisön etu edellyttää, että se tekee päätöksen yhteisön kilpailupolitiikan määrittelemiseksi uuden kilpailua koskevan ongelman alalla tai kilpailusääntöjen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. 2.2 Yhteistyömekanismit työn jakamista, siirtämistä ja asioissa avustamista varten 2.2.1 Ilmoittaminen menettelyn alussa (neuvoston asetuksen 11 artiklan 2 ja 3 kohta) 16. Jotta päällekkäiset menettelyt voitaisiin havaita ja jotta voitaisiin varmistaa, että asioita käsittelee tehtävään soveltuva kilpailuviranomainen, verkoston jäsenille on ilmoitettava varhaisessa vaiheessa eri kilpailuviranomaisten käsiteltävänä olevista asioista(7). Jos asia siirretään, on sekä verkoston että asianomaisten yritysten edun mukaista, että siirtäminen tapahtuu nopeasti. 17. Neuvoston asetuksessa luodaan kilpailuviranomaisten keskinäisen ilmoittamisen mekanismi, jolla varmistetaan asioiden tehokas ja nopea siirtäminen. Neuvoston asetuksen 11 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten on perustamissopimuksen 81 tai 82 artiklan nojalla toimiessaan ilmoitettava asiasta komissiolle ennen ensimmäisen virallisen tutkintatoimenpiteen aloittamista tai viipymättä kyseisen toimenpiteen aloittamisen jälkeen. Siinä todetaan lisäksi, että tämä ilmoitus voidaan toimittaa myös muiden jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisille(8). Neuvoston asetuksen 11 artiklan 3 kohdan tarkoituksena on antaa verkostolle mahdollisuus havaita päällekkäiset menettelyt ja käsitellä mahdolliset siirtokysymykset heti, kun viranomainen alkaa tutkia asiaa. Ilmoitus kansallisille kilpailuviranomaisille ja komissiolle on näin ollen tehtävä ennen kuin toteutetaan mitään sellaista toimenpidettä tai välittömästi sen jälkeen, kun on toteutettu jokin sellainen toimenpide, joka on samankaltainen kuin tutkintatoimenpiteet, joita komissio voi toteuttaa neuvoston asetuksen 18-21 artiklan nojalla. Komissio on hyväksynyt vastaavan ilmoitusvelvollisuuden neuvoston asetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla. Verkoston jäsenet tiedottavat toisilleen käsiteltävinä olevista asioista käyttämällä vakiolomaketta, jolla ilmoitetaan tietyt perustiedot, kuten asian käsittelystä vastaava viranomainen, tuote, alue ja osapuolet, väitetty rikkominen, rikkomisen epäilty kesto sekä tapa, jolla asia on tullut käsiteltäväksi. Ne ilmoittavat toisilleen myös edellä mainituissa tiedoissa tapahtuneista muutoksista. 18. Mahdolliset siirtokysymykset on ratkaistava nopeasti, yleensä kahden kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona ensimmäinen ilmoitus on lähetetty verkostolle neuvoston asetuksen 11 artiklan mukaisesti. Tänä aikana kilpailuviranomaiset pyrkivät pääsemään yksimielisyyteen mahdollisesta siirrosta ja tarvittaessa rinnakkaisen toiminnan yksityiskohdista. 19. Yleensä sen kilpailuviranomaisen tai niiden kilpailuviranomaisten, joka käsittelee tai jotka käsittelevät asiaa siirron määräajan päättyessä, pitäisi käsitellä asiaa menettelyn loppuun asti. Asiaa ei pitäisi siirtää enää uudelleen sen jälkeen, kun alkuperäinen kahden kuukauden määräaika on päättynyt, ellei asiaa koskevissa tosiseikoissa tapahdu olennaista muutosta menettelyn aikana. 2.2.2 Menettelyn keskeyttäminen tai lopettaminen (neuvoston asetuksen 13 artikla) 20. Jos sama sopimus tai menettelytapa on saatettu usean kilpailuviranomaisen käsiteltäväksi joko siten, että ne ovat vastaanottaneet kantelun, tai siten, että ne ovat käynnistäneet menettelyn omasta aloitteestaan, neuvoston asetuksen 13 artiklassa vahvistetaan oikeusperusta menettelyn keskeyttämiselle tai kantelun hylkäämiselle sillä perusteella, että toinen viranomainen käsittelee tai on käsitellyt asiaa. Neuvoston asetuksen 13 artiklassa tarkoitetuksi asian käsittelyksi ei riita, että toiselle viranomaiselle on kanneltu. Sillä tarkoitetaan myös, että toinen viranomainen tutkii tai on tutkinut asiaa omasta puolestaan. 21. Neuvoston asetuksen 13 artiklaa sovelletaan silloin, kun toinen viranomainen on käsitellyt tai käsittelee parhaillaan kantelijan esiin tuomaa kilpailukysymystä, vaikka kyseinen viranomainen olisi toiminut tai toimisi toisen kantelijan tekemän kantelun tai oma-aloitteisen menettelyn pohjalta. Tämä tarkoittaa, että neuvoston asetuksen 13 artiklaan voidaan vedota silloin, kun sopimus tai menettelytapa koskee samaa rikkomista samoilla merkityksellisillä maantieteellisillä markkinoilla ja tuotemarkkinoilla. 22. Jäsenvaltion kilpailuviranomainen voi keskeyttää tai lopettaa menettelyn, mutta sillä ei ole mitään velvollisuutta tehdä niin. Neuvoston asetuksen 13 artiklassa jätetään liikkumavaraa kunkin yksittäisen asian erityispiirteiden arviointiin. Joustavuus on tärkeää: jos viranomainen hylkää jossakin asiassa tehdyn kantelun sen sisällön perusteella, toinen viranomainen ei välttämättä halua tutkia asiaa uudelleen. Toisaalta, jos kantelu on hylätty muista syistä (esim. viranomainen ei kyennyt keräämään riittävästi näyttöä rikkomisen toteen näyttämiseksi), toinen viranomainen saattaa haluta tehdä oman tutkinnan ja käsitellä asian. Joustavuus ilmenee myös parhaillaan käsiteltävinä olevissa asioissa siten, että jokaisella jäsenvaltion kilpailuviranomaisella on mahdollisuus valita, haluaako se keskeyttää tai lopettaa menettelyn. Viranomainen saattaa olla haluton lopettamaan menettelyä, ennen kuin toisen viranomaisen menettely on saatettu päätökseen. Menettelyn keskeyttämismahdollisuus sallii viranomaisen lykätä päätöstä menettelyn lopettamisesta. Joustavuus edistää myös sääntöjen johdonmukaista soveltamista. 23. Jos viranomainen lopettaa tai keskeyttää menettelyn siksi, että toinen viranomainen käsittelee asiaa, se voi neuvoston asetuksen 12 artiklan mukaisesti välittää kantelijan toimittamat tiedot asiaa käsittelevälle viranomaiselle. 24. Neuvoston asetuksen 13 artiklaa voidaan myös soveltaa vain osaan kantelua tai menettelyä. Voi käydä niin, että vain osa kantelusta tai omasta aloitteesta aloitetusta menettelystä on päällekkäinen sellaisen asian käsittelyn kanssa, jota toinen kilpailuviranomainen käsittelee tai on käsitellyt. Tällaisessa tapauksessa kilpailuviranomainen, jolle kantelu on tehty, voi hylätä osan kantelusta neuvoston asetuksen 13 artiklan nojalla ja käsitellä lopun kantelun asianmukaisella tavalla. Sama periaate koskee menettelyjen lopettamista. 25. Neuvoston asetuksen 13 artikla ei ole ainoa oikeusperusta omasta aloitteesta aloitettujen menettelyjen keskeyttämiselle tai lopettamiselle tai kantelujen hylkäämiselle. Jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisille voidaan myöntää sama mahdollisuus kansallisessa prosessioikeudessa. Komissio voi hylätä kantelun myös yhteisön edun puuttumisen perusteella tai muista kantelun luonteeseen liittyvistä syistä(9). 2.2.3 Luottamuksellisten tietojen vaihto ja käyttö (neuvoston asetuksen 12 artikla) 26. Yksi verkoston toiminnan avaintekijöistä on kaikkien kilpailuviranomaisten toimivalta vaihtaa ja käyttää tietoja (asiakirjat, lausunnot ja digitaalinen tieto mukaan luettuina), jotka ne ovat keränneet perustamissopimuksen 81 tai 82 artiklan soveltamista varten. Tämä toimivalta on ennakkoedellytys asioiden tehokkaalle ja tosiasialliselle työnjaolle ja käsittelylle. 27. Neuvoston asetuksen 12 artiklassa todetaan, että perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamiseksi komissiolla ja jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisilla on toimivalta välittää toisilleen tietoa kaikista tosiseikoista tai oikeudellisista seikoista, luottamukselliset tiedot mukaan luettuina, ja käyttää niitä todisteina. Tämä tarkoittaa, että tietoja voidaan vaihtaa paitsi jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten ja komission välillä myös jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten kesken. Neuvoston asetuksen 12 artikla menee jäsenvaltioiden kaikkien sen vastaisten lakien edelle. Sitä, onko ilmoittava viranomainen kerännyt tiedot lainmukaisesti, arvioidaan kyseiseen viranomaiseen sovellettavan lainsäädännön perusteella. Kyseinen viranomainen voi tiedonvaihdon yhteydessä ilmoittaa tiedot vastaanottavalle viranomaiselle, onko tietojen keruun laillisuus kiistetty tai voidaanko se vielä kiistää. 28. Tietojen vaihdossa ja käytössä noudatetaan kuitenkin erityisesti seuraavia yritysten ja yksityishenkilöiden oikeuksia turvaavia säännöksiä: a) Ensinnäkin neuvoston asetuksen 28 artiklassa säädetään, että "komissio ja jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset sekä niiden virkamiehet, toimihenkilöt ja muut kyseisten viranomaisten valvonnassa työskentelevät henkilöt (...) eivät saa ilmaista tietoja, jotka ne ovat saaneet tai joita ne ovat vaihtaneet" neuvoston asetusta "sovellettaessa ja jotka luonteensa perusteella ovat salassa pidettäviä". Liikesalaisuuksien säilyttämiseen liittyvät yritysten oikeutetut edut eivät kuitenkaan saa rajoittaa sellaisten tietojen paljastamista, joita tarvitaan perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan rikkomisen todistamiseen. Neuvoston asetuksen 28 artiklassa käytetty termi "salassapitovelvollisuus" on yhteisön oikeuden käsite, joka kattaa erityisesti liikesalaisuudet ja muut luottamukselliset tiedot. Sen avulla luodaan yhtenäinen vähimmäissuoja koko yhteisöön. b) Toinen yritysten oikeuksia turvaava normi liittyy verkostossa vaihdettujen tietojen käyttöön. Neuvoston asetuksen 12 artiklan 2 kohdan nojalla tällä tavoin vaihdettuja tietoja voidaan käyttää ainoastaan todisteena perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamiseksi ja siinä asiassa, jota varten tiedot on hankittu(10). Neuvoston asetuksen 12 artiklan 2 kohdan mukaan tietoja voidaan käyttää myös, jos kansallista kilpailulainsäädäntöä sovelletaan samaan asiaan ja rinnakkain yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. Tämä on kuitenkin mahdollista vain, jos kansallisen lainsäädännön soveltaminen ei johda rikkomisen todistamisessa erilaiseen lopputulokseen kuin perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltaminen. c) Kolmas neuvoston asetuksesta johtuva oikeuksia turvaava normi liittyy 12 artiklan 1 kohdan nojalla vaihdettujen tietojen perusteella yksityishenkilöille määrättäviin seuraamuksiin. Neuvoston asetuksessa säädetään perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan rikkomisesta seuraamuksia vain yrityksille. Joissakin kansallisissa laeissa säädetään myös yksityishenkilöille seuraamuksia perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan rikkomisesta. Yksityishenkilöillä on yleensä laajemmat puolustautumisoikeudet kuin yrityksillä (esim. yksityishenkilöillä on oikeus pysyä vaiti, kun taas yritykset voivat ainoastaan jättää vastaamatta kysymyksiin, jotka saisivat ne myöntämään syyllistymisen rikkomukseen(11)). Neuvoston asetuksen 12 artiklan 3 kohdassa taataan, ettei yrityksiltä saatuja tietoja voida käyttää siten, että yksityishenkilöiden laajempaa suojaa kierrettäisiin. Tässä kohdassa kielletään määräämästä yksityishenkilöille seuraamuksia neuvoston asetuksen mukaisesti vaihdettujen tietojen perusteella, ellei tiedot toimittaneen viranomaisen ja vastaanottavan viranomaisen kansallisessa lainsäädännössä määrätä samankaltaisesta seuraamuksesta yksityishenkilölle, paitsi jos tiedot toimittanut viranomainen on kunnioittanut kyseisen henkilön oikeuksia samassa määrin kuin ne on taattu vastaanottavan viranomaisen todisteiden keräämisen alalla. Seuraamuksen luonnehdinta kansallisessa lainsäädännössä ("hallinnollinen" tai "rikosoikeudellinen") ei ole merkityksellinen neuvoston asetuksen 12 artiklan 3 kohdan soveltamisen kannalta. Neuvoston asetuksessa erotetaan vapausrangaistukset muista seuraamuslajeista kuten yksityishenkilöille määrättävistä sakoista ja muista henkilökohtaisista seuraamuksista. Jos tiedot toimittavan ja tiedot vastaanottavan viranomaisen oikeusjärjestelmässä määrätään samankaltaisista seuraamuksista (esim. molemmissa jäsenvaltioissa voidaan määrätä sakkoja yrityksen työntekijälle, joka on ollut osallisena perustamissopimuksen 81 tai 82 artiklan rikkomiseen), tiedot vastaanottava viranomainen voi käyttää neuvoston asetuksen 12 artiklan mukaisesti vaihdettuja tietoja. Tällöin oikeusjärjestelmiin kuuluvien menettelyllisten takeiden oletetaan olevan samanarvoiset. Sen sijaan silloin, jos molemmissa oikeusjärjestelmissä ei määrätä samankaltaisia seuraamuksia, tietoja voidaan käyttää vain, jos yksityishenkilön oikeuksia on kunnioitettu samantasoisesti käsiteltävänä olevassa asiassa (ks. neuvoston asetuksen 12 artiklan 3 kohta). Jälkimmäisessä tapauksessa vapausrangaistus voidaan kuitenkin määrätä vain, jos sekä tiedot toimittavalla viranomaisella että vastaanottavalla viranomaisella on valta määrätä tällainen seuraamus. 2.2.4 Tutkinta (neuvoston asetuksen 22 artikla) 29. Neuvoston asetuksessa annetaan jäsenvaltion kilpailuviranomaiselle mahdollisuus pyytää toista jäsenvaltion kilpailuviranomaista auttamaan sitä keräämällä tietoja sen puolesta. Jäsenvaltion kilpailuviranomainen voi pyytää toista toteuttamaan tutkintatoimenpiteitä puolestaan. Neuvoston asetuksen 12 artiklassa annetaan apua tarjoavalle jäsenvaltion kilpailuviranomaiselle oikeus välittää keräämänsä tiedot apua pyytäneelle jäsenvaltion kilpailuviranomaiselle. Jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten välisen tietojenvaihdon ja tavan, jolla tietoja pyytänyt kilpailuviranomainen käyttää näitä tietoja todisteena, on oltava neuvoston asetuksen 12 artiklan mukaisia. Kun jäsenvaltion kilpailuviranomainen toimii toisen jäsenvaltion kilpailuviranomaisen puolesta, se noudattaa omia menettelysääntöjään ja tutkintavaltuuksiaan. 30. Neuvoston asetuksen 22 artiklan 2 kohdan nojalla komissio voi pyytää jäsenvaltion kilpailuviranomaista toteuttamaan puolestaan tutkinnan. Komissio voi joko tehdä päätöksen neuvoston asetuksen 20 artiklan 4 kohdan mukaisesti tai yksinkertaisesti esittää pyynnön jäsenvaltion kilpailuviranomaiselle, joka käyttää valtuuksiaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Komission virkamiehet voivat avustaa jäsenvaltion kilpailuviranomaista tarkastuksessa. 2.3 Yritysten asema 2.3.1 Yleistä 31. Kaikki verkoston jäsenet pyrkivät jakamaan ja siirtämään asiat nopeasti ja tehokkaasti. Neuvoston asetuksessa on luotu rinnakkaisten toimivaltuuksien järjestelmä, joten asioiden jakamisessa ja siirtämisessä verkoston jäsenten kesken on kyse vain työnjaosta, jossa jotkin viranomaiset pidättyvät toimimasta. Näin ollen asioiden jakaminen ja siirtäminen ei suo rikkomiseen osallistuneille tai sen vaikutusten alaisille yrityksille oikeutta vaikuttaa siihen, mikä viranomainen asian käsittelee. 32. Asia voidaan siirtää tietylle kilpailuviranomaiselle, jos edellä esitettyjen siirtoperusteiden soveltaminen on johtanut siihen päätelmään, että kyseinen kilpailuviranomainen soveltuu käsittelemään asiaa yksin tai rinnakkain muiden kanssa. Tämä tarkoittaa, että kilpailuviranomainen, jolle asia siirretään, olisi joka tapauksessa ollut siinä asemassa, että se olisi voinut aloittaa omasta aloitteestaan menettelyn rikkomista vastaan. 33. Lisäksi kaikki kilpailuviranomaiset soveltavat yhteisön kilpailulainsäädäntöä, ja neuvoston asetuksessa luodaan mekanismit, joilla varmistetaan, että sääntöjä sovelletaan johdonmukaisesti. 34. Jos asia siirretään verkostossa, tästä ilmoitetaan mahdollisimman nopeasti asianomaisille yrityksille ja kantelijoille. 2.3.2 Kantelijoiden asema 35. Jos komissiolle tehdään kantelu neuvoston asetuksen 7 artiklan mukaisesti ja jos komissio ei tutki kantelua tai kiellä kantelun kohteena olevaa sopimusta tai menettelytapaa, kantelijalla on oikeus saada päätös kantelun hylkäämisestä. Tämä ei kuitenkaan rajoita komission täytäntöönpanoasetuksen(12) 7 artiklan 3 kohdan soveltamista. Jäsenvaltion kilpailuviranomaiselle kantelun tekevien kantelijoiden oikeuksia säännellään sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä. 36. Neuvoston asetuksen 13 artiklassa annetaan lisäksi jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisille mahdollisuus keskeyttää menettely tai hylätä kantelu sillä perusteella, että toinen kilpailuviranomainen käsittelee tai on käsitellyt saman asian. Kyseisessä artiklassa annetaan myös komissiolle oikeus hylätä kantelu sillä perusteella, että jonkin jäsenvaltion kilpailuviranomainen käsittelee asiaa tai on käsitellyt asian. Neuvoston asetuksen 12 artiklassa sallitaan tietojen välittäminen verkostoon kuuluvien kilpailuviranomaisten välillä, kunhan kyseisessä artiklassa vahvistettuja oikeusturvasäännöksiä noudatetaan (ks. 28 kohta edellä). 2.3.3 Sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista hakevien asema 37. Komissio katsoo, että on yhteisön edun mukaista kohdella suopeasti yrityksiä, jotka tekevät sen kanssa yhteistyötä kartellien tutkinnassa(13). Myös monet jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskevia ohjelmia(14) kartellitutkintojen yhteydessä. Näiden ohjelmien tavoitteena on auttaa kilpailuviranomaisia havaitsemaan kartellitoimintaa ja samalla ehkäistä osallistumista lainvastaisiin kartelleihin. 38. Tietylle viranomaiselle esitettyä sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskevaa pyyntöä ei voida pitää vastaavana pyyntönä toiselle viranomaiselle, koska Euroopan unionissa ei ole käytössä täysin yhtenäistä sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskevaa järjestelmää. Hakijan edun mukaista on näin ollen pyytää sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista kaikilta kilpailuviranomaisilta, joilla on toimivalta soveltaa perustamissopimuksen 81 artiklaa alueella, johon rikkominen vaikuttaa, ja joiden voidaan katsoa soveltuvan käsittelemään kyseistä rikkomista(15). Kun otetaan huomioon ajoituksen tärkeys useimmissa sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskevissa ohjelmissa, hakijoiden on syytä harkita, pitäisikö niiden esittää pyyntö asianomaisille viranomaisille samanaikaisesti. Hakijan asiana on toteuttaa asianmukaisiksi katsomansa toimenpiteet asemansa suojaamiseksi kyseisten viranomaisten mahdollisten menettelyjen osalta. 39. Kuten kaikissa asioissa, joissa sovelletaan perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaa, jäsenvaltion kilpailuviranomaisen on ilmoitettava komissiolle ja se voi toimittaa tiedot myös muille verkoston jäsenille neuvoston asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti (ks. edellä 16 kohta ja sitä seuraavat kohdat), jos se käsittelee asiaa, joka on aloitettu sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskevan pyynnön tuloksena. Komissio on hyväksynyt vastaavan velvollisuuden neuvoston asetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla. Tällaisissa tapauksissa verkoston muut jäsenet eivät saa käyttää 11 artiklan mukaisesti verkostolle välitettyä tietoa aloittaakseen omasta aloitteesta tutkinnan joko perustamissopimuksen kilpailusääntöjen tai - jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten tapauksessa - kansallisen kilpailu- tai muun lainsäädännön nojalla(16). Tämä ei rajoita viranomaisen toimivaltaa, jonka nojalla se voi aloittaa tutkinnan muista lähteistä saatujen tietojen perusteella tai jonka nojalla se voi jäljempänä 40 ja 41 kohdan mukaisesti ja neuvoston asetuksen 12 artiklan nojalla pyytää ja saada käyttöönsä sekä käyttää miltä tahansa verkoston jäseneltä peräisin olevia tietoja. Tämä pätee myös sellaiseen verkoston jäseneen, jolle on tehty sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskeva hakemus. 40. Jäljempänä 41 kohdassa esitettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista pyytäneen yrityksen oma-aloitteisesti esittämät todisteet voidaan välittää toiselle viranomaiselle neuvoston asetuksen 12 artiklan mukaisesti vain hakijan suostumuksella. Samoin tiedot, jotka viranomainen on saanut tarkastuksen aikana tai seurauksena taikka muunlaisen tutkintatoimenpiteen keinoin tai seurauksena, jota ei olisi voitu toimittaa ilman sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskevaa pyyntöä, toimitetaan toiselle viranomaiselle neuvoston asetuksen 12 artiklan nojalla vain silloin, kun hakija on suostunut siihen, että tiedot, jotka se on oma-aloitteisesti antanut sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskevassa hakemuksessaan, välitetään kyseiselle viranomaiselle. Verkoston jäsenet kannustavat hakijaa suostumaan tietojen välittämiseen etenkin sellaisille viranomaisille, jotka voivat jättää määräämättä tai alentaa hakijan sakkoja. Kun hakija on suostunut todisteiden välittämiseen toiselle viranomaiselle, suostumusta ei voida perua. Tässä kohdassa esitetyt seikat eivät kuitenkaan rajoita kunkin hakijan vastuuta pyytää sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista tarkoituksenmukaisiksi katsomiltaan viranomaisilta. 41. Edellä mainitusta poiketen tietojen toiselle viranomaiselle välittämiseen neuvoston asetuksen 12 artiklan nojalla ei tarvita hakijan suostumusta seuraavissa tapauksissa: 1. Suostumusta ei tarvita, jos vastaanottava viranomainen on saanut sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskevan hakemuksen, joka liittyy saman hakijan samaan rikkomukseen kuin hakemus, jonka tiedot toimittava viranomainen on saanut, sillä edellytyksellä, että tietojen toimittamisen ajankohtana hakija ei voi perua tietoja, jotka se on esittänyt vastaanottavalle viranomaiselle. 2. Suostumusta ei tarvita, jos vastaanottava viranomainen on sitoutunut kirjallisesti siihen, ettei se tai mikään niistä viranomaisista, joille luovutetaan tietoja, käytä luovutettuja tietoja tai mitään muita tietoja, joita vastaanottava viranomainen mahdollisesti saa lähettävän viranomaisen kirjaaman luovutusajankohdan jälkeen, määrätäkseen seuraamuksia: a) sakkojen määräämättä jättämisen tai alentamisen hakijalle b) millekään oikeushenkilölle tai luonnolliselle henkilölle, johon sovelletaan suotuisaa kohtelua, jota tiedot toimittava viranomainen tarjoaa sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskevan hakemuksen johdosta c) millekään a tai b kohdassa tarkoitettujen henkilöiden nykyisille tai entisille työntekijöille. Hakijalle toimitetaan jäljennös vastaanottavan viranomaisen kirjallisesta sitoumuksesta. 3. Jos verkoston jäsen on hankkinut tietoja neuvoston asetuksen 22 artiklan 1 kohdan nojalla sen verkoston jäsenen puolesta ja lukuun, jolle sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskeva hakemus on jätetty, suostumusta ei tarvita siihen, että tiedot toimitetaan sille verkoston jäsenelle, jolle hakemus on jätetty, eikä siihen, että kyseinen verkoston jäsenen käyttää näitä tietoja. 42. Tiedot, jotka liittyvät sakkojen määräämättä jättämis- tai alentamispyynnön johdosta aloitettuun tutkintaan ja jotka on toimitettu komissiolle neuvoston asetuksen 11 artiklan 3 kohdan perusteella(17), luovutetaan vain niille jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisille, jotka ovat sitoutuneet noudattamaan edelle kirjattuja periaatteita (ks. jäljempänä kohta 72). Sama periaate soveltuu niissä tapauksissa, joissa komissio on aloittanut tutkinnan sille tehdyn sakkojen määräämättä jättämis- tai alentamispyynnön johdosta. Tämä ei vaikuta minkään viranomaisen toimivaltaan saada käyttöönsä tietoja neuvoston asetuksen 12 artiklan nojalla, edellyttäen kuitenkin, että edellä olevien kohtien 40 ja 41 määräyksiä noudatetaan. 3. EY:N KILPAILUSÄÄNTÖJEN JOHDONMUKAINEN SOVELTAMINEN(18) 3.1 Yhteistyömekanismi (neuvoston asetuksen 11 artiklan 4 ja 5 kohta) 43. Neuvoston asetuksella pyritään varmistamaan, että perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaa sovelletaan johdonmukaisesti kaikkialla yhteisössä. Jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset noudattavat näin ollen neuvoston asetuksen 3 artiklan 2 kohtaan sisältyvää lähentymissääntöä. Asetuksen 16 artiklan 2 kohdassa säädetään, että antaessaan ratkaisuja perustamissopimuksen 81 tai 82 artiklan nojalla sopimuksista, päätöksistä tai menettelytavoista, joista komissio on jo tehnyt päätöksen, ne eivät voi tehdä päätöksiä, jotka olisivat ristiriidassa komission tekemän päätöksen kanssa. Komissiolla on perustamissopimuksen noudattamisen valvojana kilpailuviranomaisverkostossa lopullinen muttei yksinomainen vastuu EY:n kilpailupolitiikan määrittelystä ja EY:n kilpailusääntöjen johdonmukaisen soveltamisen varmistamisesta. 44. Neuvoston asetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaan viimeistään 30 päivää ennen sellaisen perustamissopimuksen 81 tai 82 artiklan soveltamista koskevan päätöksen tekemistä, jossa vaaditaan lopettamaan rikkominen, hyväksytään sitoumuksia tai evätään ryhmäpoikkeusasetuksen soveltaminen, jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten on tiedotettava asiasta komissiolle. Niiden on toimitettava komissiolle viimeistään 30 päivää ennen päätöksen tekoa yhteenveto asiasta sekä päätösluonnos tai sellaisen puuttuessa muu asiakirja, josta ilmenee ehdotettu toimintatapa. 45. Kuten neuvoston asetuksen 11 artiklan 3 kohdassa, velvoite koskee komissiolle tiedottamista, mutta komissiolle tiedot toimittanut jäsenvaltion kilpailuviranomainen voi jakaa tiedot verkoston muille jäsenille. 46. Kun jäsenvaltion kilpailuviranomainen on tiedottanut komissiolle neuvoston asetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja 30 päivän määräaika on kulunut umpeen, päätös voidaan tehdä, jos komissio ei ole aloittanut menettelyä. Komissio voi esittää kirjallisia huomautuksia asiassa, ennen kuin jäsenvaltion kilpailuviranomainen tekee päätöksen. Kansallinen kilpailuviranomainen ja komissio toteuttavat tarvittavat toimet varmistaakseen yhteisön oikeuden johdonmukaisen soveltamisen (ks. edellä 3 kohta). 47. Jos erityiset olosuhteet edellyttävät, että kansallinen päätös tehdään alle 30 päivän kuluessa neuvoston asetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesta tietojen välittämisestä, asianomainen jäsenvaltion kilpailuviranomainen voi pyytää komissiota ottamaan nopeammin kantaa. Komissio pyrkii toimimaan mahdollisimman nopeasti. 48. Muunlaiset päätökset, eli päätös kantelun hylkäämisestä, oma-aloitteisen menettelyn lopettamisesta tai välitoimenpiteen määräämisestä, voivat myös olla tärkeitä kilpailupolitiikan näkökulmasta, ja verkoston jäsenet voivat haluta tiedottaa niistä toisilleen ja mahdollisesti myös keskustella niistä. Jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset voivatkin neuvoston asetuksen 11 artiklan 5 kohdan nojalla tiedottaa komissiolle ja siten koko verkostolle kaikista muista asioista, joissa sovelletaan EY:n kilpailulainsäädäntöä. 49. Verkoston jäsenten pitäisi tiedottaa toisilleen sellaisten menettelyjen lopettamisesta, joista on ilmoitettu verkostolle neuvoston asetuksen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti(19). 3.2 Neuvoston asetuksen 11 artiklan 6 kohdan mukaisen komission menettelyn aloittaminen 50. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komissio, jolle on annettu perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdassa tehtäväksi huolehtia perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa määrättyjen periaatteiden soveltamisesta, vastaa yhteisön kilpailupolitiikan suuntaviivojen määrittelemisestä ja täytäntöönpanosta(20). Se voi tehdä milloin vain perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisia yksittäisiä päätöksiä. 51. Neuvoston asetuksen 11 artiklan 6 kohdassa säädetään, että kun komissio aloittaa neuvoston asetuksen nojalla tehtävään päätökseen tähtäävän menettelyn, jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset menettävät toimivaltansa perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan määräysten soveltamiseen. Tämä tarkoittaa, että kun komissio on aloittanut menettelyn, jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset eivät voi toimia saman oikeusperustan nojalla saman yrityksen samoja maantieteellisiä markkinoita tai tuotemarkkinoita koskevaa samaa sopimusta tai menettelytapaa vastaan. 52. Komission menettelyn aloittaminen on virallinen toimenpide(21), jolla komissio ilmaisee aikomuksensa tehdä päätös neuvoston asetuksen III luvun nojalla. Se voi tapahtua missä tahansa komission suorittaman tutkinnan vaiheessa. Yksin se, että komissio on vastaanottanut kantelun, ei riitä poistamaan jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten toimivaltaa. 53. Tällaisia tilanteita on kahdenlaisia. Ensimmäisessä tilanteessa jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset eivät voi enää käsitellä asiaa, jos komissio on ensimmäinen kilpailuviranomainen, joka aloittaa asiassa menettelyn päätöksen tekemiseksi neuvoston asetuksen nojalla. Neuvoston asetuksen 11 artiklan 6 kohdassa säädetään, että sen jälkeen, kun komissio on aloittanut menettelyn, jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset eivät voi aloittaa omia menettelyjä perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamiseksi saman yrityksen samoja merkityksellisiä maantieteellisiä ja tuotemarkkinoita koskevaan samaan sopimukseen tai menettelytapaan. 54. Toinen tilanne on sellainen, jossa yksi tai useampi jäsenvaltion kilpailuviranomainen on ilmoittanut verkostolle neuvoston asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti käsittelevänsä tiettyä asiaa. Alkuperäisen siirtokauden aikana (kahden kuukauden ohjeellinen kausi, ks. edellä 18 kohta) komissio voi aloittaa menettelyn neuvoston asetuksen 11 artiklan 6 kohdan mukaisesti neuvoteltuaan asianomaisten viranomaisten kanssa. Siirtokauden jälkeen komissio voi periaatteessa soveltaa neuvoston asetuksen 11 artiklan 6 kohtaa vain jossakin seuraavista tilanteista: a) Verkoston jäsenet aikovat tehdä samassa asiassa ristiriitaisia päätöksiä. b) Verkoston jäsenet aikovat tehdä päätöksen, joka on selvästi ristiriidassa vakiintuneen oikeuskäytännön kanssa. Yhteisöjen tuomioistuimien tuomioissa ja komission aiemmissa päätöksissä ja asetuksissa määriteltyjä normeja tulisi pitää vertailuperusteena. Tosiseikkojen arvioinnin (esim. markkinoiden määrittelyn) osalta vain merkittävä eroavuus voi saada komission puuttumaan asiaan. c) Verkoston jäsen pitkittää tai jäsenet pitkittävät asiassa käynnistettyä menettelyä tarpeettomasti. d) Komission on tarpeen tehdä päätös yhteisön kilpailupolitiikan kehittämiseksi etenkin silloin, kun samankaltainen kilpailuongelma ilmenee useassa jäsenvaltiossa tai kun tehokkaan täytäntöönpanon varmistaminen sitä edellyttää. e) Asianomaiset jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset eivät vastusta tätä. 55. Jos jäsenvaltion kilpailuviranomainen käsittelee jo asiaa, komissio selittää neuvoston asetuksen 11 artiklan 6 kohdan soveltamisen syyt kirjallisesti asianomaiselle jäsenvaltion kilpailuviranomaiselle ja muille verkoston jäsenille(22). 56. Komissio ilmoittaa verkostolle aikeestaan soveltaa neuvoston asetuksen 11 artiklan 6 kohtaa riittävän ajoissa, jotta verkoston jäsenet voivat pyytää neuvoa-antavan komitean kokoontumista asian takia, ennen kuin komissio aloittaa menettelyn. 57. Komissio ei tavallisesti - ja jos yhteisön etu ei sitä vaadi - tee päätöstä, joka on ristiriidassa jäsenvaltion kilpailuviranomaisen päätöksen kanssa, sen jälkeen kun neuvoston asetuksen 11 artiklan 3 ja 4 kohdan mukainen ilmoittaminen on tehty asianmukaisesti, eikä komissio ole soveltanut neuvoston asetuksen 11 artiklan 6 kohtaa. 4. NEUVOA-ANTAVAN KOMITEAN ASEMA JA TOIMINTA UUDESSA JÄRJESTELMÄSSÄ 58. Neuvoa-antava komitea on foorumi, jossa eri kilpailuviranomaisten asiantuntijat keskustelevat yksittäisistä asioista ja yleisistä yhteisön kilpailuoikeuteen liittyvistä kysymyksistä(23). 4.1 Kuulemisen soveltamisala 4.1.1 Komission päätökset 59. Neuvoa-antavaa komiteaa kuullaan, ennen kuin komissio tekee mitään neuvoston asetuksen 7, 8, 9, 10 tai 23 artiklan, 24 artiklan 2 kohdan tai 29 artiklan 1 kohdan mukaista päätöstä. Komission on otettava neuvoa-antavan komitean lausunto mahdollisimman pitkälti huomioon ja ilmoitettava komitealle, millä tavoin sen lausunto on otettu huomioon. 60. Välitoimenpiteiden määräämisestä tehtävissä päätöksissä komiteaa kuullaan tavallista nopeamman ja kevyemmän menettelyn mukaisesti lyhyen perusteluosan ja päätöksen artiklaosan perusteella. 4.1.2 Jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten päätökset 61. Verkoston edun mukaista on, että neuvoa-antavassa komiteassa voidaan keskustella tärkeistä asioista, joita jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset käsittelevät perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan nojalla. Neuvoston asetuksessa annetaan komissiolle oikeus ottaa tietty jäsenvaltion kilpailuviranomaisen käsittelemä asia neuvoa-antavan komitean esityslistalle. Keskustelua voi pyytää komissio tai jokin jäsenvaltio. Molemmissa tapauksissa komissio ottaa asian esityslistalle ilmoitettuaan siitä asianomaisille jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisille. Tällaisen neuvoa-antavassa komiteassa käytävän keskustelun pohjalta ei laadita lausuntoa. 62. Neuvoa-antava komitea voisi tärkeissä asioissa toimia myös foorumina asian siirtämisestä käytäville keskusteluille. Etenkin silloin, kun komissio aikoo soveltaa neuvoston asetuksen 11 artiklan 6 kohtaa alkuperäisen siirtokauden jälkeen, asiasta voidaan keskustella neuvoa-antavassa komiteassa, ennen kuin komissio aloittaa menettelyn. Neuvoa-antava komitea voi tällöin antaa epävirallisen lausunnon. 4.1.3 Täytäntöönpanotoimenpiteet, ryhmäpoikkeusasetukset, suuntaviivat ja muut tiedonannot (neuvoston asetuksen 33 artikla) 63. Neuvoa-antavaa komiteaa kuullaan komission asetusluonnoksista siten kuin asianomaisissa neuvoston asetuksissa säädetään. 64. Komissio voi asetusten lisäksi hyväksyä tiedonantoja ja suuntaviivoja. Nämä joustavat välineet ovat hyödyllisiä komission politiikkaa esiteltäessä ja siitä tiedotettaessa sekä selitettäessä, miten kilpailusääntöjä tulkitaan kyseisessä politiikassa. Neuvoa-antavaa komiteaa kuullaan myös näistä tiedonannoista ja suuntaviivoista. 4.2 Menettely 4.2.1 Tavanomainen menettely 65. Kun neuvoa-antavaa komiteaa kuullaan komission päätösluonnoksesta, se kokoontuu aikaisintaan 14 päivää sen jälkeen, kun komissio on lähettänyt kokouskutsut. Komissio liittää kutsuun tutkittavana olevan asian tiivistelmän, luettelon tärkeimmistä eli asian arviointiin tarvittavista asiakirjoista sekä päätösluonnoksen. Neuvoa-antava komitea antaa lausunnon komission päätösluonnoksesta. Lausunto perustellaan yhden tai useamman jäsenen pyynnöstä. 66. Neuvoston asetuksessa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus sopia, että kokous järjestetään lyhyemmässä ajassa kutsun lähettämisestä. 4.2.2 Kirjallinen menettely 67 Neuvoston asetuksessa on luotu mahdollisuus kirjalliseen kuulemismenettelyyn. Jos yksikään jäsenvaltio ei sitä vastusta, komissio voi kuulla jäsenvaltioita lähettämällä niille asiakirjat ja asettamalla määräajan, johon mennessä ne voivat esittää huomautuksia luonnoksesta. Määräaika ei tavallisesti ole lyhyempi kuin 14 päivää, paitsi neuvoston asetuksen 8 artiklan mukaisten välitoimenpiteitä koskevien päätösten osalta. Jos jokin jäsenvaltio pyytää kokousta, komission on järjestettävä sellainen. 4.3 Neuvoa-antavan komitean lausunnon julkaiseminen 68. Neuvoa-antava komitea voi suositella lausuntonsa julkaisemista. Siinä tapauksessa komissio julkaisee lausunnon samanaikaisesti päätöksen kanssa ottaen huomioon yritysten oikeutetut edut liikesalaisuuksiensa suojaamiseen. 5. LOPPUHUOMAUTUKSET 69. Tämä tiedonanto ei rajoita yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ja yhteisöjen tuomioistuimen tulkintaa sovellettavista perustamissopimuksen määräyksistä ja säädösten säännöksistä. 70. Jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset ja komissio tarkistavat yhdessä säännöllisesti tämän tiedonannon. Se tarkistetaan saatujen kokemusten perusteella viimeistään sen hyväksymistä seuraavan kolmannen vuoden lopulla. 71. Tämä tiedonanto korvaa vuonna 1997 julkaistun komission tiedonannon(24) komission ja jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten välisestä yhteistyöstä perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltamisalaan kuuluvien asioiden käsittelyssä. 6. VERKOSTON MUIDEN JÄSENTEN ANTAMA LAUSUMA 72. Myös tämän tiedonannon liitteenä olevan lausuman allekirjoittaneet jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset noudattavat tähän tiedonantoon kirjattuja periaatteita. Lausumassa ne hyväksyvät tämän tiedonannon periaatteet, sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista hakeneiden yritysten suojaamista koskevat periaatteet mukaan luettuina(25), ja sitoutuvat noudattamaan niitä. Luettelo lausuman allekirjoittaneista viranomaisista on Euroopan komission verkkosivustolla. Se päivitetään tarvittaessa. (1) EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1. (2) Tässä tiedonannossa viitataan Euroopan komissioon ja jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisiin yhdessä kilpailuviranomaisina. (3) Ks. asia 68/88, komissio v. Kreikka, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 1989, s. 2965 (23-25 kohta). (4) Ks. kilpailuviranomaisten verkoston toiminnasta annetun neuvoston ja komission yhteisen lausuman 8 kohta. Lausuma on saatavilla neuvoston asiakirjahakemistosta osoitteessa http://register.consilium.eu.int (asiakirja nro 15435/02 ADD 1). (5) Tässä tiedonannossa termillä "menettely" viitataan kansallisen kilpailuviranomaisen tai komission käynnistämään tutkintaan ja/tai viralliseen menettelyyn, jonka tarkoituksena on päätöksen tekeminen neuvoston asetuksen mukaisesti. (6) Ks. neuvoston asetuksen johdanto-osan 18 kappale. (7) Sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskevan hakemuksen johdosta käsiteltäviksi otettuja asioita tarkastellaan 37 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa. (8) Pyrkimys siihen, että 11 artiklan mukaisesti vaihdetut tiedot ovat helposti kaikkien verkoston jäsenten saatavilla, on kuitenkin ilmaistu edellä alaviitteessä 4 mainitussa yhteisessä lausumassa verkoston toiminnasta. (9) Ks. komission tiedonanto kanteluista. (10) Ks. asia 85/87, Dow Benelux, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 1989, s. 3137 (17-20 kohta). (11) Ks. asia 374/87, Orkem, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 1989, s. 3283, sekä asia T-112/98, Mannesmannröhren-Werke AG, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2001, s. II-729. (12) ... annettu komission asetus (EY) N:o 773/2004, EUVL L 123, 27.4.2004. (13) EYVL C 45, 19.2.2002, s. 3, 3 kohta. (14) Tässä tiedonannossa "sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskevalla ohjelmalla" tarkoitetaan kaikkia ohjelmia (myös komission ohjelmia), joissa kartelliin osallistuneelle yritykselle muutoin kuuluvat sakot jätetään joko kokonaan määräämättä tai niitä alennetaan merkittävästi, jos yritys paljastaa ennen asian tutkintaa tai tutkinnan aikana kartellista oma-aloitteisesti tietoja, jotka täyttävät erityiset perusteet. Termillä ei tarkoiteta sakkojen alentamista mistään muista syistä. Komissio julkaisee verkkosivustollaan luettelon viranomaisista, jotka soveltavat sakkojen määräämättä jättämistä tai alentamista koskevaa järjestelmää. (15) Ks. edellä 8-15 kohta. (16) Samalla tavoin tietoja, jotka on toimitettu avun saamiseksi vastaanottavalta viranomaiselta asetuksen (EY) N:o 1/2003 20 tai 21 artiklan nojalla tai tutkinnan tai muun tutkintatoimenpiteen toteuttamiseksi saman asetuksen 22 artiklan nojalla, voidaan käyttää vain kyseisten artiklojen soveltamiseksi. (17) Ks. 17 kohta. (18) Neuvoston asetuksen 15 artiklassa annetaan jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisille ja komissiolle valta esittää kirjallisia ja - tuomioistuimen luvalla - suullisia huomautuksia perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamiseen liittyvissä tuomioistuinmenettelyissä. Tämä on erittäin tärkeä keino, jolla voidaan varmistaa yhteisöjen sääntöjen johdonmukainen soveltaminen. Jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset ja komissio tekevät tiivistä yhteistyötä näitä toimivaltuuksia käyttäessään. (19) Ks. edellä alaviitteessä 4 mainitun verkoston toiminnasta annetun yhteisen lausuman 24 kohta. (20) Ks. asia C-344/98, Masterfoods Ltd, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2000, s. I-11369. (21) Yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt käsitteen asiassa 48/72, SA Brasserie de Haecht, Kok. 1973, s. 77: "Asetuksen N:o 17 9 artiklan nojalla aloitettavalla menettelyllä tarkoitetaan komission viranomaistoimenpidettä, jolla se ilmaisee halunsa tehdä päätös." (22) Ks. alaviitteessä 4 mainitun yhteisen lausuman 22 kohta. (23) Neuvoston asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat nimetä kokouksiin, joissa käsitellään monialaisia kysymyksiä, kuten ryhmäpoikkeusasetuksia ja suuntaviivoja, ylimääräisen kilpailuasioissa pätevän jäsenvaltion edustajan, jonka ei tarvitse kuulua kilpailuviranomaisen alaisuuteen. (24) EYVL C 313, 15.10.1997, s. 3. (25) Ks. 37 kohta ja sitä seuraavat kohdat. LIITE >PIC FILE= "C_2004101FI.005302.TIF"> |Alkuun|


text: Kulta on pitkään ollut merkki vauraudesta ja varallisuudesta. Kultaa esiintyy elämässämme monessa eri muodossa, monille ensimmäisenä tulevat mieleen upeat korut ja tietenkin kultaharkot, jotka ovat kullan tavallisin säilytysmuoto kun puhutaan suurista määristä. Kullan hinta on koko 2000-luvun ollut pääsääntöisesti noususuhdanteessa. Tämä jos mikä innostaa sijoittajia sijoittamaan nimenomaan kultaan. Kultaisten arvoesineiden hinnat nousevat samaa tahtia ja 15 vuotta sitten hankittu upea kultaketju on tänä päivänä arvoltaan ihan jotain muuta kuin hankintahetkellä. Tänä päivänä kansalaisilla on olemassa todella hyvät mahdollisuudet saada omia esineitään modifioituna vaikkapa niin, että uuden iPhonen tai Tablet-koneen kuoret on päällystetty aidolla kullalla. Nämä laitteet ovat kuitenkin usein jo niin hintavia, että ihan jokaisella ei näihin ole varaa. Nämäkin esineet luetaan arvoesineiksi tai pikemmin luksustuotteiksi. Arvoesineiden lisäksi kullalla on myös oma arvonsa tekniikan puolella. Moni ei varmaankaan ole tullut ajatelleeksi missä kaikkialla kultaa käytetään. Kun päätetään muuttaa kulta rahaksi, harvoin tulee mietittyä mihin kaikkialle oma jatkojalostettu kulta voikaan päätyä. Käyttökohteita on lukemattomia. Kullasta voidaan valmistaa jopa läpinäkyvää materiaalia, jota puolestaan voidaan käyttää esimerkiksi lentokoneiden ohjaamoiden ikkunoiden lämmittämiseen. Lämmittämiseen siksi, että kulta johtaa todella hyvin sähköä ja samalla lämpöä. Ominaisuuksien vuoksi se on tällä hetkellä paras mahdollinen materiaali juuri tuohon tarkoitukseen. Nanotekniikan parissa kulta on myös erittäin haluttua materiaalia juuri sen loistavien ominaisuuksien takia. Uutisten mukaan kulta parantaa polttokennojen tehokkuutta poistamalla reaktiosta hiilimonoksidin ja parantaa siten polttokennon rautaplatinakatalyytin tehokkuutta. Kulta heijastaa myös valoa erinomaisen hyvin, joten senkin osalta kulta sopii tiettyihin teknisiin laitteisiin kirjaimellisesti loistavasti. Juuri tämän takia kultaa käytetään mm. avaruusluotaimissa ja muissa laitteissa joiden toiminta on lähellä ääriolosuhteita. Kulta on kuitenkin ihan arkipäiväisessä tekniikassakin läsnä. Pieniä laitteita voidaan tuunata kullalla, ja tuotteen arvo nousee välittömästi tavallista tuotetta korkeammaksi. Ja kun tiedetään, että kullan hinta tulee tuskin tästä romahtamaan, niin voidaan jo puhua sijoituksesta. Tällainen tuote, jota on hieman modifioitu kullalla, voisi olla esimerkiksi Bluetooth-kuuloke, johon on lisätty hillitysti hieman kultaa koristeeksi. Mikäli tuollainen hands-free -kuuloke on ainakin toistaiseksi jäänyt kaupan hyllylle, löydät varmasti kultaa kotoasikin. Mikäli et omista kultaa kaulassa, ranteessa tai sormissasi, voit löytää kultaa tiettyjen johtojen päistä. Kulta johtaa sähköä erittäin hyvin, ja sen takia parhaimmat johdot tai oikeastaan niiden liittimet ovat kullattuja parhaan mahdollisen laadun saavuttamiseksi. Todennäköisesti kultaa voit löytää siis esimerkiksi blu-ray soittimesi ja televisiosi välisestä HDMI-johdosta. Ja jos sinulla lojuu kotona peräti ylimääräistä kultaa, voit aina vaihtaa kullan rahaksi. Se on nyt muotia.


text: Puolalaiset ja venäläiset jalkapallofanit ottivat väkivaltaisesti yhteen maiden jalkapallon EM-kisakohtaamisen alla. Myöhäisillan tietojen mukaan ainakin 10 ihmistä loukkaantui ja useita kymmeniä pidätettiin. Uutistoimisto AP:n mukaan poliisi käytti levottomuuksien taltuttamisessa ainakin kyynelkaasua ja vesitykkejä. Itse ottelu päättyi hieman kello 23.30:n jälkeen 1-1. Tasapelin uskottiin hillitsevän pelättyjä kahakoita pelin jälkeen. Kamppailu jätti useita ihmisiä maahan loukkaantuneina. AP:n mukaan ainakin yksi henkilö näytti loukkaantuneen vakavasti. Huhujen mukaan yksi ihminen olisi kuollut, mutta tietoa ei tiistai-illan aikana vahvistettu. Venäläisfanit olivat saaneet luvan marssia stadionille maansa itsenäisyyspäivän kunniaksi. Lupa herätti Puolassa jo etukäteen kuumia tunteita. Kun noin 5000 fanin marssi alkoi, tunteet kuumenivat suukovusta tappeluksi ja edelleen kivien heittelyksi kohti tappelua tyrehdyttämään tulleita poliiseja. Interfax: 50 naamioitunutta puolalaista hyökkäsi Venäläisen uutistoimiston Interfaxin mukaan kaupungilla sattui myös toinen suurempi välikohtaus, kun 50 naamioitunutta puolalaista hyökkäsi venäläisfanien kimppuun kahvilassa. Venäläisfanien marssi on koettu Puolassa poliittisesti provosoivana. Puolan ja Venäjän suhteet ovat olleet pitkään ongelmalliset ja jopa vihamieliset. Varsovan keskustassa partioi tiistai-iltana 6000 poliisia väkivaltaisuuksien ehkäisemiseksi. Varsovassa kello 21.45 alkanutta ottelua seurasi paikan päällä IS:n toimittaja Janne Kosunen. Lue täältä, miten Kosunen kuvaili tunnelmaa.


text: YK:n ympäristöohjelman mukaan talouskasvua ja yhteiskunnallista kehitystä ei voida ylläpitää nykyisillä kulutus- ja tuotantomäärillä. Monien tuotteiden valmistamiseen käytetyt resurssit hupenevat ennen näkemättömän nopeasti, eikä planeetta pysty täydentämään niitä. Samalla suuri osa ihmisväestöstä ei pysty täyttämään perustarpeitaan. Jotta tähän ongelmaan voitaisiin puuttua, maailmanyhteisön on kiireisestiä vähennettävä kulutusta ja pyrittävä parantamaan resurssien käyttötehokkuutta tuotteiden ja tekniikoiden avulla (jotta pystymme hyödyntämään ulottuvillamme olevia resursseja mahdollisimman tehokkaasti). 2005 Millennium Ecosystem Assessment -raportin mukaan ihmiset ovat viimeisen 50 vuoden aikana muuttaneet ekosysteemejä rajusti voidakseen täyttää ruuan, makean veden, puun, kuitujen ja polttoaineen tarpeen. Tällainen kehitys ei ole kestävää pitkällä aikavälillä. Valistakaa paikkakuntalaisia sähkön säästön tärkeydestä. Edistäkää energiaa säästävien tuotteiden ja teknologioiden käyttöä. Tehkää ympäristöystävällisiä elämäntapavalintoja ja lisätkää tietoisuutta niistä. Tässä UNEP-tietoiskussa on lisätietoja resurssien tehokkaaseen käyttöön liittyvistä ongelmista. Liity presidentti Maddenin kampanjaan, jolla pyritään lisäämään lukutaitoa »


text: Balettiklassikko nähdään nyt ensi kertaa Suomessa Suomen Kansallisbaletin 90-vuotisjuhlat jatkuvat vielä koko syyskauden ajan. Syksyn ensimmäinen, tanssihistoriallisesti kiinnostava ensi-ilta perjantaina 21. syyskuuta on Ivan Liškan Le Corsaire (Merirosvo). Tätä Marius Petipan klassikkoa 1800-luvun lopulta ei ole Kansallisbaletissa aiemmin nähty. Etelämeren eksotiikkaa henkivän teoksen kuuluisa pas de deux on yksi balettigaalojen esitetyimmistä numeroista. Lordi Byronin runoelma The Corsair (1814) tuotti aikanaan kokonaisen joukon merirosvobaletteja ja -oopperoita Euroopan eri metropoleissa ja Le Corsaire-baletti onkin tyypillinen aikansa edustaja täynnä eksoottista loistoa, seikkailua ja intohimoa. Ensimmäinen Byronin runoelmaan pohjautuva baletti kantaesitettiin Pariisissa vuonna 1856 ja tähän pohjasi myös Marius Petipa omat versionsa Pietarin Mariinski-teatterille vuosina 1863 ja 1899. Tarinassa nuori kreikkalainen Medora myydään orjaksi Pashalle, mutta komea merirosvo Conrad pelastaa rakastamansa neidon. Ivan Liška on toteuttanut versionsa Petipan aikaisen tanssikirjoituksen pohjalta johtamalleen Baijerin valtionoopperan baletille vuonna 2007. Mutta kaikki ei suinkaan ole Petipan koreografiaa, vaan Liška on laatinut myös itse osan koreografiasta, toki Petipan hengessä. Hänen tavoitteenaan on ollut sulattaa yhteen perinteen toisiinsa kietoutuneet elementit ja luoda versio, jossa taiteellinen vakavuus yhdistyy nyky-yleisön oikeutettuun vaatimukseen viihdyttävyydestä. Mutta kuten Liška toteaa: "Päämääränä ei ollut värikkään merirosvotarinan avantgardistinen modernisointi, ei myöskään pilaileva katsaus 1800-luvun baletin tyyliin ja tilaan. Tämä versio haluaa merirosvo- ja rakkaustarinallaan ennen kaikkea edistää Marius Petipan suurenmoista koreografista perintöä ja tuoda samalla esiin sen keskeisten säveltäjien Adolphe Adamin ja Léo Delibes'n musiikin romanttista viehätysvoimaa."


text: Aloitin tällä kertaa housuista. Niissä oli kovempi työ kuin nutussa, mutta kun tein lahkeet yhtäaikaa, niin sitkeys palkittiin. Mittailin tekelettä moneen otteeseen, kun välillä tuntui, että ei taida mennä ihan oikein. Kyllä nämä nyt lopulta näyttävät kutakuinkin samanlaisilta kuin mallissakin. Aina oikein -neule on mukavan joustavaa, näihin mahtuu paksukin vaippa. Seuraavana oli vuorossa myssy, tämä perinteinen kypärämalli, joka istuu hyvin vauvan päähän. Lankaa tuntui riittävän ja intoa myös, joten sitten vain pienet tossut ja lopuksi vielä tumputkin. Harvoin lanka menee ihan näin ihanteellisesti, tuossa on kaikki, mitä jäi. Tumppuihin sain vielä rapuvirkkauksen, tossuihin ei riittänyt, mutta eivätpä ne ehkä kaipaakaan. Terveiset tulevan vauvan äidille Sarille sinne äitiyslomalle!


text: Ante Pavelić Ante Pavelić (14. heinäkuuta 1889 Bradina, Bosnia-Hertsegovina – 28. joulukuuta 1959 Espanja) oli kroatialaisen fasistisen Ustaša-liikkeen johtaja 1930-luvulla ja myöhemmin Kroatian johtaja toisessa maailmansodassa. Pavelić, joka nimesi itsensä ”johtajaksi” (poglavnik), oli yksi huomattavimpia natsi-Saksan sotilaallisen alkumenestyksen valtaan nostamia pikkuvaltioiden diktaattoreita. Hänen johtamansa Ustaša-liike vainosi ankarasti serbejä, juutalaisia, mustalaisia ja kommunisteja. Elämä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Ante Pavelić syntyi pienessä Bradinan kylässä joka sijaitsi Bosnia ja Hertsegovinassa Sarajevon ja Mostarin välillä 1889. Hän muutti nuorena Kroatian Zagrebiin opiskelemaan lakia ja liittyi Kroatian oikeuspuolueen kansallismieliseen siipeen. Pavelić yleni ”Puhtaan oikeuspuolueen” sisempään sihteeristöön 1919. Vuonna 1921 Pavelić pidätettiin muiden puolueen jäsenten kanssa, mutta vapautettiin pian. Pavelić valittiin Zagrebin kaupunginvaltuustoon 1927 ja jatkoi puolueensa sihteeristössä, kunnes kuningashuone kaappasi vallan 1929. Tällöin Pavelić pakeni maasta ja perusti eräiden muiden kanssa Ustašan, jonka julistuksen Pavelić muotoili samana vuonna yhdessä Mile Budakin kanssa. Tilanne Jugoslaviassa helpottui 1931, mutta Pavelić pakeni Benito Mussolinin johtamaan Italiaan 1932. Pavelić kumppaneineen pidätettiin Torinossa 1934. Häntä syytettiin osallisuudesta Jugoslavian kuninkaan Aleksanteri I:n murhaan. Pian hänet kuitenkin vapautettiin. Pavelić jäi Italiaan vuoteen 1941 asti, jolloin Saksa miehittivät Jugoslavian ja Pavelićista tuli Itsenäisen Kroatian valtion johtaja, poglavnik. Pavelićin johtama Ustaša-hallinto oli julma serbejä ja eräitä muita kansoja kohtaan. Serbejä surmattiin kymmenin tuhansin keskitysleireillä. Kun Ustaša-hallinto romahti 1945, Pavelić pakeni Bleiburgin kautta Itävaltaan ja sitten kuudeksi kuukaudeksi Roomaan. Yhdysvaltain tiedustelupalvelu tiesi että Pavelić on Roomassa, mutta ei pidättänyt häntä. Pavelić matkusti Etelä-Amerikkaan ja hänestä tuli Argentiinan populistisen johtajan Juan Perónin neuvonantaja. Argentiinaan muutti 34 000 antikommunistia ja fasistia Josip Broz Titon johtamasta kommunistisesta Jugoslaviasta. Vuonna 1957 Pavelić yritettiin murhata kahdella laukauksella. Yleisesti uskotaan, että tämän teki Jugoslavian tiedustelupalvelu UDBA, mutta Blagoje Jovović, eräs Argentiinaan paennut četnikki väitti olleensa ampuja. Pavelić joutui lähtemään pakoon Espanjaan, jossa hän kuoli 1959 haavojensa aiheuttamiin komplikaatioihin. Ante Pavelićin puoliso Mara Pavelić, omaa sukua Lovrencic, oli Wienin juutalainen. Perheeseen syntyi kolme lasta. Puolison juutalaisuus ei kuitenkaan ollut esteenä Ante Pavelićin Itsenäisessä Kroatian valtiossa käynnistämille juutalaisvainoille.


text: EU:n telealan uudistuspaketilla, josta päätettiin vuonna 2009, pyritään edistämään kilpailua ja sisämarkkinoiden kehittämistä. Avoin internet ja verkon neutraalisuus ovat Euroopan parlamentin mielestä keskeisessä asemassa vuoden 2009 telealan uudistuspaketin onnistuneessa toteuttamisessa. EU:n jäsenvaltioiden oli 25. toukokuuta 2011 mennessä määrä täyttää EU:n telealan uudistuspaketin vaatimukset. Mikä on neuvoston arvio vuoden 2009 EU:n telealan uudistuspaketin vaikutuksesta avoimeen internetiin ja verkon neutraalisuuteen Euroopassa? Miten neuvosto aikoo varmistaa, että kaikkialla EU:ssa avoimeen internetiin ja verkon neutraalisuuteen suhtaudutaan samalla tavalla?


text: Uusi valikko luodaan kirjautumalla ylläpitoliittymään ja valitsemalla Otsikko -kenttään annetaan valikkoa kuvaava nimitys joka näkyy sivuston julkisella puolella. Valikon tyyppi -kohtaan annetaan nimi jota järjestelmä käyttää. Tässä ei ole suotavaa käyttää ääkkösiä. Esimerkki: Otsikkona: Vanhemmat artikkelit Tyyppi kenttöön voisi kirjoittaa: vanhemmat Valikon kuvaus kenttä voidaan jättää tyhjäksi. Seuraavaksi napsautetaan Tallenna & Sulje - ja valikko on luotu. Valikko ei kuitenkaan näy vielä julkisella sivustolla. Jotta valikko saadaan näkymään sivuston julkiselle puolelle tulee se määritellä näkymään oikealle paikalleen moduulien hallinnasta. Moduulien hallintaan päästään ylävalikosta: Lisäosat -> Moduulien hallinta Valitaan oikealta ylhäältä Uusi Eteesi avautuu ikkuna josta voit valita käytössä olevan moduulin. Tästä valitaan Valikko Valikolle annetaan sitä kuvaava Otsikko Valinnasta Näytä otsikko voidaan otisikko piilottaa näkyvistä. Asema -painiketta napsauttamalla eteesi aukeaa ikkuna jossa on kaikki sivuston moduulipaikat näkyvillä. Tässä vaiheessa pitää tietää minkänimiseen moduulipaikkaan valikko sijoitetaan. Kun tiedossa on käytössä oleva sivupohja voidaan turhat moduulipaikat piilottaa valitsemalla oikealta ylhäältä pudotusvalikosta kohdasta - Valitse sivupohja - ja valita käyttämäsi sivupohja. Näin saadaan näkymään vain valittuun sivupohjaan määritellyt moduulipaikat. Tarkista että Tila kohdassa on Julkaistu Seuraavaksi valitaan oikeasta reunasta pudotusvalikosta se valikko jonka moduulin halutaan näyttävän. On syytä tarkistaa että sivun alaosasta löytyvästä Valikon määrittäminen kohdan Moduulin määrittäminen kohdassa on Kaikilla sivuilla Näiden toimenpiteiden jälkeen napsautetaan oikealta ylhäältä Tallenna & Sulje ja valikkomoduuli on luotu onnistuneesti. (tässä ohjeessa lisäämme valikkoon nimikkeen yksittäiseen artikkeliin) Uusi valikkonimike lisätään ylävalikosta: Valikot -> Haluttu valikko johon nimike lisätään -> Lisää uusi valikkonimike Kohdasta Valikon tyyppi -kohdasta määritellään millainen sivu valikon nimikkeestä aukeaa. Napsauta Valitse Saat eteesi ikkunan josta voidaan valita artikkeleista, yhteystiedoista eri vaihtoehtoja jotai sivustolla näytetään. Nyt valitsemme Artikkelit otsikon alta Yksittäinen artikkeli Tämän jälkeen valitaan oikeasta reunasta artikkeli napsauttamalla Valitse / Muuta. Eteesi aukeaa lista artikkeleista. Voit hakea artikkeleita yläreunan Etsi -toiminnolla, tai suodattamalla näytettäviä artikkeleita. Artikkeli valitaan napsauttamalla sen otsikkoa. Seuraavaksi annetaan valikon nimikkeelle Otsikko -joka näyteään sivustolla näkyvässä valikossa linkkinä. Muista tarkistaa, että Tila -kohdassa on Julkaistu Käyttöoikeus -kohdasta voidaan määritellä näkyykö valikon nimike(linkki) kaikille vai tietyille käyttäjäryhmille. Näytä valikossa -kohdasta määritetään mihin valikkoon nimike sijoitetaan. Mikäli luot alavalikkoa tulee Isäntäobjekti -kohdasta valita isäntä, jonka alapuolelle nimike sijoitetaan. Näiden toimenpiteiden jälkeen nimike tallennetaan kohdasta Tallenna & Sulje ja valikon nimike on luotu


text: Ruokatottumukset ja -kulttuuri ovat Viron eri paikkakunnilla hyvin erilaisia. 50 parhaan ruokapaikan listalle mahtuu sekä yksinkertaisen ja perinteisen paikallisen ruoan tarjoajia että kansainvälisesti tunnustettuja gurmeeravintoloita. Miten syntyy 50 parhaan ruokapaikan lista? Ravintola-alan ammattilaiset eli itse ravintoloiden edustajat valitsevat parhaista parhaat. Jokainen edustaja saa valita seitsemän suosikkia, ja loppuäänestykseen kutsutaan edustaja jokaisesta ravintolasta, joka on mahtunut jonkun laatimalle seitsemän parhaan listalle. Lopulta ääntenlaskennassa kootaan ruokapaikkojen kärkilista: 50 parasta ravintolaa, kahvilaa, pubia ja muuta. Mitä virolainen ruoka tarkoittaa? Viron pienuuden ja maantieteellisen sijainnin vuoksi ei kannata etsiä elintarvikkeita, jotka kuuluvat vain virolaiseen keittiöön. Siitä huolimatta maan ruokakulttuuri on ainutlaatuinen ja monipuolinen. Virolaisten ruokakulttuuriin ovat kautta aikojen vaikuttaneet saksalaiset, venäläiset ja Pohjoismaiden kansat. Muualla maailmassa ei ole keittiötä, joka olisi saanut vaikutteita kaikista niistä. Siitä huolimatta, että Virossa ei ole toistaiseksi yhtään Michelin-tähden saanutta ravintolaa, maassa on muita kansainvälisiä tunnustuksia saaneita ruokapaikkoja, ja virolaiset kokit ovat edustaneet menestyksekkäästi ruokakulttuuriamme myös Bocuse d’Or -kilpailuissa. Viron parhaiden ravintoloiden laatutaso on verrattavissa Euroopan huippuravintoloihin mutta hintataso on monta kertaa edullisempi. Toivottavasti 50 parhaan ravintolan lista on hyvä opas, joka auttaa sinua tutustumaan virolaiseen ruokakulttuuriin!


text: Zune-ohjelmisto PC:lle Yhdessä on parempi Asenna tietokoneeseesi Zune-ohjelmisto, niin voit synkronoida mediatiedostoja puhelimesi kanssa, ladata puhelimen päivityksiä ja hankkia sovelluksia. Lataa heti Järjestelmävaatimukset Zune-ohjelmiston ihanteellisen toiminnan varmistamiseksi tietokoneesi tulee täyttää seuraavat järjestelmävaatimukset: • Windows XP SP3, Windows Vista, Windows 7 tai Windows 8 (Windows RT -yhteensopiva) • vähintään 1 gigahertsin 32-bittinen (x86) tai 64-bittinen (x64) suoritin • vähintään 1 gigatavu (Gt) RAM-muistia (32-bittiset koneet) tai vähintään 2 Gt RAM-muistia (64-bittiset koneet) • Internet-laajakaistayhteys. Jos käytät Windows XP Service Pack 3:a vanhempaa versiota ja Zune-ohjelmisto ei toimi, lataa Windows XP SP3. Jos käytössäsi on Windows Vista tai Windows 7, eikä Zune-ohjelmisto asennu, lue seuraava Knowledge Base -artikkeli. Zune-ohjelmiston käyttöoikeusehdot Tietosuoja Zune-ohjelmiston käyttö ja Zune-tilin luominen on täysin ilmaista, ja voit saman tien nauttia Zune-ohjelmiston uusista hienoista ominaisuuksista. Ohjelmistomme on nerokas, mutta pyrimme jatkuvasti parantamaan sitä entisestään. Tarvitsemme tämän parannustyön avuksi hieman tietoa siitä, miten hyvin ohjelmisto toimii käytössä. Kun asennat Zune-ohjelmiston, Microsoftille lähetetään tietoja asennuksen onnistumisesta tai epäonnistumisesta sekä muita asennukseen liittyviä tietoja. Kun käytät Zune Marketplacea, verkkoanalyysityökalu kerää automaattisesti tiettyjä tietoja tarkastelemistasi sivuista, valitsemistasi linkeistä ja muista suorittamistasi toiminnoista. Ne auttavat meitä tarjoamaan juuri sinua kiinnostavia asioita, esimerkiksi sinua kiinnostavaa uutta musiikkia, ja luomaan musiikkimakusi mukaisia soittolistoja. Ymmärrämme, että tietosuoja on hyvin tärkeää. Jos kaipaat lisätietoa, voit lukea tietosuojatietomme. Jos et halua meidän keräävän näitä tietoja, älä käytä Zune Marketplacea. |Onko käytössäsi Mac-tietokone? Zune-ohjelmisto ei tue Mac OS -käyttöjärjestelmää. Jos käytät Mac-tietokonetta, lataa sen sijaan Macin Windows Phone -sovellus.


text: Vatsastapuhuminen Vatsastapuhuminen, ventrilokvismi, on taito, jossa henkilö on opetellut hallitsemaan suunsa lihaksia niin hyvin, että kykenee puhumaan liikuttamatta lainkaan ulospäin näkyviä lihaksia. Vatsastapuhumisessa käytetään apuna kasvonilmeiden vaihtelua.[1] Tyylisuuntaa käytetään lähinnä humoristisissa tarkoituksissa. Monilla vatsastapuhujilla on mukanaan käsinukke, jonka kanssa he keskustelevat ja nuken repliikit tulevat tällöin vatsastapuhuttuina. Kuuluisin suomalainen vatsastapuhuja on Ari Lauanne, joka esiintyi 1990-luvulla TV-ohjelmassa Langalla Jaska ja Ari. Muita suomalaisia vatsastapuhujia ovat muun muassa Krista Niskanen, Petteri Hakanen eli "Taika-Petteri" ja Séppo Tauriainen eli "Klovni Sebastian". Tunnettuja ulkomaisia vatsastapuhujia ovat mm. Jeff Dunham ja Kevin Johnsson. Viitteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - Facta 2001


text: Suomennos: Matti Kannosto Käännösvuosi: 1972 Kustantamo: Tammi Sivumäärä: 320 Pisteet: 31⁄2/5 Mistä minulle: kirjasto Varmasti kaikki tietävät Manaajan. Jos ei muuten, niin elokuvasta. 12-vuotiaaseen Regan-tyttöön menee riivaajademoni Pazuzu, jota katoliset papit Damien Karras ja Lankester Merrin häätävät. Regan-Pazuzu puhuu hävyttömiä, oksentelee, saa kasvoihinsa paiseita, taipuu yliluonnollisiin asentoihin ja tietää asioita, joita Regan ei tiedä. Kuuluisaa hämähäkkikävely-kohtausta kirjassa ei muuten ollut lainkaan! Reganin äiti on kuuluisa näyttelijä Chris MacNeil ja tapahtumien aikana hänen ohjaajansa Burke Dennings murhataan ja sitä kautta etsivä Kinderman astuu kuvaan. Kirjan rakenne pääsi yllättämään elokuvaan verrattuna. Joskin muistikuvani elokuvasta ovat aika hatarat, vaikka olenkin nähnyt sen pariinkin otteeseen. Ensinnäkin Damienin ja Reganin tiet kohtaavat vasta suunnilleen kirjan puolessa välissä. Sitä ennen perehdytään paljonkin Reganin psykiatriseen tutkimukseen. Kirja on varsin uskottava tältä osin, ainakin näin maallikon silmin. Tieteellinen lähestymistapa miellytti paljon ja toi tietynlaista uskottavuutta. Käytiin läpi kaikenlaisia mielisairauksia hysteriasta skitsofreniaan. Lisäksi LSD:n käyttö poissuljettiin. Alussa selvitellään myös Damienin taustoja ja etenkin hänen suhdettaan äitiinsä. Damien kantaa salaa syyllisyyttä siitä, että jätti äitinsä elämään yksin kun lähti opiskelemaan papiksi. Tämä syyllisyys käykin Damienille kohtalokkaaksi. Kun Damienin ja Chrisin lopulta tapaavat ja Chris pyytää Damienin apua, päästään analysoimaan tarkemmin koko manaamisen ajatusta. Tässä kohdin tuleekin asiaan kiinnostava näkökulma. Damien ei tahdo uskoa manaamiseen ja sen tarpeellisuuteen, kun taas ateisti-Chris taas uskoo! Lopulta Damien taipuu anomaan piispalta lupaa manauksen suorittamiseen. Manauksen tarve selitetään ihan puhtaasti psykologialla; jos henkilö uskoo vahvasti olevansa riivattu, hän myös todennäköisesti uskoo manaukseen, joten manaus saattaa vapauttaa henkilön riivauksesta, jota ei tieteellisessä mielessä ole ollutkaan! Oli hienoa, että tässä ei varsinaisesti otettu uskonnollisiin kysymyksiin kantaa lainkaan. Lukija voi joko uskoa Reganin olleen todella riivattu tai sitten uskoa, että Regan vain sekosi leikkiessään ouija-laudalla. Kumpikin tulkinta on mahdollinen. Psykologiset selitykset ja pitkä taustoittaminen tämän tiimoilta tekivät kuitenkin Manaajasta hiukan raskaan. Lääketieteellisiä termejä ja lääkkeiden nimiä esiintyi paljon. Jännite siis katosi täysin jossakin vaiheessa. Isä Merrin tuli kuvaan vasta ihan lopussa, mutta onnistui silti olemaan varsin vaikuttava hahmo. Olisin kaivannut häntä mukaan jo aiemmin (alun prologin lisäksi). Lisäksi Denningsin murhan ratkominen jää vähän puolitiehen, vaikka onkin kiinnostava ja tarinan motivoinnin kannalta oleellinen sivujuoni. Se melkein unohtuu lopussa kokonaan ja tulee tavallaan hutaisten ja pintapuolisesti selitettyä loppuun. Manaajan lukeminen oli kuitenkin enemmän positiivinen kokemus ja voin suositella tätä kaikille psykologiasta kiinnostuneille. Kauhun osuus jää tässä ainakin nykylukijalle ja kokeneelle kauhukonkarille aika ohueksi. Manaaja on kuitenkin kauhukirjallisuuden klassikko ja oiva aikalaiskuvaus myös. Tässä vielä Manaaja-elokuvan tunnari, joka on Mike Oldfieldin (yksi lempiartisteistani) käsialaa ja melkoisen vaikuttava sävellys:


text: Kikies House Kohteen Tiedot:Kääntäjä: Älä missaa katolla alue - täydellinen paikka rentoutua ja tavata uusia ihmisiä. Ilmainen ja nopea WiFi plus paras kierros tietojen kaupungissa! Hotelli sijaitsee aivan vanhan kaupungin, Kikies House on lähellä monia nähtävyyksiä kuten Wat Chiang Man, Sunday Market, hyviä ravintoloita, paikkoja hyvää musiikkia, jne. Huolimatta keskeisellä paikalla olemme hiljainen Soi vähäliikenteisillä. Jos saavut epätavallinen aikaan (myöhään yöllä / aikaisin aamulla), ota meihin yhteyttä, voit löytää meidän yhteystiedot ovat varausvahvistuksessa.