Lomakustannuskorvaus - PDF Free Download 2 Sisällysluettelo 1 Etuusohje Hyvä hallinto Tavoite Oikeus ja edellytykset Vuosilomaoikeus Käsitteet Loman ansainta ja lomapalkka Myöntämisedellytykset Suhde muihin etuuksiin Hakeminen Vireilletulo Lähettäjän vastuu Asiakirjan siirto Hakuaika Määrä Määrän laskeminen Enimmäismäärä Useita työnantajia Ratkaiseminen Käsittelypaikka Esteellisyydestä Käsittely- ja ratkaisukielto Esteellisyyden toteaminen Kuuleminen Milloin asiakasta on kuultava? Miten kuullaan? Päätöksen antaminen Päätöksensaajat Maksaminen Maksuosoite ja maksunsaaja Ennakonpidätys Etuusmaksujen peruutukset pankista Ilmoitusvelvollisuus Päätöksen oikaisu ja poistaminen Liikamaksu Takaisinperintä Muutoksenhaku i 3 1. Etuusohje Etuusohje on toimintaohje, jota käytetään apuna etuuksien ratkaisutyössä ja neuvonnassa. Ohje on ensisijaisesti tarkoitettu Kelan sisäiseen käyttöön. Ohjeen pdf-tiedosto muodostuu automaattisesti Kelan intranetissä olevan etuusohjeen verkkosivuista. Teknisestä toteutuksesta johtuen sekä ohjeen sisällysluettelossa että ohjetekstissä on muutamia otsikoita kahteen kertaan. Ohjeen pdf-tiedoston teknistä toteutusta parannetaan tältä osin myöhemmin. Pdf-muotoisesta etuusohjeesta puuttuvat kaikille ohjeille sisällöltään samanlaiset ohjeet päätöksen oikaisu ja poistaminen takaisinperintä muutoksenhaku. Näistä on tehty omat pdf-ohjeet Hyvä hallinto Kela on osa julkishallintoa ja viranomaistoimintaa. Hyvän hallinnon periaatteita tulee noudattaa myös Kelassa. Hyvään hallintoon kuuluvia perustuslaissa turvattuja perusoikeuksia ovat oikeus saada asiansa käsitellyksi toimivaltaisessa viranomaisessa asianmukaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä tulla kuulluksi saada perusteltu päätös ja hakea muutosta päätökseen. Hyvään hallintoon kuuluu myös hyvän kielenkäytön vaatimus ja neuvontavelvollisuus. Etuusasioissa kuten muissakin Kelan käsiteltävissä asioissa on käytettävä asiallista, selkeää ja ymmärrettävää kieltä. Asiakkaalle on annettava etuusasian hoitamiseen liittyvää neuvontaa sekä vastattava asiointia koskeviin kysymyksiin ja tiedusteluihin. asiakirjojen käsittelyn periaatteet. Jos Kelalle on erehdyksessä toimitettu asiakirja sen toimivaltaan kuulumattoman asian käsittelemiseksi, se on viipymättä siirrettävä oikealle viranomaiselle ja siirrosta ilmoitettava asiakkaalle. Jos Kelalle sen toimivaltaan kuuluvassa asiassa toimitettu asiakirja on puutteellinen, lähettäjää on kehotettava määräajassa täydentämään asiakirja. Muuten asia ratkaistaan käytettävissä olevin tiedoin. käsittelyn objektiivisuus, jota varmistavat etenkin esteellisyyssäännökset. Esteellinen toimihenkilö ei saa osallistua asian käsittelyyn eikä olla läsnä sitä käsiteltäessä. Toimihenkilö on esteellinen, jos kyse on esimerkiksi hänen omasta tai hänen läheisensä etuusasiasta. Toimihenkilön on itse havaittava esteellisyytensä. Myös Kelan asiantuntijalääkäri voi olla esteellinen. Näillä esteellisyyssäännöksillä suojataan menettelyn puolueettomuutta ja objektiivisuutta. Toiminnan tulee paitsi olla puolueetonta, myös näyttää puolueettomalta ulkopuolisenkin silmin. selvittämisvelvollisuus. Kelan on huolehdittava asian riittävästä ja asianmukaisesta selvittämisestä hankkimalla asian ratkaisemiseksi tarpeelliset tiedot ja selvitykset. Asianosaisen eli asian vireille panneen on esitettävä selvitystä vaatimuksensa perusteista ja muutoinkin myötävaikutettava vireille panemansa asian selvittämiseen. Näitä ja muita yleisiä hyvän hallinnon perusteita ohjeistetaan tarkemmin hallintolain soveltaminen etuusasioissa -ohjeessa 1 4 etuusohjeen kohdissa Hakeminen ja Ratkaiseminen. Lue lisää hallintolaista (434/2003) Tavoite Vuosilomakustannuskorvaus tasoittaa vanhempainpäiväraha-ajalta kertyvistä vuosilomista työnantajille aiheutuvaa kustannusrasitusta Oikeus ja edellytykset Työnantajan oikeus Vuosilomakustannuskorvaukseen on oikeus työnantajalla, joka on velvollinen maksamaan työntekijälle vuosilomapalkkaa tai lomakorvausta siltä ajalta, jolta työntekijä on saanut vanhempainpäivärahaa. Työnantajalla ei ole oikeutta vuosilomakustannuskorvaukseen, jos työntekijällä ei ole ollut oikeutta vanhempainpäivärahaan Suomessa asumisedellytyksen puuttumisen vuoksi tai muusta syystä Vuosilomaoikeus Vuosiloman ansaita työ- tai virkasuhteessa Vuosilomakustannuskorvausta maksetaan vain sellaisilta kuukausilta, joilta työntekijälle on kertynyt vuosilomaa. Vuosiloman ansainta vanhempainpäiväraha-ajalta perustuu siihen, että äitiys-, erityisäitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa rinnastetaan loman ansainnan kannalta työssäoloaikaan. Vuosiloman määräytymisestä on tarkemmin säädetty vuosilomasäädöksissä sekä virka-, toimi- ja työehtosopimuksissa Käsitteet Vuosilomaoikeuteen liittyviä käsitteitä Vuosilomasäädöksissä ja näitä täydentäen virka-, toimi- ja työehtosopimuksissa on säännöksiä ja määräyksiä mm. siitä, mikä on lomanmääräytymisvuosi (yleensä ) mikä on täysi lomanmääräytymiskuukausi mikä on lomakausi (yleensä ) mikä on työssäoloaikaan rinnastettavaa työstä poissaoloaikaa, jolta on lomaoikeus (esim. hoitovapaa-ajalta ei kerry lomaoikeutta) ja miten vuosilomaa ansaitaan (esim. 2, 2,5 tai 3 päivää kalenterikuukaudessa) miten vuosilomapalkka ja lomakorvaus määräytyvät 2 5 Loman ansainta ja lomapalkka Loman ansainta Vuosiloman ansainta vanhempainpäiväraha-ajalta perustuu siihen, että äitiys-, erityisäitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa rinnastetaan loman ansainnan kannalta työssäoloaikaan. Ansaittu vuosiloma annetaan yleensä lomapäivinä ja loma-aikaan kohdistuu lomapalkka. Työsuhteen päättyessä ansaittu loma maksetaan lomakorvauksena eikä loma-aikaa määritellä. Myös työsuhteen kestäessä lomakorvaus voi tulla kyseeseen esimerkiksi hoitovapaan aikana. Tällöinkin voi vaihtoehtona olla, että lomalle määritellään aika esim. vanhempainrahakauden jälkeiselle ajalle. Lomapalkan tai lomakorvauksen määrä Lomapalkka tai lomakorvaus määrätään useimmiten lomapäivää kohden. Viikko- tai kuukausipalkkaisen työntekijän lomapalkka saadaan kertomalla päiväpalkka ansaittujen lomapäivien lukumäärällä. Tunti- tai suoritepalkkaisen työntekijän keskimääräinen päiväpalkka kerrotaan ansaittujen lomapäivien lukumäärän mukaan määräytyvällä vuosilomalakiin tai työehtosopimukseen perustuvalla kertoimella Myöntämisedellytykset Lomapalkan tai lomakorvauksen maksamisvelvollisuus ja työstä poissaolo Työnantaja voi hakea vuosilomakustannuskorvausta, jos hän on velvollinen maksamaan työntekijälle lomapalkan tai lomakorvauksen ajalta, jolta työntekijä työssä olematta on saanut äitiys-, erityisäitiys-, isyys- tai vanhempainrahaa. Korvausta ei makseta siltä äitiys-, erityisäitiys-, isyys- tai vanhempainrahakauden ajalta, jona työntekijä on ollut korvausta hakevalla työnantajalla työssä. Työnantajalla on kuitenkin oikeus korvaukseen silloin, kun työntekijä on vanhempainvapaalla, mutta saa osittaista vanhempainrahaa ja tekee osa-aikatyötä toiselle työnantajalle. Työnantajalla on oikeus saada korvausta jokaiselta kalenterikuukaudelta, jolta vuosilomaa on vanhempainpäiväraha-ajalta kertynyt edellyttäen, että päivärahapäiviä on kalenterikuukautena vähintään 14. Korvausoikeuden kannalta merkitystä ei ole sillä, onko vanhempainpäivärahaa maksettu kalenterikuukauden aikana samasta vai eri lapsista. Vuosilomakustannuskorvausta maksetaan vain ansaitun vuosiloman osalta. Korvausta ei makseta siltä osin, kun työntekijä saa lomakorvauksen muusta syystä kuin ansaittujen lomapäivien perusteella. Jos vanhempainpäiväraha-ajalta kertynyt loma tai osa siitä siirretään säästövapaana myöhemmin pidettäväksi, työnantajalla on oikeus korvaukseen myös näiden säästövapaaseen siirrettyjen lomapäivien osalta. Lomaraha ja muut loma-ajan edut Lomaraha ja lomaltapaluuraha eivät ole korvattavia kustannuksia. Myöskään kustannuksia, jotka ovat syntyneet työnantajan maksaessa sellaisia loma-ajan etuja, jotka eivät perustu 3 6 Opettajat lainsäädäntöön tai työehtosopimukseen, ei oteta huomioon vuosilomakustannuskorvausta myönnettäessä. Opetushenkilöstöön kuuluvat poikkeavat muista ammattiryhmistä siten, että usein heillä ei ole oikeutta vuosilomalain mukaiseen vuosilomaan. Sen sijaan opettajalla voi olla oikeus vapaajaksoihin tai ns. laskennalliseen vuosilomaan, joista on sovittu työ- ja virkaehtosopimuksissa. Opetushenkilöstöä koskevat useat eri sopimukset, joiden määräykset poikkeavat toisistaan. Kelassa ei ole mahdollista tuntea kaikkien virka- ja työehtosopimusten sisältöjä, vaan lähtökohtaisesti työnantajan tulisi tietää, kertyykö työntekijälle perhevapaan ajalta vuosilomaa vai ei. Käytännössä kuitenkin kaikki työnantajat eivät tiedä vuosilomakustannuskorvauksen edellytyksiä, vaan hakevat korvausta, vaikka työntekijällä ei olisi vuosilomaoikeutta. Opettajan työnantajalle ei makseta vuosilomakustannuskorvausta, jos opettajalle ei kerry vuosilomaa lain tai muun säädöksen perusteella. Esimerkiksi peruskoulun luokanopettajalle ei kerry vuosilomaoikeutta lakiin perustuen. Hänelle koulujen loma-ajalta, myös niin sanotun laskennallisen vuosiloma-ajan osalta maksettu palkka määräytyy muulla perusteella kuin lakisääteisen vuosiloman kertymisen perusteella. Tästä syystä hänen työnantajalleen ei aiheudu vuosilomakustannuskorvaukseen oikeuttavia kustannuksia. Määräaikaisella opettajalla voi olla oikeus työ- ja virkaehtosopimuksen mukaiseen lomapäiväkorvaukseen. Tämä korvaus ei perustu vuosilomalakiin ja vuosiloman kertymiseen, joten työnantajalla ei ole oikeutta vuosilomakustannuskorvaukseen. Myöskään ammattikorkeakoulun opettajille ei kerry vuosilomaa. Ammatikorkeakoulun opettajilla on oikeus palkallisiin vapaajaksoihin, mutta ei vuosilomaan. Tästä syystä työnantaja ei myöskään maksa vuosilomapalkkaa tai lomakorvausta opettajan perhevapaan ajalta. Työnantajalla ei siten ole vuosilomakustannuskorvaukseen oikeuttavia kustannuksia. Myöskään yliopistojen opetus- ja tutkimushenkilöstöön ei sovelleta vuosilomalakia, joten työnantajalla ei ole oikeutta vuosilomakustannuskorvaukseen. Työsuhteen päättyminen Jos työsuhde päättyy, työnantajalla on oikeus työsuhteen päättyessä siihen asti kertyneen loman osalta vuosilomakustannuskorvaukseen Suhde muihin etuuksiin Työnantajan tai vakuutetun saamilla muilla etuuksilla ei ole vaikutusta vuosilomakustannuskorvaukseen Hakeminen Vuosilomakustannuskorvausta voi hakea vain työnantaja. Korvausta haetaan lomakkeella Työnantajan hakemus -vanhempainpäiväraha-ajan vuosilomakustannukset (SV 18). Työnantaja voi hakea korvausta vuosilomakustannuksista myös työnantajan verkkoasiointipalvelussa. Hakemuksessa työnantajan on ilmoitettava mm. aika, jolta vuosilomaa on kertynyt lomapalkan tai lomakorvauksen määrä. 4 7 Vireilletulo Etuusasia tulee vireille sinä päivänä, kun kirjallinen hakemus tai muu vireilletuloasiakirja (esim. lääkärintodistus, ilmoitus työnantajan maksamasta palkasta, ks. ko.etuusohje) saapuu Kelaan tai muuhun toimivaltaiseen pisteeseen, esim. yhteispalvelupisteeseen tai työeläkelaitokseen. Kun hakemus tai muu asiakirja otetaan vastaan, se skannataan OIWAan. Hakemuksen saapumisajasta tulee jäädä Kelaan todisteellinen tieto, koska se voi vaikuttaa oikeuteen saada etuutta. Jos asiakirjan saapumisaika on epäselvä, asia tulkitaan asiakkaan eduksi (esimerkiksi aamulla postilaatikossa olevat asiakirjat voidaan tulkita edellisenä päivänä saapuneiksi). Hakemuksella postitse tai henkilökohtaisesti toimitettuna Pääsääntöisesti etuuksia on haettava hakemuslomakkeilla ja hakemukset on allekirjoitettava. Jos hakemusta ei ole laadittu hakemuslomakkeelle, asia rekisteröidään vireille ja hakijaa pyydetään täyttämään hakemuslomake. Jos hakemus saapuu allekirjoittamattomana esimerkiksi postitse, siihen ei kuitenkaan tarvitse pyytää allekirjoitusta, ellei ole syytä epäillä hakemuksen alkuperäisyyttä tai eheyttä eikä esimerkiksi sitä, että hakemus olisi asiakkaan tahdon vastainen. Asia tulee vireille myös puutteellisella hakemuksella. Puutteellista hakemusta ei palauteta asiakkaalle, vaan asiakasta pyydetään täydentämään sitä. Asiakkaalla on oikeus pyynnöstä saada todistus asiakirjan vastaanottamisesta. Sähköisen asiointipalvelun kautta Asiakas voi saattaa asian vireille myös sähköisellä hakemuksella osassa etuuksista käyttämällä Kelan sähköisiä asiointipalveluja. Hänen on tällöin tunnistauduttava joko pankkien verkkotunnusten tai sähköisen henkilökortin avulla. Sähköisen asioinnin palvelujen kautta jätetyistä hakemuksista lähtee automaattinen vastaanottokuittaus lähettäjälle. Tutustu verkkoasiointiin Kelassa (Asiakaspalvelu > Palvelutilanteen tuki > Verkkoasiointi Kelassa). Sähköpostitse tai faksilla Suullisesti Asia voi tulla vireille myös sähköpostilla tai faksilla. Vireilletulotiedoista tulee käydä ilmi, mitä asia koskee sekä lähettäjän nimi ja yhteystiedot. Sähköpostiviesti, josta ilmenee kaikki etuuden hakemiseen liittyvät olennaiset tiedot, voidaan tulkita vireillepanoasiakirjaksi. Etuusasia tulee vireille sähköpostiviestin perusteella viestin saapumispäivänä, mutta asiakasta pyydetään toimittamaan alkuperäinen hakemuslomake myöhemmin. Viestin saapumisesta Kelaan tulee ilmoittaa välittömästi lähettäjälle. Sen voi tehdä sähköpostilla. Tämä ei ole kannanotto asian käsittelyn edellytyksiin, vaan ainoastaan ilmoitus viestin saapumisesta. Faksina toimitettu hakemus tulee vireille faksin saapumispäivänä. Faksatussa hakemuksessa oleva allekirjoitus on riittävä, jos asiakirjassa on tiedot lähettäjästä eikä ole syytä epäillä asiakirjan alkuperäisyyttä ja säilymistä muuttumattomana. Tällöin alkuperäistä hakemuslomaketta ei tarvitse toimittaa myöhemmin. Tietyissä tilanteissa asia voi tulla vireille myös asiakkaan suullisen hakemuksen (katso ko. etuusohje) tai ilmoituksen perusteella (esimerkiksi etuuden lakkautus tai päätöksen oikaisu 5 8 asiakkaan eduksi). Suullisesti saadut tiedot on aina dokumentoitava OIWAn yhteydenottoon. Luo tarvittaessa toimeksiantotyö ja liitä yhteydenotto siihen. Lue lisää Hakemuksen vireille tulosta (Ratkaisutyö > Menettelyohjeet > Kaikki menettelyohjeet > Hallintolain soveltamisohje > Vireilletulo) Sähköisestä asioinnista (Ratkaisutyö >Menettelyohjeet > Sähköinen asiointi) Lähettäjän vastuu Lähettäjä vastaa asiakirjan perillemenosta oikeaan osoitteeseen oikeassa ajassa. Asiakkaalla on ensisijainen velvollisuus selvittää, minkä viranomaisen tehtäviin asiakirjan käsittely kuuluu. Asiakas vastaa myös siitä, että asiakirja tulee perille toimivaltaiseen viranomaiseen ennen määräajan päättymistä. Esimerkiksi postinkulun viivästyminen ei poista lähettäjän vastuuta. Jos Kelan sähköpostipalvelin tai sähköinen asiointipalvelu ei ole ollut toiminnassa teknisen vian vuoksi eikä tämän vuoksi ole tietoa sähköisen viestin saapumisajankohdasta, viestin tai hakemuksen katsotaan saapuneen sinä ajankohtana, jona se on lähetetty. Tästä ajankohdasta on kuitenkin oltava luotettava selvitys Asiakirjan siirto Jos Kelaan on saapunut toiselle viranomaiselle tai laitokselle kuuluva asiakirja tee hakemukseen tai asiakirjaan saapumismerkintä siirrä asiakirja oikealle, toimivaltaiselle viranomaiselle tai muulle taholle, esimerkiksi kunnan viranomaiselle, toiselle eläkelaitokselle tai verotoimistoon. Sinun ei tarvitse tehdä erillistä päätöstä asian tutkimatta jättämisestä tee hyvän hallintotavan mukaisesti asiakirjaan merkintä asian siirtämisestä ilmoita asian siirrosta asiakkaalle, jotta hän tietää, missä asia on käsiteltävänä. Asiassa on toimittava viivytyksettä, koska määräajat lasketaan siitä, kun oikea viranomainen on saanut asiakirjan. Jos toimivaltaista viranomaista ei pystytä selvittämään eikä asian tutkiminen kuulu Kelan toimivaltaan, ota yhteys asiakkaaseen. Myös Kelassa asiakirja on siirrettävä viivytyksettä oikeaan käsittely-yksikköön Hakuaika Vuosilomakustannuskorvausta haetaan jälkikäteen vanhempainpäivärahakauden tai jakson päätyttyä. Suositeltavaa on, että äidin työnantaja hakee korvausta äidin kausien päätyttyä (erityisäitiys-, äitiys- ja vanhempainrahakaudet). Sen sijaan isän työnantaja voi hakea korvauksen yksittäisen isyys- tai vanhempainrahajakson jälkeen. Vuosilomakustannuskorvausta on haettava kuuden kuukauden kuluessa vanhempainpäivärahakauden päättymisestä. Vanhempainpäivärahakauden päättymispäivänä pidetään samasta lapsesta jommallekummalle vanhemmalle maksettua vanhempainpäivärahapäivää. Jos isä pitää isyysrahapäiviä äitiys- ja vanhempainrahakauden jälkeen, päättyy vanhempainpäivärahakausi vasta isyysrahakauden jälkeen. Hakuajan kannalta merkitystä ei ole sillä, milloin työntekijä pitää lomansa tai jättääkö hän osan lomastaan säästövapaaseen. 6 9 Esimerkki Äidin äitiys- ja vanhempainrahakausi on ollut Äidin työnantaja on velvollinen maksamaan hänelle vuosilomapalkan kyseiseltä ajalta kertyneistä vuosilomapäivistä. Työnantajan on haettava vuosilomakustannuskorvausta mennessä. Jos lapsen isä pitää isyysrahapäiviä äitiys- ja vanhempainrahakauden jälkeen, päättyy vuosilomakustannuksen hakuaika kuuden kuukauden kuluttua isyysrahakauden päättymisestä. Esim. isä pitää viimeiset isyysrahapäivät ennen lapsen 2-vuotissyntymäpäivää, ajalla Työnantajan tulee hakea vuosilomakustannuskorvausta mennessä (koskee myös äidin työnantajaa). Korvaus voidaan myöntää hakemuksen myöhästymisestä huolimatta, jos korvauksen epääminen myöhästymisen vuoksi olisi kohtuutonta. Jos hakemus on myöhästynyt, myöhästymisen syistä pyydetään selvitys. Pääsääntöisesti korvauksen myöntäminen edellyttää, että myöhästyminen on johtunut hakijasta riippumattomista syistä tai muista pätevistä perusteista. Esim. tietämättämyys ei ole riittävä peruste korvauksen myöntämiselle myöhästymisestä huolimatta. Sovellettava lainkohta SVL 1224/ luku Määrä Työnantajalle maksettavan vuosilomakustannuskorvauksen määrään vaikuttaa niiden kalenterikuukausien lukumäärä, joilta vuosilomaa on vanhempainpäivärahakauden aikana kertynyt; työntekijän vuosityötulo ja korvausta hakeneiden työnantajien lukumäärä Määrän laskeminen Korvaukseen oikeuttavat kalenterikuukaudet Työnantajalla on oikeus saada korvausta jokaiselta kalenterikuukaudelta, jolta vuosilomaa on vanhempainpäiväraha-ajalta kertynyt edellyttäen, että päivärahapäiviä on kalenterikuukautena vähintään 14. Korvausta maksetaan 2,5 päivältä kalenterikuukaudelta. Kalenterikuukauden vanhempainpäivärahapäivien ei tarvitse olla yhdessä jaksossa (esim. isyysrahaa 6 päivää ja myöhemmin vanhempainrahaa 8 päivää). Vanhempainpäivärahaa voidaan myös maksaa eri lasten perusteella. Vuosilomakustannuskorvauksen edellytyksenä on kuitenkin aina, että työntekijälle on kyseiseltä kalenterikuukaudelta kertynyt lomaa. Esimerkki 1 Esimerkki 2 Valtion palveluksessa oleva työntekijä on hoitovapaalla äitiysrahakauden alkaessa Hänelle ei kerry lomaoikeutta elokuulta 2014, koska hänellä ei ole lomanmääräytymiskuukauden aikana virantoimitusta vastaavia päiviä vähintään 18. Vaikka vanhempainpäivärahapäiviä on 14, elokuulta 2014 työnantajalle ei makseta vuosilomakustannuskorvausta. 7 10 Perheessä on kaksi alle 2-vuotiasta lasta. Isä on ajalla isyysvapaalla käyttäen nuoremman lapsen perusteella maksettavia isyysrahapäiviä ja ajalla käyttäen vanhemman lapsen perusteella maksettavia isyysrahapäiviä. Isä jää vanhempainvapaalle ajalle nuoremman lapsen hoidon vuoksi. Tammi- ja huhtikuun ajalta isän työnantajalla ei ole oikeutta vuosilomakustannuskorvaukseen, koska vanhempainpäivärahapäiviä ei ole tarpeeksi. Helmi- ja maaliskuussa vanhempainpäivärahapäiviä on vähintään 14 kalenterikuukaudessa, joten näiltä kuukausilta työnantajalla on oikeus korvaukseen. Korvauksen perusteena vuosityötulo Vuosilomakustannuskorvaus määräytyy työntekijän vuosityötulon perusteella. Työnantajalle maksettavan korvauksen peruste päivää kohden on kolmassadasosa siitä vuosityötulosta, joka on ollut työntekijälle vuosiloman kertymisajalta maksetun päivärahan perusteena. Jos vakuutetulle maksettu vanhempainpäiväraha on määräytynyt edeltävän etuuden perusteella, korvauksen peruste päivää kohden on kolmassadasosa siitä vuosityötulosta, joka muutoin olisi ollut vakuutetulle maksetun päivärahan perusteena. Jos tällaista vertailutuloa ei ole, ei työnantajalle maksettavaa vuosilomakustannuskorvausta kerry. Myös jos vakuutetulle on maksettu vähimmäismääräisen suuruista vanhempainpäivärahaa vakuutetun vuosityötulojen pienuuden takia, vuosilomakustannuskorvauksen peruste määritellään todellisten vuosityötulojen perusteella. Jos vuosityötuloa ei ole, vuosilomakustannuskorvausta ei kerry. Korvauksen perustetta korotetaan lisäksi kertoimella, jonka suuruus on 1,26. Esimerkki 1 Vanhempainpäivärahakausi kohdistuu ajalle , jona aikana työntekijä ei ole työssä. Työnantaja on velvollinen maksamaan työntekijälleen lomapalkan 2 000, josta vanhempainpäiväraha-ajalle kohdistuu Työntekijän päivärahan perusteena ollut vuosityötulo on Vanhempainpäivärahapäiviä on vähintään 14 päivää jokaisena kuukautena 11 kuukauden aikana ja lomaa on ansaittu kaikilta näiltä kuukausilta. Korvauksen peruste päivää kohden on : 300 = 50. Korvaus lasketaan seuraavasti: 50 x (11 x 2,5) x 1,26 = Työnantajalle korvataan Esimerkki 2 Perheessä on kaksi lasta. Isä on ollut isyysvapaalla vanhemman lapsen hoidon vuoksi ajalla ja nuoremman lapsen Isälle on kertynyt vuosilomaa helmi-, maalis- ja huhtikuulta. Vanhempainpäivärahapäiviä on vähintään 14 päivää kaikkina kuukausina, joten työnantajalla on oikeus vuosilomakustannuskorvaukseen. Työnantaja on hakenut korvausta asiointipalvelussa ja ilmoittanut lomapalkan määräksi helmi-, maalis- ja huhtikuulta 250 /kk. Työntekijän vanhemman lapsen perusteella maksetun isyysrahan perusteena ollut vuosityötulo on ja nuoremman Hakemuksen perusteella tehdään kaksi ratkaisua. Maaliskuun korvaus myönnetään vanhemman lapsen perusteella tehtävässä ratkaisussa. Helmi- ja maaliskuun osalta korvauksen peruste 8 11 päivää kohden on : 300 = 83,33. Korvaus lasketaan seuraavasti: 88,33 x (2 x 2,5) x 1,26 = 556,48. Huhtikuulta korvauksen peruste päivää kohden on : 300 = 116,17. Korvaus lasketaan seuraavasti: 116,17 x 2,5 x 1,26 = 365,94. Koska laskennallinen korvaus huhtikuulta on suurempi kuin maksettavan korvauksen enimmäismäärä (250 x 1,26 = 315 ), maksetaan huhtikuulta korvausta 315. Työnantajalle maksettava korvaus on siten yhteensä 556, = 871,48. Sovellettava lainkohta on SVL 1224/ luku Enimmäismäärä Vuosilomakustannuskorvausta voidaan maksaa enintään se määrä, jonka työnantaja on ollut velvollinen maksamaan vuosilomapalkkana korotettuna kertoimella 1,26. Korvauksen määrä voi näin ollen olla suurempi kuin, mitä työnantaja on maksanut vuosilomapalkkana. (SVL 1224/ luku 3 ) Useita työnantajia Jos työntekijällä on useita työnantajia, korvaus jaetaan työnantajien kesken maksettujen palkkojen suhteessa. Tällöin menetellään vastaavasti kuin silloin, kun työntekijä on saanut useammalta työnantajalta palkkaa ja päiväraha jaetaan työnantajien kesken (SVL 1224/ luku 4 ) Ratkaiseminen Vuosilomakustannuskorvaushakemus voidaan ratkaista vasta sitten, kun vanhempainpäivärahakausi tai -jakso on päättynyt. Äidin työnantajan hakemuksen voi ratkaista, kun sekä äitiys- että vanhempainrahakausi on päättynyt. Jos äiti pitää vain äitiysrahakauden, voi korvauksen myöntää äitiysrahakauden jälkeen. Sen sijaan isän työnantajan hakemuksen voi ratkaista yksittäisen isyys- tai vanhempainrahajakson jälkeen. Jos työnantaja on toimittanut hakemuksen etukäteen, ennen kuin vanhempainpäivärahakausi on päättynyt, jätetään hakemus odottamaaan Käsittelypaikka Turvakieltoasiakkaiden etuusasiat Erityisyksiköissä ratkaistavat asiat Eteläisessä vakutuuspiirissä ratkaistavat asiat Kansainvälisten asioiden osaamiskeskuksessa ratkaistavat asiat Itäisessä vakuutuspiirissä ratkaistavat asiat Muutoksenhaku-, takaisinperintä- ja väärinkäytösasiat Käsittelypaikalla tarkoitetaan tässä ohjeessa etuusasian valmistelu- ja ratkaisupaikkaa. Etuusasian valmistelu ja ratkaiseminen tapahtuu pääsääntöisesti asiakkaan kotikunnan mukaan määräytyvässä vakuutuspiirissä siinä vakuutuspiirissä, jossa ruokakunnan asunto sijaitsee (yleinen asumistuki) oppilaitoksen päätoimipisteen mukaisessa vakuutuspiirissä (opintotuki, koulumatkatuki), yliopistojen opintotukilautakunnissa (opintotuki) tai Itäisessä vakuutuspiirissä erikseen 9 12 määriteltyjen tehtävien osalta. Lue lisää ratkaisupaikasta opintotukiasioissa (Ratkaisutyö > Etuusohjeet > Opiskelijat > Opintotuki > Etuusohje > Ratkaiseminen > Käsittelypaikka > Ratkaisupaikka opintotukiasioissa). työpaikkakassassa siinä toimistossa, jonka kanssa palvelujen tuottaja on tehnyt sopimuksen Kelan etuusjärjestelmien toiminta pohjautuu henkilön toimistotietoon. Toimisto määräytyy yleensä henkilön väestötietojärjestelmän (VTJ) vakituisen asuinkunnan ja postinumeron mukaan. Jos henkilölle rekisteröidään Kelassa poikkeava toimisto, myös vakuutuspiiri voi muuttua. Toimisto ja vakuutuspiiri näkyvät henkilön Henkilön tietojen kyselyllä (HEKY) (Henkilön tietojen kysely HEKY > Henkilön yleistiedot > Kunta- ja toimistotiedot). Hakemus voidaan työn tasaamisen vuoksi valmistella ja ratkaista myös muussa kuin kotikunnan mukaan määräytyvässä vakuutuspiirissä siten kuin siitä on erikseen sovittu. Työn tasaamisesta sovitaan vuosittain tulossopimuksissa. Tämän lisäksi työntasausosapuolten keskinäisellä sopimuksella sovitaan tarkemmin esimerkiksi osapuolten vastuista ja velvollisuuksista. Vakuutuspiirin vaihtuminen Jos henkilö muuttaa toiseen vakuutuspiiriin, vastuuyksikkötiedot muodostuvat etuusjärjestelmiin yleensä ohjelmallisesti. Tarvittaessa tulee kuitenkin tehdä henkilötietomuutokset HEMUaloitusvalikon kautta. Lue lisää henkilön yleistietojen muutoksista (Ratkaisutyö > Tekniset ohjeet > Henkilön tietomuutokset HEMU > Henkilön yleistietojen muutokset). Vakuutuspiirin tulee siirtää asiakasta koskevat vireillä olevat asiat uuteen vakuutuspiiriin käsiteltäviksi. Muutolla toiseen vakuutuspiiriin voi olla vaikutusta myös maksussa oleviin Kelan etuuksiin. Esimerkiksi jos henkilö saa asumistukea, tulee hänelle muuton vuoksi lähettää tarkistushakemus. Vakuutuspiirit tai toimistot voivat keskenään sopia asian käsittelyn siirrosta, jos henkilö esittää, että tietty häntä koskeva etuusasia käsiteltäisiin jossakin muussa toimistossa tai vakuutuspiirissä kuin siinä, jossa hänen asiansa normaalin työnkulun mukaan käsiteltäisiin. Lue lisää vakutuuspiirin vaihtamisesta (Ratkaisutyö > Tekniset ohjeet > Yhteiset ohjeet > Henkilön tietomuutoset HEMU > Henkilön yleistietojen muutokset > Kunta- ja toimistotiedot). Turvakieltoasiakkaiden etuusasiat Turvakieltoasiakkaiden etuusasiat valmistellaan ja ratkaistaan keskitetysti. Lue lisää turvakieltoasiakkaiden ratkaisutyön keskittämisestä (Ratkaisutyö > Menettelyohjeet > Turvakielto > Turvakielto). Eteläisessä vakuutuspiirissä ratkaistavat asiat Eteläisen vakutuuspiirin eläketiimi 4:een on valtakunnallisesti keskitetty kansaneläkkeen, takuueläkkeen ja eläkkeensaajan asumistuen tarkistaminen sekä regressiperintä silloin, kun työeläkelaitos on myöntänyt perhe-eläkkeen tai huoltoeläkkeen (KEL 72 ja TKL 21 :n tarkoittamat tilanteet) toimiston antaman väliaikaisen päätöksen vahvistaminen silloin, kun kansaneläke-, leskeneläke-, asumistuki- tai vammaisetuusratkaisuun sovelletaan KEL 72 :n 1 momentin / EAL 30 1 momentin / VTL 30 :n mukaista regressimenettelyä kansaneläkettä, ylimääräistä rintamalisää ja eläkkeensaajan asumistukea koskevan päätöksen oikaiseminen silloin, kun ratkaisuun sovelletaan KEL 72 :n 2 momentin / EAL 30 :n 2 momentin mukaista regressimenettelyä 10 13 perhe-eläkkeen leskeneläkehakemukset silloin, kun edunjättäjä on kuollut ennen ja hakijan tietoja ei ole siirretty RAKE- järjestelmään Työnantajien ja yrittäjien työterveyshuollon korvaushakemukset käsitellään keskitetysti Eteläisen vakuutuspiirin työterveyshuollon korvausryhmässä. Lue lisää työterveyshuollon hakemusten ratkaisupaikasta (Ratkaisutyö > Etuusohjeet > Työterveyshuolto > Työterveyshuolto > Etuusohje > Ratkaiseminen > Käsittelypaikka > Ratkaisupaikka työterveyshuollossa). Ulkomailla asuvan veteraanin ulkomailla tehdystä kuntoutusmatkasta aiheutuneiden matkakustannusten korvauskäsittely tehdään Eteläisen vakuutuspiirin terveydenhoitoetuuksien ratkaisukeskuskessa. Vankilailmoitukset käsitellään keskitetysti Eteläisen vakutuuspiirin eläketiimi 7:ssa. Lue lisää vankilailmoitusten käsittelyn prosessikuvauksesta. Itäisessä vakuutuspiirissä ratkaistavat asiat Ulkomailla annetun hedelmöityshoidon kustannusten korvauskäsittely tehdään Itäisessä vakutuuspiirissä. Erikseen määriteltyjen opintotukitehtävien käsittely tapahtuu Itäisen vakuutuspiirin opintotukiryhmässä. Lue lisää ratkaisupaikasta opintotukiasioissa (Ratkaisutyö > Etuusohjeet > Opiskelijat > Opintotuki > Etuusohje > Ratkaiseminen > Käsittelypaikka > Ratkaisupaikka opintotukiasioissa). Erityisyksiköissä ratkaistavat asiat Kelassa on keskitetty etuuksien valmistelu- ja ratkaisutoimintaa erityisyksiköihin. Tällöin asiakkaan etuushakemusta ei valmistele eikä ratkaise kotivakuutuspiiri vaan erityisyksikkö. Erityisyksiköitä ovat mm. Kansainvälisten asioiden keskus. Lue lisää työnjaosta kansainvälisissä etuusasioissa (Ratkaisutyö > KV-asiat > Työnjako kansainvälisissä asioissa > Vakuutuspiirien ja Kansainvälisten asioiden keskuksen välinen työnjako). Suomen ja muiden EU-jäsenvaltioiden välinen työttömyysturvan laskutustyö tehdään Kansainvälisten asioiden keskuksessa Vammaisten tulkkauspalvelukeskus (Vatu-keskus) Työkyvyttömyyseläkkeiden ratkaisukeskus (TK-ratkaisukeskus), jossa ratkaistaan kansaneläkkeen työkyvyttömyyseläkeoikeutta ja takuueläkkeen työkyvyttömyyttä koskevat asiat (eräin poikkeuksin) sekä kuntoutustuen jatkoratkaisun yhteydessä eläkkeensaajan asumistuen ja takuueläkkeen maksuunpano, ellei etuuden määräytymisperusteissa ole tapahtunut muutoksia. Lue lisää työkyvyttömyyseläkkeen ratkaisemisesta ja päätöksen antamisesta (Ratkaisutyö > Etuusohjeet > Eläkeläiset >Työkyvyttömyyseläke > Etuusohje > Ratkaiseminen > Päätöksen antaminen > Työkyvyttämyyseläkkeen ratkaiseminen ja päätöksenanto). Kansainvälisten asioiden osaamiskeskuksessa ratkaistavat asiat Suomen ja muiden EU tai Eta valtioiden ja Sveitsin välinen sairaanhoitoetuuksien maksuunpano, tilastointi, rahoitus ja laskutustyö tehdään Kansainvälisten asioiden osaamiskeskuksessa. 11 14 Muutoksenhaku-, takaisinperintä- ja väärinkäytösasiat Muutoksenhakuasia Muutoksenhakuasia käsitellään siinä yksikössä, joka on antanut valituksenalaisen päätöksen. Takaisinperintä Kotivakuutuspiiri, etuuden vastuuyksikkö tai työntasaamisen johdosta muu vakuutuspiiri ratkaisee liikaa maksetun etuuden takaisinperinnän, antaa siitä päätöksen ja vastaa päätöksestä sen lainvoimaiseksi tuloon saakka. Lue lisää takaisinperintäpäätöksen antopaikasta (Ratkaisutyö > Menettelyohjeet > Takaisinperintä > Takaisinperintäpäätös > Antopaikka). Kotivakuutuspiiri ja etuuden vastuuyksikkö vastaavat myös perintätoimenpiteistä Perintäkeskuksen vastuulle siirtymiseen saakka. Kelan perintäkeskuksessa hoidetaan erääntyneiden saatavien perintä keskitetysti. Saatava katsotaan erääntyneeksi, kun sen takaisinperinnästä annettu päätös on tullut lainvoimaiseksi eikä asiakas ole maksanut saatavaa sovitulla tavalla. Perintäkeskus hoitaa perintätoimenpiteet sellaisten etuuksien osalta, joiden takaisinmaksua seurataan ohjelmallisesti YHTEtakaisinperintäjärjestelmässä. Etuuden vastuuyksikkö huolehtii pääsääntöisesti RAKE- järjestelmän perinnöistä. Perintäkeskus Perintäkeskuksessa hoidetaan elatusapuvelan, etuuksien perinnän ja takausvastuusaatavien perintä. Perintäkeskuksessa hoidetaan myös muita täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä kuten velkajärjestelyt ja -sovinnot, kuolinpesältä ja sen osakkailta perimiset sekä täytäntöönpanon lopettamista ja jatkamista koskevat päätökset (ns. toivottomat perinnät). Perintäkeskus hoitaa sekä Suomessa että ulkomailla asuviin velallisiin kohdistuvat perintätoimet. Lue lisää saatavien perinnästä (Ratkaisutyö > Menettelyohjeet > Takaisinperintä > Erääntyneiden saatavien perintä). Väärinkäytösepäily Useimmiten epäily väärinkäytöksestä syntyy liikamaksun havaitsemisen yhteydessä. Kelan maksamaan etuuteen kohdistuvan väärinkäytösepäilyn selvittäminen aloitetaan Kelan vakuutuspiirissä. Myös opintotukilautakunta tai työpaikkakassa selvittää myöntämässään etuudessa esiin tulleen väärinkäytösepäilyn ja Perintäkeskus myöntämässään maksuvapautuksessa. Useamman vakuutuspiirin alueella tehdyksi epäillyn väärinkäytöksen selvittämisestä neuvotellaan ao. vakuutuspiirien kesken. Yhteisten palvelujen Lakipalveluryhmän asiantuntija päättää tutkintapyynnön tekemisestä tai päättää siitä, että tutkintapyyntöä ei ko. tapauksessa tehdä. Lue lisää väärinkäytösepäilyn tunnistamisesta (Ratkaisutyö > Menettelyohjeet > Etuuksien väärinkäytösepäilyn tunnistaminen > Väärinkäytösepäilyn tunnistaminen). Lue myös väärinkäytöksistä (Ratkaisutyö > Menettelyohjeet > Kaikki menettelyohjeet > Väärinkäytökset > Etuusväärinkäytökset) Esteellisyydestä Hallintolaissa säädettyjä virkamiesten esteellisyysperusteita sovelletaan Kelan toimihenkilöihin. Olet esteellinen, jos asia koskee omaa tai läheisesi oikeutta, etua tai velvollisuutta 12 15 asian ratkaisusta on odotettavissa erityistä hyötyä tai vahinkoa sinulle tai läheisellesi sinä tai läheisesi avustaa tai edustaa asianosaista tai sitä, jolle asian ratkaisusta on odotettavissa erityistä hyötyä tai vahinkoa tai on olemassa jokin muu esteellisyysperuste (palvelus- tai toimeksiantosuhde, asema yhteisössä, viraston tai laitoksen ohjaus ja valvonta) tai luottamus puolueettomuuteesi vaarantuu muusta erityisestä syystä Olet esteellinen osallistumaan asian valmisteluun ja ratkaisemiseen silloin, kun asian käsittelyn puolueettomuus saattaa ulkopuolisen silmin vaarantua. Sinun on kuitenkin ensisijaisesti itse havaittava ja todettava oma esteellisyytesi ilman, että siihen vedotaan. Samaa asiaa aikaisemmin käsitellyt henkilö on esteellinen käsittelemään sitä uudestaan toisessa elimessä, esimerkiksi muutoksenhakuasteessa. Voit kuitenkin käsitellä aiemmin ratkaisemasi asian itseoikaisuna, valmistella siitä muutoksenhaun johdosta annettavan lausunnon sekä käsitellä uudelleen muutoksenhakuelimen palauttaman asian. Katso hallintolain soveltaminen etuusasioissa -ohjeesta Toimihenkilön esteellisyys Lääkärin esteellisyys Tarkastajan esteellisyys Tulkin esteellisyys Käsittely- ja ratkaisukielto Jos olet esteellinen, et saa käsitellä tai ratkaista asiaa etkä olla läsnä asiaa käsiteltäessä, jottei läsnäolosi vaikuta asian käsittelyyn. Tästä voidaan kuitenkin poiketa asian laadun vuoksi sellaisissa avustavissa tehtävissä, jotka eivät vaikuta asian ratkaisuun kuten skannaaminen, indeksointi, rekisteröinti, kirjaaminen, diariointi, tekstinkäsittely, kopiointi ja postitus tai jos asian käsittelyä ei voida lykätä (esimerkiksi kiireelliset toimenpiteet yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseksi, harvinaisia Kelassa) Esteellisyyden toteaminen Sinun on ensisijaisesti itse havaittava ja todettava oma esteellisyytesi, ilman että siihen vedotaan. Jos katsot itsesi esteelliseksi käsittelemään tai ratkaisemaan asiaa, siirrä asia toisen toimihenkilön käsiteltäväksi. Keskustele siirrosta tarvittaessa esimiehesi kanssa. Jos asiakas esittää väitteen asiaa käsittelevän toimihenkilön esteellisyydestä, väitteeseen on viipymättä otettava kanta ja esteellisyysasia ratkaistava. Esteelliseksi väitettyä on kuultava (yleensä suullisesti). Esteellisyysväitteen esittämiselle ei ole säädetty määräaikaa ja se voidaan esittää missä tahansa käsittelyvaiheessa. Esteellisyysepäily voi kuitenkin syntyä myös ilman asiakkaan väitettäkin. Jos esteellisyys todetaan, on nopeasti ryhdyttävä tarpeellisiin toimiin eli hankittava sijainen tai varamies. Kun asia siirretään toisen toimihenkilön käsiteltäväksi, ei tarvitse tehdä nimenomaista kirjallista päätöstä esteellisyysväitteen vuoksi, ellei asiakas sellaista pyydä, vaan tällainen siirto voidaan katsoa kannan ottamiseksi ja esteellisyysasian ratkaisuksi. Mikäli todetaan, ettei asiassa ole esteellisyyttä ja että esteelliseksi väitetty toimihenkilö voi jatkaa asian käsittelyä, tulee asiassa tehdä kirjallinen päätös. Tällainen päätös on perusteltava, eikä 13 16 siihen ole oikeutta hakea erikseen oikaisua tai muutosta valittamalla, vaan ainoastaan kyseisen etuusasiassa annettavan päätöksen yhteydessä Kuuleminen Asiakkaan on esitettävä riittävä selvitys etuusasian ratkaisemiseksi. Yleensä asiakas täyttää oman selvitysvelvollisuutensa täyttämällä huolellisesti hakemuslomakkeen sekä toimittamalla vaadittavat tiedot ja liitteet. Kela kuitenkin vastaa siitä, että asia tulee selvitetyksi. Kela voi hankkia asian ratkaisemiseksi tarpeelliset tiedot ja selvitykset joko itse tai pyytämällä asiakasta hankkimaan ne. Lue lisää asian selvittämisestä Milloin asiakasta on kuultava? Periaatteessa Kelalla ei voi olla enempää tietoa asiakkaan asioista kuin asiakkaalla itsellään. Tämän vuoksi sinun tulee kuulla asiakasta esimerkiksi seuraavissa tilanteissa: Kelaan on tullut asiakasta koskevia uusia tietoja ja selvityksiä, joiden vaikutuksesta hänellä ei ole tietoa ja jotka voivat johtaa etuuden lakkauttamiseen, hylkäämiseen joko kokonaan tai osittain tai muutoin voivat vaikuttaa asian ratkaisemiseen hänelle epäedulliseen suuntaan. Tällaisia uusia selvityksiä voivat olla esimerkiksi lääkärinlausunnot tai muiden tekemät vaatimukset. Asiakkaasta on ristiriitaisia selvityksiä, esimerkiksi eri etuuksia varten annetut tiedot poikkeavat toisistaan. Jos asiakas on itse pyytänyt Kelaa hankkimaan häntä koskevan selvityksen (esimerkiksi työnantajalta), tulee asiakasta kuulla myös tästä selvityksestä, jos saatu selvitys voi johtaa asiakkaalle epäedulliseen lopputulokseen eikä asiakkaan voida katsoa olevan tietoinen selvityksen sisällöstä. Asiakasta ei tarvitse kuulla, jos hakemus hyväksytään kaikilta osin ratkaisu perustuu yksinomaan hakijan esittämään selvitykseen (asiaa ei kuitenkaan saa ratkaista pyytämättä tarpeellisia lisäselvityksiä) asia etuuslaiessa määritellyissä tilanteissa saadaan ratkaista asiakasta kuulematta Muutoin kuuleminen on tarpeetonta vain poikkeustapauksissa. Tällainen tilanne syntyy esimerkiksi silloin, kun kunta tai sosiaalilautakunta vaatii etuutta maksettavaksi itselleen toimeentulotukilain (1412/ ) tai asiakasmaksulain (734/ ) perusteella. Kela ei voi tällöin maksaa etuutta laillisin vaikutuksin hakijalle itselleen, mikäli maksun vaatimuksesta on ilmoitettu Kelalle vähintään kaksi viikkoa ennen maksupäivää. Kuulematta jättäminen on menettelyvirhe, jonka korjaaminen edellyttää yleensä asian käsittelemistä uudelleen. Lue lisää virheen korjaamisesta (Menettelyohjeet > Päätöksen oikaisu ja poistaminen) Miten kuullaan? Asiakasta kuullaan pääsääntöisesti kirjallisesti etuuskohtaisilla kuulemiskirjeillä. Asiakas voi antaa vastauksensa kirjallisesti tai suullisesti. Suullinen vastaus kuulemiseen on dokumentoitava OIWAn yhteydenottoon. Liitä yhteydenotto siihen työhön, johon vastausta on pyydetty. 14 17 Kerro kuulemispyynnössä asiakkaalle kuulemisen tarkoitus(mitä selvitystä saatu ja miten saatu selvitys saattaa vaikuttaa asiakkaan etuusasiaan) määräaika, mihin mennessä asiakkaan on vastattava (yleensä 2 viikkoa) ja se, että vastaamatta jättäminen ei estä asian ratkaisua. yksilöi tarvittaessa, mistä seikoista selitystä pyydetään. Tarvittaessa asiakkaalle on varattava mahdollisuus tutustua kuulemisen kohteena oleviin asiakirjoihin (toimitetaan jäljennökset tai varataan mahdollisuus muutoin tutustua asiakirjoihin esimerkiksi toimistossa), ellei asianosaisjulkisuutta ole rajattu julkisuuslaissa (621/ ). Kuulemisvelvollisuus on täytetty, kun asiakkaalle on varattu tilaisuus antaa selityksensä. Asia voidaan tällöin ratkaista, vaikka asiakas ei vastaa kuulemiseen määräajassa. Lue lisää Hallintolain soveltaminen etuusasioissa > Asianosaisen kuuleminen Etuushakemuksia koskeva asiointi sähköpostilla ja faksitse Yleisohje laista sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa Päätöksen antaminen Ratkaise asia ilman aiheetonta viivästystä ja anna kirjallinen päätös Päätöksensaajat Päätös vuosilomakustannuskorvauksesta annetaan työnantajalle Maksaminen Vuosilomakustannuskorvaus maksetaan jälkikäteen vanhempainpäivärahakauden tai -jakson päätyttyä (SVL 1224/ luku 2 ). Äidin työnantajalle korvaus maksetaan äitiys- ja vanhempainrahakauden päätyttyä tai äitiysrahakauden päätyttyä, jos äidille on myönnetty vain äitiysraha. Isän työnantajalle korvaus voidaan maksaa jokaisen yksittäisen isyysrahajakson jälkeen tai isälle myönnetyn vanhempainrahajakson jälkeen Maksuosoite ja maksunsaaja Vuosilomakustannuskorvaus maksetaan työnantajalle työnantajan ilmoittamalle pankkitilille Ennakonpidätys Vuosilomakustannuskorvauksesta ei tehdä ennakonpidätystä Etuusmaksujen peruutukset pankista Maksuja ei voi enää peruuttaa pankista. 15 18 1.9. Ilmoitusvelvollisuus Työnantajan tulee antaa hakemuksessaan korvauksen maksamisessa tarvittavat tiedot. Tarvittaessa voidaan pyytää erikseen lisäselvitykseksi lomakirjanpitoon perustuva laskelma. Siitä ilmenevät ne samat tiedot, jotka myös työntekijä saa lomanmääräytymisvuoden lomapalkan tai lomakorvauksen määräytymisperusteista sekä maksamisesta Päätöksen oikaisu ja poistaminen Kaikille etuuksille yhteinen Päätöksen oikaisu ja poistaminen Liikamaksu Vuosilomakustannuskorvauksen liikamaksua voi syntyä, jos aiempaa korvauspäätöstä joudutaan oikaisemaan työnantajan vahingoksi Takaisinperintä Kaikille etuuksille yhteinen Takaisinperintä-ohje Muutoksenhaku Kaikille etuuksille yhteinen Muutoksenhaku-ohje. 16 Lomakustannuskorvaus 03.06.2016 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 2 1.3 Oikeus ja edellytykset... 2 1.3.1 Vuosilomaoikeus... 2 1.3.1.1 Käsitteet... 2 1.3.1.2 Loman Lomakustannuskorvaus 25.10.2016 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 2 1.3 Oikeus ja edellytykset... 2 1.3.1 Vuosilomaoikeus... 2 1.3.1.1 Käsitteet... 2 1.3.1.2 Loman Lomakustannuskorvaus 03.05.2017 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 1 1.3 Oikeus ja edellytykset... 1 1.3.1 Vuosilomaoikeus... 1 1.3.1.1 Käsitteet... 2 1.3.1.2 Loman Perhevapaakorvaus 11.10.2018 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 1 1.3 Oikeus ja edellytykset... 1 1.3.1 Myöntämisedellytykset... 2 1.3.1.1 Oikeus äitiysrahaan tai adoptioäidin Perhevapaakorvaus 05.06.2017 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 1 1.3 Oikeus ja edellytykset... 1 1.3.1 Myöntämisedellytykset... 2 1.3.1.1 Oikeus äitiysrahaan tai adoptioäidin Adoptiotuki 20.12.2016 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 2 1.3 Oikeus ja edellytykset... 2 1.3.1 Kv-säännökset... 2 1.4 Suhde muihin etuuksiin... 2 1.5 Hakeminen... Luovutuspäiväraha 06.01.2017 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 2 1.3 Oikeus ja edellytykset... 2 1.4 Suhde muihin etuuksiin... 3 1.5 Hakeminen... 3 1.5.1 Vireilletulo... Luovutuspäiväraha 21.07.2016 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 2 1.3 Oikeus ja edellytykset... 2 1.4 Suhde muihin etuuksiin... 3 1.5 Hakeminen... 3 1.5.1 Vireilletulo... Äitiysavustus 21.09.2016 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 2 1.3 Oikeus ja edellytykset... 2 1.4 Suhde muihin etuuksiin... 3 1.5 Hakeminen... 3 1.5.1 Vireilletulo... Korkoavustus 21.09.2016 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 2 1.3 Oikeus ja edellytykset... 2 1.3.1 Kenelle... 2 1.4 Suhde muihin etuuksiin... 2 1.5 Hakeminen... 2 1.5.1 Ruokavaliokorvaus 03.06.2016 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 2 1.3 Oikeus ja edellytykset... 2 1.3.1 Kv-säännökset... 2 1.4 Suhde muihin etuuksiin... 5 1.5 Hakeminen... Adoptiotuki 19.05.2017 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 1 1.3 Oikeus ja edellytykset... 1 1.3.1 Kv-säännökset... 2 1.4 Suhde muihin etuuksiin... 2 1.5 Hakeminen... Koulutuspäiväraha 01.04.2010 Sisällysluettelo Koulutuspäiväraha * Etuusohje - Hyvä hallinto - Tavoite - Etuuden osat - Koulutuspäiväraha - Korotusosa - Oikeus ja edellytykset - Työvoimapoliittiset edellytykset Adoptiotuki 11.10.2018 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 1 1.3 Oikeus ja edellytykset... 1 1.3.1 Kv-säännökset... 2 1.4 Suhde muihin etuuksiin... 2 1.5 Hakeminen... Valviran asiantuntijan tehtävät ja rooli. Valviran asiantuntijasymposium Arja Myllynpää Valviran asiantuntijan tehtävät ja rooli Valviran asiantuntijasymposium 16.4.2013 Arja Myllynpää 1 Asiaryhmiä, joissa Valvira voi pyytää asiantuntijalausuntoa (esim.): Valvontaluonteiset asiat terveydenhuollon Vuorottelukorvaus 03.06.2016 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 2 1.3 Oikeus ja edellytykset... 2 1.3.1 Vuorotteluvapaa... 2 1.3.1.1 Työhistoriaedellytys... 3 1.3.1.1.1 Isyysraha 07.01.2015 Sisällysluettelo Isyysraha * Etuusohje - Hyvä hallinto - Tavoite - Oikeus ja edellytykset - Vakuutetun oikeus - Suomessa asuvat ja heihin rinnastettavat - Suomessa työskentelevät ja Eläkkeensaajan asumistuki 05.07.2012 Sisällysluettelo Eläkkeensaajan asumistuki * Etuusohje - Hyvä hallinto - Tavoite - Oikeus ja edellytykset - Tukeen oikeuttavat eläkkeet - Ei oikeutta - Suhde muihin Isyysraha 12.01.2016 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 2 1.3 Oikeus ja edellytykset... 2 1.3.1 Vakuutetun oikeus... 2 1.3.1.1 Suomessa asuvat ja heihin rinnastettavat... Opintolainavähennys 13.06.2016 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 2 1.3 Oikeus ja edellytykset... 2 1.3.1 Lainavähennykseen oikeuttava tutkinto... 2 1.3.2 Tutkinnon Kunnallinen työmarkkinalaitos Yleiskirjeen 15/2007 liite 3 1 (10) Kunnallinen työmarkkinalaitos Yleiskirjeen 15/2007 liite 3 1 (10) Vuosilomamääräysten soveltamisohjeet Suurin osa käytännön soveltamisen kannalta tärkeistä vuosilomamääräyksistä on ennallaan. Tällaisia Äitiysavustus 19.05.2017 Sisällysluettelo 1 Etuusohje... 1 1.1 Hyvä hallinto... 1 1.2 Tavoite... 1 1.3 Oikeus ja edellytykset... 1 1.4 Suhde muihin etuuksiin... 3 1.5 Hakeminen... 3 1.5.1 Vireilletulo... SOSIAALIHUOLTOLAIN MUKAINEN PÄÄTÖKSENTEKO JA SIIHEN LIITTYVÄT PROSESSIT SOSIAALIHUOLTOLAIN MUKAINEN PÄÄTÖKSENTEKO JA SIIHEN LIITTYVÄT PROSESSIT 11.10.2018 AA JANI VUOTI ASIANAJOTOIMISTO LAPSIASIAIN LAKITALO OY TAUSTALLA VAIKUTTAVA LAINSÄÄDÄNTÖ Perustuslaki 21 Jokaisella on


LEGO Star Wars -lehti aloitti Suomessa - Kvaak.fi Julkaistu 16.10.2015 klo 22:57:31 kirjoittanut Sampsa Kuukasjärvi Lehtipisteestä löytyneen uuden LEGO Star Wars -lehden kannesta erottuvat jedimestari Yodan vihreä pää ja valomiekka. Kannessa mukaillaan Yodan puhetapaa: ”Kaksi julistetta mukana saat!” Alimpana lukevat tekstit ”Sanoma” ja ”Disney”. Star Warsin suomalaisena kustantajana on nyt Sanoma Media, joka on perinteisesti omistanut maassamme Disney-sarjakuvalehtien ja -tarinakirjojen oikeudet. Walt Disney -yhtiöhän osti Yhdysvalloissa Lucasfilmin ja Star Wars -toimiluvan pari vuotta sitten. Sarjojen täkäläisellä entisellä kustantajalla Egmont Kustannuksella kuitenkin on Suomessa yhä oikeuksia tiettyihin yksittäisiin Star Wars -julkaisuihin. Lehti sisältää kaksi kahdeksansivuista sarjakuvaa, mikä on saman verran kuin Egmontin aiemmassa vastaavassa lehdessä. Ensimmäinen seikkailu ”Iskujoukkospagetti” sisältää hahmoja Star Wars Rebels -animaatiosta, joka tapahtuu Episodi III:n ja IV:n välissä. Kapinaliittoa ei silloin vielä ole olemassa, mutta siellä täällä on noussut yksittäisiä kapinallisia vastustamaan Imperiumin hirmuhallintoa. Kapinallissankari Zeb Orrelios ja tuleva kapinallissankari Ezra Bridger tapaavat Lothal-planeetalla ensimmäisen kerran. Tarinan huumori on lapsellista: Imperiumin iskusotilaat eivät osaa taistella lainkaan, ja heidät höykytetään torikahakassa tomaateilla ja pippurilla. Taide on laiskaa, sillä siinä ei ole jaksettu piirtää ympäristöä kunnolla palikkamaiseksi niin kuin pitäisi, ja asetelmat ovat epäharmonisia. Toinen seikkailu ”Taistelu Tatooinen yllä” tapahtuu Episodi IV:n alun aikana. Darth Vader jahtaa avaruudessa kapinallisia, jotka ovat varastaneet Imperiumilta Kuolemantähden piirustukset. Tämä juttu on kirjoitettu paremmin kuin ensimmäinen: se on jännempi ja siinä on yllättävää ironiaa legotodellisuutta kohtaan. Se sopii vanhemmille lukijoille paremmin hahmojensakin osalta: siinä kun esiintyvät alkuperäisen elokuvatrilogian Darth Vader, Leia Organa, R2-D2, C-3PO ja lopussa Tatooine-planeetalla jopa Luke Skywalker Owen-setänsä kanssa. Tosin lordi Vader ei ole lainkaan pelottava, vaan koominen pahis. Tässäkin tarinassa on hivenen hutaistu taide. Edellinen artikkeliEdellinen Kemin 34. sarjakuvapäivät Seuraava artikkeliSeuraava Russ Manning, viidakon valtias


Kirkkauden tuoksua, Lilja-Elisa - Kihniön Kukka ja Kirja Oy Etusivu / Musiikki / Kotimainen / Kirkkauden tuoksua, Lilja-Elisa Lilja-Elisa Hänninen säveltää tunnelmallista ja kaunista ylistys- ja palvontamusiikkia, jossa on herkkyyttä ja voimaa. Pohjanmaalla hänet tunnetaan entisellä nimellään Päivi Vilpakka. Lilja-Elisa on paitsi laulaja ja kanttori, myös ylistyksenjohtaja. Raikkaat uudet laulut kumpuavat suoraan sydämestä. Raamatun teksteihin tehdyt sävellykset sekä itse eletyt sanoitukset hoitavat ja rohkaisevat jokaista kuulijaa. Muusikkoina Lilja-Elisan äänitteellä esiintyvät myös hänen aikuiset lapsensa. Akustisissa sovituksissa helisevään huiluun ja pianoon yhtyy välillä koko bändin voimallinen pauhu.


Huawei julkaisi EMUI 11 -käyttöliittymän päivitysaikataulun - io-tech.fi Huawei julkaisi EMUI 11 -käyttöliittymän päivitysaikataulun 21.12.2020 - 21:20 Oskari Manninen Mobiili 0 Kiinalaisvalmistajan tuorein käyttöliittymäversio tulee saataville myös viime vuoden yhä Googlen palveluilla varustetuille P30-sarjan lippulaivoille. Huawei on tänään julkaissut päivitysaikataulun uusimmalle EMUI 11 -käyttöliittymälleen. Uudistettu käyttöliittymä tulee saataville vielä vuoden 2020 aikana Huawein tuoreisiin P40-, P40 Pro-, P40 Pro+-, Mate 30-, Mate 30 Pro- ja Mate 30 Pro 5G -lippulaivapuhelimiin. Loppuihin päivityslistalle mukaan päässeisiin laitteisiin uusi käyttöliittymäversio tulee saataville maaliskuussa 2021. EMUI 11 -päivitys tulee saataville puhelimeen verkon yli Huawei Over-the-Air (HOTA) -päivityksenä. EMUI 11 -käyttöliittymäpäivityksen saavat Huawei-laitteet: Mielenkiintoisena huomiona käyttöliittymäpäivityksen saavien laitteiden listassa on edelleen myös Googlen palveluilla varustettuja laitteita, kuten P30-sarja, eli Huawei pitää yllä lupaustaan päivittää Googlen palveluilla varustetut laitteensa alkuperäisen suunnitelman mukaisesti. EMUI 11 tuo mukanaan uudistuksia käyttöliittymän ulkonäköön: Always-On Displaytä on päivitetty ulkonäöllisesti, käyttöliittymän animaatioiden sulavuutta on kehitetty ja mukaan on lisätty Long-take-nimeä kantavat animaatiot, jotka keskittävät käyttäjän huomion näytölle jäävään elementtiin ja vaihtavat kaiken muun sen taustalla. Lisäksi useamman sovelluksen yhtäaikaisen käytön mahdollistava Smart Multi-Window-tuki on kehittynyt ja mahdollistaa useampien kelluvien ikkunoiden avaamisen kerralla. Useiden sovellusikkunoiden avaaminen toimii EMUI 11:n myötä myös tietokoneen näytöllä Multi-screen Collaboration -toiminnolla. Ulkonäöllisten muutosten lisäksi EMUI 11 -päivitys keskittyy turvallisuus- ja yksityisyydensuojaominaisuuksiin: Mukana on muun muassa Encrypted Memo -muistiot, jotka suojaavat muistiinpanot salasanan taakse ja mahdollisuus poistaa valokuvien metadatat helposti. Huawei mainostaa myös noudattavansa yksityisyydensuojaa koskevia periaatteitaan, kuten häiriöttömyys, jäljityksen estäminen ja riskittömyys. Kiinalaisjätti ei tiedotteessaan ole maininnut mahdollisista Android-päivityksistä, joten EMUI 11 tulee todennäköisesti saataville omana erillisenä päivityksenään Huawei-puhelimille. Päivitys 22.12. Huawei on vahvistanut, ettei EMUI 11:n mukana toimiteta uutta Android-versiota. Android 11 -päivityksen aikatauluista kiinalaisyritys kertoo tiedottavansa myöhemmin. EMUI 11 Huawei päivitys


Oulussa ei yllätytty Nokia Siemensin vähennystarpeesta - Talous - Uutiset - MTV.fi Oulussa ei yllätytty Nokia Siemensin vähennystarpeesta Talous Julkaistu 31.01.2012 14:58 Oulussa tieto Nokia Siemens Networksin (NSN) vähennystarpeesta ei tullut suurena yllätyksenä. Ylempien toimihenkilöiden luottamusmies Markku Mattila sanoo, että noin 150 henkilön vähennystarve oli hänen pahimpien ennakko-oletustensa mukainen. NSN:n Tampereen yksikköön verrattuna Oulun tilanne on ihan toista luokkaa.– Oululaisittain luku on ihan myönteinen asia, jos tämmöinen asia voi yleensäkään myönteinen olla, toteaa Mattila. NSN työllistää Oulussa noin 2 200 ihmistä.Tuntipalkkaiset työntekijät Oulun tehtaalla ovat suunniteltujen vähennystarpeiden ulkopuolella.Oulun yksikön pienempää vähennystarvetta selittää Mattilan mukaan se, että yksikössä keskitytään yhtiön ydinosaamiseen eli laajakaistan mobiiliverkkojen valmistamiseen sekä tuotekehitykseen. Tampereella NSN aikoo vähentää kolmanneksen henkilöstöstään.Koko Suomen henkilöstön vähennystarvetta, 1200 henkeä, Mattila pitää isona.Katso Rita Strömmerin juttu (Seitsemän uutiset 31.1.2012) Nokia Siemens Networks aloittaa yt-neuvottelut Suomessa NSN:n Tampereen yksikössä järkytyttiin kolmanneksen vähentämistarpeesta


Heli Penttisen maalauksia ja piirustuksia - Tampere - Menoinfo.fi - Pirkanmaan menot Heli Penttisen maalauksia ja piirustuksia Vietin joulukuun 2020 Örön taiteilijaresidenssissä. Saari oli oma todellisuutensa ja täydellinen paikka heittäytyä harmauteen ja hiljaisuuteen ja katsoa, löytyisikö hämärästä jotakin jännittävää, kaunista, liikuttavaa tai lohduttavaa. Harmaiden sävyjen kirjo oli loputon ja vaihteli kuulaasta ja valoisasta raskaaseen mustaan. Hiljaisuuden rikkoivat saaren omat äänet; myrskyävä etelätuuli, sade, aallot ja askelten alla rapisevat sinisimpukan kuoret. Tein piirustussarjan "Unohtuneet" kävelyretkilläni kohtaamieni puuvanhusten inspiroimana. Puut olivat tuulen vinoon kasvattamia, iältään määrittelemättömiä käkkyröitä, jotka olivat kuin ajan kulumista uhmaten unohtuneet omaan hämäräänsä. Asun Pusulassa, jossa on iso osa vuodesta harmaata, kosteaa ja hiljaista. Hämärässä aistit terästyvät. Hiljaisuudessa alkaa nähdä vivahteita, pimeässä kuulla pimeän ääniä. Pusulan harmaa on erilainen kuin Örön harmaa. Örössä harmaa oli valoisa ja läpinäkyvä. Pusulassa harmaa on tiheä, kuin paksu peitto, joka kietoutuu kaiken ympärille. Maalauksen tausta ja piirustuksen pinta sekoittuvat toisiinsa. Matta öljyväri ja lyijykynän kiilto käyvät vuoropuhelua. Siveltimen veto tekee viivan ja tuhansista lyijykynän viivoista muodostuu pintoja. Aistikokemus on subjektiivinen, eikä sitä voi täsmällisesti sanallistaa. Liisa Ahlforsin näyttely "Viimeiset sivut" Minja Laakson näyttely "Kuulen seireenien kutsun"


Ehdollinen poikkeuslupa A-Pullon kautta toteutettavalle uudelleentäytettävien alkoholijuomapakkausten kierrätysjärjestelmälle - Kilpailu- ja kuluttajavirasto Ehdollinen poikkeuslupa A-Pullon kautta toteutettavalle uudelleentäytettävien alkoholijuomapakkausten kierrätysjärjestelmälle Primalco Oy / Havistra Oy / Oy Scanfrentz Ab / Oy Gust.Ranin / Pramia Oy Primalco Oy:n, Havistra Oy:n, Oy Scanfrentz Ab:n, Oy Gust.Ranin ja Pramia Oy:n puuttumattomuustodistus-/ poikkeuslupahakemus A-Pullo Oy:n (jäljempänä A-Pullo) puitteissa harjoitettavalle uudelleentäytettävien alkoholijuomapakkausten kierrätysjärjestelmälle. Primalco Oy (jäljempänä Primalco) on Altia Group -konserniin kuuluva alkoholijuomia valmistava yritys. Alkoholijuomien lisäksi Primalco valmistaa ja markkinoi etanolia, tärkkelystä, rehuja, etikoita ja eräitä muita elintarvikkeita. Tytär- ja osakkuusyritysten kautta Primalco on mukana myös entsyymiliiketoiminnassa ja pullojen kierrätyksessä. Primalcon valmistamia alkoholijuomia markkinoi ja jakelee Suomessa Havistra Oy. Havistra Oy (jäljempänä Havistra) on Altia Group -konserniin kuuluva alkoholijuomien myynti- ja markkinointiyhtiö. Suomessa Havistra toimii alkoholijuomien tukkuliikkeenä, jonka pääasialliset asiakkaat Suomessa ovat Alko Oy, ravintolatukut ja -ketjut sekä laivamuonittajat. Altia Group Oy (jäljempänä Altia) muutettiin julkiseksi osakeyhtiöksi Altia Oyj:ksi 1.5.2002 alkaen. Samalla alkuperäisistä hakijoista Havistra Oy ja Primalco Oy fuusioitiin emoyhtiöön. Altia konsernin liikevaihto oli 248,1 miljoonaa euroa vuonna 2002. Konsernin liikevaihdosta Primalcon osuus oli 137,4 miljoonaa euroa, Havistran 100,4 miljoonaa euroa ja Finlandia Vodka Worldwiden 81,1 miljoonaa euroa. Emoyhtiön liikevaihto oli 2,8 miljoonaa euroa. Oy Scanfrentz Ab (jäljempänä V&S Finland) fuusioitiin emoyhtiönsä V&S Finland Oy:n kanssa 1.1.2003. V&S Finland valmistaa, myy ja markkinoi Suomessa alkoholijuomia ja tuo maahan kansainvälisiä merkki viina- ja viinijuomia. Yhtiön liikevaihto oli 59,0 miljoonaa euroa vuonna 2002. Ranin Gust. Oy (valmistaa ja markkinoi tuotteitaan merkillä Lignell & Piispanen, jäljempänä Lignell) on erikoistunut marjapohjaisiin viineihin ja likööreihin. Lisäksi se valmistaa tai pullottaa viinoja, viskejä ja konjakkeja. Yhtiön liikevaihto oli 5,7 miljoonaa euroa vuonna 2002. Pramia Oy (jäljempänä Pramia) valmistaa ja myy maustettuja ja maustamattomia viinoja. Yhtiön liikevaihto oli 1,7 miljoonaa euroa vuonna 2002. Asianosaiset ovat hakeneet 15.8.2001 Kilpailuvirastolta ensisijaisesti kilpailunrajoituslain 19 a § mukaista puuttumattomuustodistusta yhteisyrityksensä, A-Pullo Oy:n piirissä harjoitettavaa yhteistä alkoholijuomapullojen kierrätysjärjestelmää varten. Puuttumattomuustodistusta perustellaan sillä, että lupa horisontaalisen kilpailijoiden yhteistyöhön perustuu ympäristöviranomaisen päätökseen, eikä järjestelmälle siten tarvita erillistä poikkeuslupaa. Järjestelmän tehokkuusedut ovat hakijoiden mielestä ilmeiset. Hakijat viittaavat ennakkotapauksena Suomen Palautuspakkaus Oy -ratkaisuun (jäljempänä Palpa) 7.10.1998. Lisäksi hakijat katsovat Kilpailuvirastolle vuonna 1997 lähetetyn A-Pulloa koskevan aineiston perusteella Kilpailuviraston kannan perustuneen tässäkin tapauksessa puuttumattomuuteen. Tiedot sopimuksesta ja kierrätysjärjestelmän toiminnasta A-Pullo on perustettu vuonna 1996 jatkamaan Primalcon harjoittamaa uudelleen täytettävien pullojen kierrätystä. Yhtiön omistavat Altia (76 %), V&S Finland (20 %), Lignell (3 %) ja Pramia (1 %). Yhtiö aloitti toimintansa 1.1.1997. Toiminnan tarkoituksena on ylläpitää ja kehittää alkoholijuomien pakkaamisessa käytettävien pullojen kierrätysjärjestelmää ja hoitaa järjestelmään kuuluvien pullojen, korien ja lavojen kierrätys- ja lajittelutoimintaa sekä järjestelmän edellyttämää hallintoa ja valvontaa. A-Pullo toimii ensisijaisesti osakkaidensa lukuun, mutta myös ulkopuolisilla on oikeus liittyä järjestelmään ostamalla palveluita A-Pullolta, mikäli ne sitoutuvat täyttämään A-Pullon hallituksen tällaiselle liittymiselle vahvistamat ohjeet ja velvoitteet. A-Pullon alkuperäiset osakkaat Primalco, Marli Oy, Chymos Juomat Oy ja Lignell ovat 3.2.1997 solmineet A-Pullon omistusta, liiketoimintaa ja hallintoa koskevan osakassopimuksen, johon myöhemmin mukaan tulleet yhtiöt ovat liittyneet. Hakijoista V&S Finland on fuusioituneiden Marli Oy:n ja Chymos Juomat Oy:n toiminnan jatkaja ja nykyisin osa kansainvälistä Vin&Sprit -konsernia. A-Pullon liikevaihto vuonna 2002 oli lähes 24 miljoonaa euroa. A-Pullo omistaa uudelleentäytettävien pullojen kierrätysjärjestelmän, johon kuuluu yhteispulloja sekä niille sopivia koreja ja lavoja eli yhteisnimitykseltään päällysteitä. A-Pullo myy päällysteitä alkoholijuomia pakkaavalle teollisuudelle. Hinta muodostuu käyttökorvauksesta, pantista ja palautusmaksusta. Käyttökorvauksella katetaan kaikki A-Pullon toiminnasta aiheutuneet kulut ja sen määrä vaihtelee kulloisenkin kustannustason, käyttömäärän ja päällystetyypin mukaan. Asiakkaalta veloitetaan päällysteisiin liittyvät, ympäristöministeriön hyväksymispäätöksen edellyttämät panttimaksut sekä pakkauksen palauttajalle maksettava palautusmaksu. Nämä maksut veloitetaan samansuuruisina kuin ne maksetaan pulloja A-Pullolle palautettaville tahoille. Vuokralaiselta peritään lisäksi pullovuokra. Niiden pakkausten osalta, jotka ovat ainoastaan osakkaan tai vuokralaisen omassa käytössä, A-Pullo perii pantin ja palautusmaksun lisäksi lajittelukorvauksen. A-Pullo sitoutuu lunastamaan asiakkailta palautuvat pakkaukset uudelleentäyttöä varten. A-Pullon uudelleentäytettäviä pulloja voi palauttaa Alko Oy:n myymälöihin ja markettien yhteydessä oleviin alkoholijuomapulloja vastaanottaviin yhteispalautuspisteisiin. Palautetuista pulloista maksetaan palauttajalle 10 sentin pantti. Tyhjien pullojen ja muiden palautettujen pullojen ensimmäinen lajittelu tapahtuu Alko Oy:n myymälöissä ja ravintoloissa. Kierrätyspullot lajitellaan alustavasti ja toimitetaan A-Pullolle. A-Pullon kierrosta poistuneet pullot toimitetaan suoraan lasitehtaalle. Samoin A-Pullo toimittaa uusiokäyttöön rikkoontuneet korit, lavat ja käytetyt alumiinikapselit. Lasiromusta valmistetaan uusia pulloja ja lasivillaa. A-Pullo kuuluu Suomen Keräyslasiyhdistys ry:hyn alkoholijuomateollisuutta edustavan Elintarviketeollisuusliitto ry:n kautta. Suomen Keräyslasiyhdistys on valtioneuvoston pakkauksista ja pakkausjätteistä antaman päätöksen (962/1997) tarkoittama tuottajayhteisö. A-Pullo toimii kuitenkin tuottajayhteisöstä erillään, ja tuottajayhteisölle kuuluu ainoastaan lasin uusiokäytön ja keräyksen organisointiin ja tiedotukseen liittyvät asiat. A-Pullo suorittaa kierrätyspulloihin kohdistuneista toimenpiteistä Alko Oy:lle ja ravintolatukuille panttimaksun ja paluurahdin sisältävän lajittelumaksun tai osalajittelumaksun. Koreista ja lavoista maksetaan panttimaksu. Päällysteiden palatessa tyhjinä A-Pullolle se lajittelee päällysteet ja toimittaa ne asiakkailleen uudelleen täytettäviksi. Järjestelmässä kiertää sekä ns. yhteispulloja, jotka ovat kaikkien osakkaiden ja vuokralaisten käytettävissä olevia pulloja, sekä osakkaiden ja vuokralaisten omia pulloja, jotka ovat ainoastaan tietyn tai tiettyjen osakkaiden tai vuokralaisten käytettävissä olevia pulloja ja heidän uusina hankkimiaan. A-Pullo hankkii uudet ja palautuvat yhteispullot sekä palautuvat omat pullot ja myy niitä osakkaille ja vuokralaisille. Nämä pullot siirtyvät osakkaan tai vuokralaisen vaihto-omaisuudeksi siitä hetkestä lukien, kun ne on lastattu kuljetettavaksi. Omat pullot A-Pullo palauttaa niille, jotka ovat pullot järjestelmään hankkineet. A-Pullon hallinnon kuvaus ja siihen liittyvät kilpailunrajoitukset A-Pullon hallitus vahvistaa osapuolten toiminnalle ohjeet ja velvoitteet. Järjestelmään liitettävien pakkausten käytön edellytyksenä on, että A-Pullo hyväksyy tuotteiden ja tarvikkeiden (etiketit, kapselit, liimat, pesutuloksen jne.) sellaiset tekniset ratkaisut, joilla on mahdollista vaikutusta kiertopullojärjestelmän toimivuuteen. Pakkauksia saa käyttää ainoastaan osakkaan tai vuokralaisen omassa tuotannossa ja pelkästään alkoholijuomien pakkaamiseen kotimaan myyntiä varten. Osakassopimuksessa mainitut liiketoiminnan periaatteet muodostavat osakkaiden ja muiden järjestelmän käyttäjien yleiset toimintaperiaatteet, joita täydennetään erilaisilla päällysteiden käyttöä, vuokrausta ja palautusta koskevilla sopimuksilla sekä kulloinkin voimassa olevilla hinnastoilla koskien pantteja, käyttökorvauksia, palautusmaksuja jne. A-Pullon hallitus päättää järjestelmään otettavista ja kuuluvista päällysteistä sekä niiden lisähankinnoista ja uusimisesta. A-Pullon hallitus päättää myös päällysteiden hävittämisestä sekä päällysteiden uusimisen yhteydessä että sopeutettaessa päällystekantaa toiminnan kannalta mahdollisimman tarkoituksenmukaiselle tasolle. Osakassopimuksen mukaan yhtiön osakkaita kohdellaan yhtiön liiketoiminnassa tasavertaisesti ja samanlaisin ehdoin. Yhtiön hallitus päättää liiketoimintaperiaatteiden puitteissa yhtiön liiketoiminnan harjoittamisesta kulloinkin vallitsevan markkina- ja kilpailutilanteen perusteella. Yhtiön hallituksen varsinaiset (5 varsinaista ja 1 varajäsen) jäsenet valitaan suhteellisilla vaaleilla siten, että enemmistö, jonka muodostaa yksi osakas tai useampi samaan konserniin kuuluva osakas, saa nimetä enintään 3 varsinaista jäsentä. Vähemmistö, joka edustaa yhtiökokouksessa vähintään 1/10 osaa annetuista äänistä ja kokouksessa edustetuista osakkeista, saa nimetä ja saada valituksi toinen yhtiön varsinaisista tilintarkastajista. Tällä hetkellä Altialla on osakassopimuksen mukaisesti 3 hallituspaikkaa, V&S Finlandilla 2 paikkaa ja Lignellillä yksi varajäsen. Keskeisimmät yhtiön asiat on käsiteltävä yhtiön hallituksessa kaikkien varsinaisten jäsenten paikalla ollessa ja niitä koskeva päätös voidaan tehdä vain, jos päätösehdotusta on kannattanut vähintään neljä hallituksen viidestä jäsenestä. Tällaisia asioita ovat mm. vähittäismyyntipäällysten lupaehtoihin ja verotukseen liittyvät asiat sekä suhteet muihin vähittäismyyntipäällysten kierrätys- ja palautusjärjestelmiin, olennaiset kuljetusjärjestelmiin ja -maksuihin liittyvät asiat, käsittelymaksujen suuruus ja maksuperusteet, pullojen käyttö muuhun kuin alkoholijuomien pakkaukseen, uudet pullo- ja korityypit, sopimusten tekeminen (pl. operatiiviseen liiketoimintaan kuuluvat sopimukset). Edellä olevan mukaisesti hintayhteistyö on keskeinen osa hallituksen toimintaa. Yhtiö hinnoittelee osakassopimuksen mukaisesti palvelunsa niin, että hyväksytyn budjetin mukainen liiketulos on voitollinen ja mahdollistaa osingonjaon siten, että osinko vastaa viitekorkoon sidottua, osakassopimuksessa erikseen sovittua korkotasoa. Osakassopimuksen osapuolet saavat luovuttaa osakkeensa aikaisintaan 10 vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta eli 6.2.2007 alkaen. Osakkeiden etuosto-oikeus on ensisijaisesti sopimuksen osapuolilla ja toissijaisesti yhtiön hallituksen osoittamalla taholla. A-Pullo tarjoaa omistajilleen syrjimättömin ehdoin pullovolyymit ja tarvittavat palvelut. Lisäksi A-Pullon osakaspiirin ulkopuolisilla on mahdollisuus osallistua järjestelmään vuokralaisena. Vuonna 2003 A-Pullon ylläpitämässä uudelleen täytettävien pullojen kierrätysjärjestelmässä olivat mukana vuokralaisen sopimusehdoin Finlandia Sahti Ky, Osuuskunta Karjalan Minttu ja Hämeen Ammattikorkeakoulun Lepaan viinitila, joka toimittaa keskitetysti tilaviiniyrittäjille (31 yrittäjää) pulloja. Vuokralaisella on oikeus: kaikkiin A-Pullon yhteiskäytössä oleviin pulloihin, tuoda järjestelmään omia pulloja järjestelmään yhtäläisin edellytyksin A-Pullon osakkaiden kanssa, hankkia palautuspulloja samoin osakkaiden kanssa yhtäläisin myynti- ja toimitusehdoin ja oikeus muovisiin kampanjalavoihin samoin ehdoin osakkaiden kanssa. Vuokralaiset, jotka hankkivat pulloja samoin edellytyksin kuin osakkaatkin saavat pullot myös samoin edellytyksin. Tilaviiniyrittäjillä ei ole paluupullojen käyttövelvollisuutta. Vuokralaisilla ei ole järjestelmään liittyvää panttien takaisinostovelvollisuutta kuten osakkailla on pullojen, korien ja lavojen suhteen. Hakijoiden esittämät tehokkuusperustelut Useiden kierrätysverkkojen rakentaminen alkoholijuomapulloja varten olisi epätarkoituksenmukaista ja johtaisi tehottomiin ja tarpeettomiin päällekkäisjärjestelyihin. Kaikki alan toimijat voivat nojata yhteen järjestelmään, jolloin transaktiokustannukset ja logistiset kustannukset eivät kertaudu. Erityisenä tehokkuusetuna voidaan mainita, että eri valmistajat voivat käyttää omia tuotteitaan varten samoja kierrätyksessä olevia pullomalleja. Omaa erillistä tuotekohtaista pullomallia ei tarvita. Yleinen kierrätysjärjestelmän tehokkuusetu on se, ettei alkoholijuomavalmistajan tarvitse turvautua kertakäyttöpakkauksiin, vaan pullo voidaan hyödyntää prosessissa toistuvasti koko teknisen elinkaarensa ajan. Hinnoittelussa käytettäviä yksikkökustannuksia ei ole jaoteltu volyymipohjaisesti, joten vuokralaiset saavat hinnoittelussa koko toiminnan skaalaedut hyväkseen. Tämän johdosta esim. pieni tilaviiniyrittäjä voi päästä omille tuotemarkkinoilleen ilman merkittävää käyttäjäksi tulemisesta aiheutuvaa kustannusta. Kilpailuvirasto pyysi lausuntoa A-Pullon puuttumattomuus-todistuksesta/poikkeuslupahakemuksesta ympäristöministeriöltä, Kauppa- ja teollisuusministeriöltä (jäljempänä KTM), kuluttajavirastolta, Päivittäistavarakauppa ry:ltä, Suomen Alkoholijuomakauppayhdistys ry:ltä ja Suomen Hotelli- ja Ravintolaliitto ry:ltä. Ympäristöministeriö toteaa lausunnossaan, että A-Pullo Oy:n ylläpitämä uudelleen täytettävien alkoholijuomapakkausten kierrätysjärjestelmä on toiminut ympäristönsuojelun kannalta asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Järjestelmä edistää pakkausten uudelleenkäyttöä ja pakkausjätteiden hyödyntämistä koskevan tavoitteen toteuttamista. Ympäristöministeriö katsoo, että A-Pullon ylläpitämä järjestelmä edesauttaa tehokkaasti ja tuloksellisesti pakkausdirektiivin ja sen perusteella annetun valtioneuvoston päätöksen toimeenpanoa. KTM:n mielestä kierrätysjärjestelmien toimivuuden ja kilpailuneutraliteetin kannalta on tärkeää, että kierrätysjärjestelmiä hallinnoivat yhteisöt ovat avoimia ja niiden jäsenpohjan tulisi edustaa mahdollisimman laajasti kierrätysjärjestelmän toteuttamiseen osallistuvia tahoja. KTM painottaa kiertopullojen hallinnoinnin laajapohjaista järjestämistä järjestelmien toimivuuden varmistamiseksi. Päivittäistavarakauppa on huolissaan kaupalle maksettavista käsittelykorvauksista, kun kaupan vastaanottopisteiden määrä nousee EU:n laajenemisen myötä, jolloin kaupasta tulee merkittävämpi tekijä alkoholikiertopullojen kierrätyksessä. Päivittäistavarakauppa ry:n mielestä A-Pullo Oy:n hallinnoima uudelleentäytettävien alkoholijuomapullojen kierrätysjärjestelmä tulisi avata kaikkien pullottajien, maahantuojien ja kaupan yhteisesti hallinnoimaksi logistiikkayhtiöksi. Alaa sääntelevät lait Juomapakkausten ympäristöohjausta tuetaan valmisteverotuksen avulla. Alkoholijuomista peritään fiskaalisten perusverojen lisäksi lisäveroa tuotteiden pakkaustavasta riippuen. Virvoitusjuomaverosta annetun lain (1474/1994) sekä alkoholi- ja alkoholijuomaverosta annetun lain (1471/1994) mukaan lisäveron määrä on tällä hetkellä 67 senttiä litralta, jos juomapakkaus ei kuulu pantillisiin ympäristöministeriön hyväksymiin kierrätysjärjestelmiin. Jos juoman vähittäismyyntipäällys kuuluu ympäristöministeriön hyväksymään panttiin perustuvaan kierrätysjärjestelmään ja vähittäismyyntipäällys hyödynnetään raaka-aineena, lisäveron määrä on 16 senttiä litralta. Lisäveroa ei ole suoritettava lainkaan, jos vähittäismyyntipäällys on uudelleen täytettävä. A-Pullon kierrätysjärjestelmään kuuluvien pakkausten käytöstä ei näin ollen peritä yllämainittua pakkausveroa. Ympäristöministeriö on antanut päätöksen virvoitus- ja alkoholijuomien vähittäismyyntipäällysten kierrätysjärjestelmään hyväksymisestä (26.6.1994/569), jossa määritellään yksityiskohtaisemmat ehdot kierrätysjärjestelmään hyväksymiselle. A-Pullon kierrätystoiminta perustuu ympäristöministeriön alun perin Oy Alko Ab:lle myöntämiin lupiin (Dnrot 16/449/93 ja 22/42/94), jotka ovat 11.3.1995 siirretty ensin Oy Alko Ab: tytäryhtiöille (Dno 10/42/95) siten, että Alko Oy vastasi kertaalleen kierrätettävien päällysten ja Primalco uudelleen täytettävien päällysten kierrätysjärjestelmästä. Samalla Alko Oy ja Primalco valtuutettiin ottamaan kierrätysjärjestelmiinsä myös muita yrityksiä sekä näiden maahantuomia, valmistamia tai myymiä päällysteitä. Ympäristöministeriö siirsi kierrätysjärjestelmät edelleen A-Pullolle 5.12.1996 tekemällään päätöksellä (Dnro 54/42/96). Ympäristöministeriön päätökset perustuivat alkoholi- ja alkoholijuomaverosta annetun lain (1471/94) 7 §:ään sekä ympäristöministeriön 28 päivänä kesäkuuta 1994 tekemään päätökseen virvoitusjuomien ja alkoholijuomien vähittäismyyntipäällysten hyväksymisestä (569/94). Pakkauksista ja pakkausjätteistä annettu direktiivi ja sen implementointi Suomen lainsäädäntöön Pakkauksista ja pakkausjätteestä on annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EPNDir 94/62/EY, jäljempänä pakkausdirektiivi), joka on implementoitu Suomen lainsäädäntöön valtioneuvoston päätöksellä pakkauksista ja pakkausjätteestä (962/1997) (jäljempänä valtioneuvoston päätös). Sitä ennen jätelakia muutettiin laajentamalla tuottajavastuun alaa. Valtioneuvoston päätöksen (5§) mukaan pakkaajan on ehkäistävä pakkausjätteen syntymistä, huolehdittava pakkauksen käyttämisestä uudelleen ja pakkausjätteen hyödyntämisestä sekä vastattava tästä aiheutuvista kustannuksista markkinoille luovuttamiensa pakkausten määrän ja laadun mukaisessa suhteessa siten, että säädetyt vähimmäistavoitteet saavutetaan ja, että muut tässä päätöksessä pakkaajalle säädetyt velvollisuudet täytetään. Edelleen (6§) taloudellisten toimijoiden on tuottajayhteisöjä muodostamalla ja ylläpitämällä tai muuten yhteistoimin huolehdittava niille 5 §:ssä säädettyjen jätehuoltoa koskevien velvollisuuksien täyttämisestä. Päätöksessä todetaan myös, että muun taloudellisen toimijan kuin pakkaajan on toimittava siten, että pakkaaja voi täyttää sille 5 §:n 1 momentissa säädetyt velvollisuudet. Euroopan komissio on antanut Suomelle pakkausdirektiivin kansallista täytäntöönpanoa koskevan virallisen huomautuksen helmikuussa 2002 ja perustellun lausunnon heinäkuussa 2002. Niissä puututtiin Suomessa voimassa olevaan juomapakkausten ympäristöohjausjärjestelmään. Komissio on huomautuksessaan ja lausunnossaan todennut, että Suomi ei ole saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöä pakkausdirektiivin 7 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa, jossa asetetaan jäsenvaltiolle positiivinen velvoite varmistaa kierrätysjärjestelmien avoimuus ja syrjimättömyys ja välttää kilpailun vääristyminen pakkausten ja pakkausjätteiden palautusjärjestelmissä. Suomi on myöntänyt pakkausdirektiivin täytäntöönpanon olevan puutteellinen komissiolle lähettämissään vastauksissa. Lainsäädäntöä on luvattu muuttaa siten, että laissa tuottajayhteisöön rinnastetaan myös muu laaja-alainen tuottajien ja muiden taloudellisten toimijoiden muodostama yhteistoimintajärjestely. Siten A-Pullo olisi lain tarkoittama tuottajayhteisö. Tammikuussa 2004 Euroopan yhteisöjen komissio haastoi Suomen oikeuteen. Komissio katsoo kanteessaan, että Suomi rikkoo yhteisön pakkauksista ja pakkausjätteistä annettua direktiiviä (94/62/EY), koska Suomi ei ole vieläkään implementoinut pakkausjätedirektiivin 7 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa eikä siten ole varmistanut, että niitä sovelletaan käytännössä. Yhteistyön sisältämät kilpailunrajoitukset ja kilpailunrajoituslain soveltaminen Kilpailunrajoituslain 6 §:n mukaan samalla tuotanto- tai jakeluportaalla toimivat elinkeinoharjoittajat tai näiden yhteenliittymät eivät saa sopimuksella, päätöksellä tai niihin rinnastettavilla menettelyillä: Kilpailuvirasto katsoo, että A-Pullon osakkaat ovat samalla tuotanto- ja jakeluportaalla toimivia elinkeinonharjoittajia kilpailunrajoituslain 6 §:n tarkoittamassa merkityksessä. Kiertopullojärjestelmässä on kyse horisontaalisesta kilpailijoiden yhteistoiminnasta. A-Pullon hallituksessa 4/5 äänten enemmistöllä sovitaan kuljetusmaksuista, pullopantin suuruudesta, palautusmaksusta ja kaupan lajittelupalkkiosta, jotka ovat samoja kaikille osakkaille ja vuokralaisille. Ympäristöministeriön päätös kiertopullojärjestelmän hyväksymisestä vaikuttaa ainoastaan pantin vähimmäismäärään. A-Pullon yhteydessä toteutettavasta hintayhteistyöstä voidaan todeta, että osakkailta ja vuokralaisilta perittävä pullon käsittelymaksu muodostuu pelkästään A-Pullon itsensä aiheuttamista kustannuksista, joiden hinnoittelusta yhtiön hallitus päättää. Kaupalle tai muille pullojen toimittajille maksettavasta pullon palautuspalkkiosta sekä lajittelukorvauksesta tai osalajittelukorvauksesta päättäminen tarkoittaa A-Pullon ostohinnan määrittämistä. Kilpailurajoituslain 6 § 1 kohdassa tarkoitettu hinnoitteluyhteistyö näyttää ainakin toteutuvan tilanteissa, joissa päätetään yhteisesti kaupalle maksettavan pullonpalautuspalkkion suuruudesta tai juomia valmistavan teollisuuden tai vuokralaisten kanssa käydään neuvotteluja pullovuokran suuruudesta. Erityislainsäädännössä ei ole valtioneuvoston päätöksen 5 §:n tarkoittamaa kustannustenjakoperiaatetta yksityiskohtaisempia hinnoittelua koskevia määräyksiä, joten kilpailunrajoituslakia voidaan soveltaa hakijoiden harjoittamaan hintayhteistyöhön ja tuotannon määrää rajoittavaan päätöksentekoon. Edellä olevan perusteella yhteistyölle ei ainakaan kaikilta osiltaan voida myöntää kilpailunrajoituslain 19 a §:n mukaista puuttumattomuustodistusta. Sen sijaan kilpailunrajoituslain 19 §:n mukaiset poikkeusluvan myöntämisen edellytykset tulevat arvioitaviksi. Lain 19 §:n perusteella Kilpailuvirasto voi elinkeinonharjoittajan tai elinkeinonharjoittajien yhteenliittymän hakemuksesta määrätä, ettei kilpailunrajoituslain 4–6 §:n säännöksiä sovelleta kilpailunrajoitukseen, jos se osaltaan tehostaa tuotantoa tai hyödykkeen jakelua taikka edistää teknistä tai taloudellista kehitystä ja, jos hyöty pääosaltaan tulee asiakkaille tai kuluttajille. Kilpailuvirasto arvioi järjestelyä kokonaisuutena ottaen huomioon päätöksentekoon sisältyvät muut potentiaaliset kilpailunrajoitukset, joita arvioidaan jäljempänä. Relevantit tuote- ja maantieteelliset markkinat Relevantit tuotemarkkinat ovat alkoholijuomien uudelleen täytettävien vähittäismyyntipäällysten kierrätystoiminnan markkinat. Nämä markkinat ovat Suomen laajuiset. Suomessa on tällä hetkellä vain kaksi toiminnassa olevaa kierrätysjärjestelmää uudelleen täytettäville juomapakkauksille: A-Pullon ja Ekopulloyhdistys ry:n hallinnoimat järjestelmät. Ekopulloyhdistys ry:n kierrätysjärjestelmää hallinnoi 1.4.2004 saakka Panimoliitto. Lisäksi materiaalina hyödynnettäville tölkeille on kierrätysjärjestelmä (Palpa). A-Pullon ja Ekopulloyhdistys ry:n järjestelmissä ei ole päällekkäisyyksiä. A-Pullon järjestelmä eroaa Ekopulloyhdistys ry:n järjestelmästä siten, että se myös tarjoaa kuljetus-, lajittelu-, varastointi- ja jakelupalveluita. Kyse ei ole siis pelkästä järjestelmän hallinnoinnista. Lisäksi pakkauksia käytetään eri juomille: A-Pullon pakkauksia käytetään väkevien ja keskivahvojen alkoholijuomien, mietojen viinien ja vahvojen siidereiden pakkaamiseen. Altian omaa 0,5 l:n pulloa käytetään myös etikan pakkauksena. Ekopulloyhdistys ry:n järjestelmässä pulloja käytetään vain oluiden, virvoitusjuomien ja mietojen siiderien pakkaamiseen. Hakijoiden esittämien tehokkuusperustelujen arviointi ja tehokkuusetujen siirtyminen kuluttajille Taloudellisina tehokkuusperusteluina hakijat ovat muun muassa esittäneet, että kaikki alan toimijat voivat nojata yhteen järjestelmään, jolloin transaktiokustannukset ja logistiset kustannukset eivät kertaudu. Kilpailuvirasto hyväksyy esitetyt perustelut ja katsoo, että yhteistyöllä voidaan edistää tehokkuusetujen välittymistä asiakkaille. Lisäksi Kilpailuvirasto katsoo, että järjestelmässä harjoitettava hintayhteistyö on objektiivisesti ottaen tarpeellista kierrätysjärjestelmän toimivuustavoitteiden saavuttamiseksi ja eri yritysten tasapuolisen kohtelun toteuttamiseksi. Yhdenmukaiset lajittelu- ja käyttökorvaukset sekä pantti ovat välttämättömiä järjestelmän toimivuuden kannalta. Kierrätysjärjestelmä on ainoastaan osa tuotteiden tuotantokustannuksista. Lopputuotemarkkinoilla osakkaat ja vuokralaiset kilpailevat keskenään. Kuluttajan kannalta useamman päällekkäisen kierrätysjärjestelmän käyttäminen olisi hankalaa ja aiheuttaisi sekaannusta. Kierrätysjärjestelmä täyttää myös ympäristönsuojelulliset tavoitteet pakkausjätteen vähentämisestä, sillä n. 80 prosenttia pulloista palautuu käyttöön. Tehokkuusperustelut osoittavat, että kiertopullojärjestelmä toimii ympäristötavoitteiden kannalta tarkoituksenmukaisesti sekä taloudellista tehokkuutta edistäen. Kiertopullojärjestelmä sisältää myös kannustimet kaikille järjestelmään kuuluville tehostaa A-Pullon toimintaa entisestään. Osakassopimuksen mukaan osakkaita on kohdeltava tasapuolisin syrjimättömin ehdoin. Kilpailuviraston saamista selvityksistä ei ole ilmennyt, että osakkaita tai vuokralaisia olisi kohdeltu syrjivästi. Vuokralaiset ovat yleensä kiertopullojen pienvolyymikäyttäjiä. A-Pullo ei ole hinnoittelussaan eriyttänyt hinnoitteluaan volyymin perusteella, joten vuokralaiset saavat vuokrahinnoittelussa koko toiminnan skaalaedut hyväkseen. Päätöksenteon ja toiminnan mahdollisten kilpailua rajoittavien vaikutusten arviointi A-Pullon kaltaisten kierrätysjärjestelmien kilpailuvaikutuksien arvioinnissa keskeinen näkökohta on järjestelmien mahdollinen vaikutus lopputuotemarkkinoilla käytävään kilpailuun. Kilpailuvirasto kiinnittää huomiota erityisesti järjestelmässä tapahtuvaan kilpailijoiden väliseen tietojen vaihtoon. Tässä yhteydessä kilpailun kannalta arkoja tietoja ovat tuotanto- ja myyntimääriä tai -tavoitteita koskevat tiedot. Osakkaat ja vuokralaiset ovat velvollisia vuosittain ilmoittamaan seuraavan vuoden arvioidun päällysteiden tarpeensa päällystelajeittain A-Pullon hallituksen antamien ohjeiden mukaisesti. Näiden ilmoitusten perusteella A-Pullo huolehtii päällysteiden riittävyydestä ja ylläpidosta sekä suorittaa tarvittaessa lisähankintoja tai hävityksiä. A-Pullo budjetoi vuosittain tarvittavat pullovolyymit itsenäisesti. Omistajat ja vuokralaiset arvioivat käyttämänsä pullovolyymit ja ilmoittavat nämä arviot budjetoinnin pohjaksi A-Pullolle. Hakijoiden mukaan tätä informaatiota ei jaeta hallitukselle tai muutoinkaan horisontaalisessa kilpailuasemassa oleville yrityksille, vaan informaatio jää vain A-Pullon operatiivisen johdon haltuun. Pullomallit eivät ole tuotespesifejä, jolloin pullovolyymeistä ei sinänsä voi tehdä luotettavia johtopäätöksiä niistä alkoholijuomatuotteista, joita kukin käyttäjä aikoo kiertopulloihin pakata. A-Pullon kaksi suurinta osakasta (Altialla 3 hallituspaikkaa ja V&S Finlandilla 2 paikkaa) muodostavat tällä hetkellä yhtiön toimivan hallituksen. Yhtiön päätösten valmistelu tapahtuu hallituksen antamien ohjeiden perusteella. Osakassopimuksen osapuolet saavat luovuttaa osakkeensa aikaisintaan 10 vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta eli 6.2.2007 alkaen. Osakkeiden etuosto-oikeus on ensisijaisesti sopimuksen osapuolilla ja toissijaisesti yhtiön hallituksen osoittamalla taholla. Osakassopimuksen nykyiset jäsenet voivat siten valvoa yhtiön omistusrakennetta riippumatta lopputuotemarkkinoilla tapahtuvista muutoksista, mm. yrityskaupoista. Tiukoista säännöistä huolimatta Kilpailuviraston saamien tietojen mukaan Pramia on tullut yhtiön osakkaaksi A-Pullon perustamisen jälkeen vuonna 1999. Käytännössä pienosakkaiden ja vuokralaisten mukaanpääsy A-Pullon päätöksenteon valmisteluun on toimijoiden tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi välttämätöntä. Tällaisia pienosakkailla ja vuokralaisille tärkeitä asioita ovat mm. uusien pullomallien käyttöönoton valmistelu ja vanhojen päällystemallien poistaminen käytöstä. Käytännössä informaation kulku voidaan varmistaa esimerkiksi siten, että pienosakkailla on edustus yhtiön hallituksessa. Kulloinkin käytössä oleva päällystekanta määrittää lopputuotteiden tuotannon potentiaaliset rajat. A-Pullon hallitus päättää järjestelmään otettavista ja kuuluvista päällysteistä sekä niiden lisähankinnoista ja uusimisesta. A-Pullon hallitus päättää myös päällysteiden hävittämisestä sekä päällysteiden uusimisen yhteydessä että sopeutettaessa päällystekantaa toiminnan kannalta mahdollisimman tarkoituksenmukaiselle tasolle. Päällysteiden määrällisen saatavuuden ei ole tullut esille puutteita asian käsittelyn yhteydessä. Mikäli A-Pullon päätöksenteko saa aikaan osakkaiden tai vuokralaisten tuotantoa tosiasiallisesti rajoittavia vaikutuksia, tällä on aina siinä määrin kilpailua rajoittavia ja/tai poissulkevia vaikutuksia, ettei se voi tulla kilpailunrajoituslain 6 § 2 kohdassa säädetyn poikkeuksen piiriin. Kilpailuvirasto katsoo, ettei edellytyksiä tältä osin myöskään ole kilpailunrajoituslain 19 §:ssä säädetyn poikkeusluvan myöntämiseen. Poikkeusluvan turvin toimiessaan A-Pullo on ainoa valtakunnallinen toimija uudelleen täytettävien alkoholijuomapakkausten kierrätyksen markkinoilla Suomessa. Sen toimintaa voidaan arvioida horisontaalista yhteistyötä koskevien kilpailusääntöjen lisäksi myös määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä koskevien kilpailusääntöjen perusteella. A-Pullo on kilpailunrajoituslain 3 § 2 momentissa tarkoitettu määräävässä markkina-asemassa oleva elinkeinonharjoittaja. Tämä markkina-asema korostaa A-Pullon syrjimättömän, tasapuolisen ja kohtuullisen menettelyn velvoitetta markkinatoiminnassa. Tämä tulee esimerkiksi esiin hyväksyttäessä uusia yrityksiä yhtiön osakkaiksi tai vuokralaisen oikeuksin kierrätysjärjestelmään. Rooman sopimuksen artiklojen 81 ja 82 täytäntöönpanon sekä kansallisen kilpailunrajoituslain uudistuminen Toukokuun alusta 2004 tulee voimaan Neuvoston asetus ((EY) N:o 1/2003) perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta. Asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Kansallisen kilpailuviranomaisen on sen mukaan aina sovellettava Rooman sopimuksen artikloja 81 ja 82 kilpailunrajoituksiin, mikäli näillä on vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Soveltaessaan artiklaa 81 kansallinen kilpailuviranomainen ei voi poiketa kansallisen lainsäädännön perusteella artiklan 81 soveltamiskäytännöstä. Toukokuun alun jälkeen Rooman sopimuksen artiklojen 81 ja 82 soveltamisen osalta elinkeinonharjoittajat eivät voi enää saada poikkeuslupia tai puuttumattomuustodistuksia. Rooman sopimuksen artiklojen 81 ja 82 täytäntöönpanon uudistuksen yhteydessä on käynnistetty myös kansallisen kilpailunrajoituslain uudistaminen. Hallituksen esitys eduskunnalle (HE 11/2004 vp.) merkitsisi kansallisen kilpailulainsäädännön harmonisointia artiklojen 81 ja 82 ja niiden täytäntöönpanoasetuksen kanssa. Lakiin ehdotetaan sisällytettäväksi artiklaa 81 vastaava kieltopykälä. Hallituksen esityksessä ehdotetaan luopumista nykyisistä kansallisista poikkeuslupa- ja puuttumattomuustodistusjärjestelmistä, koska niistä luovutaan yhteisötasollakin. Hallituksen esityksen mukaan ennen lain voimaantuloa kansallisen kilpailunrajoituslain perusteella myönnetyt poikkeusluvat ovat voimassa poikkeusluvassa määrättyyn päivään asti. Kilpailuvirasto määrää, että kilpailunrajoituslain 6 §:n 1 kohtaa ei sovelleta A-Pullo Oy:ssä harjoitettavaan, päätöksessä tarkemmin kuvattuun, hintayhteistyöhön. Poikkeusluvan ehtona on etteivät A-Pullo Oy:n osakkaat ja vuokralaiset vaihda keskenään tietoja, jotka voisivat antaa mahdollisuuden lopputuotemarkkinoilla käytävän kilpailun rajoittamiseen tai koordinoimiseen; ettei osakassopimukseen liittyvää etuosto-oikeutta käytetä yhtiön osakkaaksi pääsyn rajoittamiseksi; että päällystekohtaisen päätöksenteon valmistelua koskevaa tietoa jaetaan kaikille osakkaille ja vuokralaisille tasapuolisesti, ja ettei A-Pullo Oy päätöksenteossaan saa aikaan sen enempää osakkaiden tai A-Pullon kanssa muutoin yhteistyössä olevien vuokralaisten tuotantoa rajoittavia vaikutuksia. Mikäli A-Pullo Oy:n toiminta saa aikaan tällaisia tuotantoa rajoittavia vaikutuksia, se ei täytä kilpailurajoituslain 6 § 2 kohdassa säädettyä poikkeusta. Edellytyksiä 19 §:ssä tarkoitetun poikkeusluvan myöntämiseen tällaiselle toiminnalle ei ole. Poikkeusluvan myöntämisen edellytyksiä harkitessaan virasto on ottanut huomioon EY:n kilpailusääntöjen täytäntöönpanoasetuksen määräykset perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklojen ja kansallisen kilpailuoikeuden välisestä suhteesta sekä kilpailunrajoituslain uudistuksen. Lisäksi Kilpailuvirasto on kiinnittänyt huomiota siihen, että A-Pullo Oy:n aikaansaamat kilpailunrajoitukset vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ja rajoituksiin olisi näin sovellettava yhteisön kilpailuoikeutta. Näistä syistä Kilpailuvirasto on tullut johtopäätökseen, ettei haettua poikkeuslupaa voida, eikä ole tarpeenkaan, myöntää laajemmalti tai pidemmäksi ajaksi kuin mikä on välttämätöntä siirtymäajan varaamiseksi hakijoille kierrätysjärjestelmän sopeuttamiseksi kilpailunrajoituslain uusiin säännöksiin ja erityisesti yhteisön oikeuden vaatimuksiin. Poikkeuslupa on voimassa myöntämispäivästä vuoden 2004 loppuun saakka. Laki kilpailunrajoituksista (480/92) 3 §, 6 § ja 19 § ja 19 a §. Kilpailuviraston kirje 7.10.1998, Dnro 899/67/95. Komission virallinen huomautus 31.01.2002/C(2002)301 koskien pakkauksia ja pakkausjätettä ja Komission perusteltu lausunto 17.7.2002/C(2002)2851. Mm. tätä tavoitetta varten on annettu Hallituksen esitys Eduskunnalle (152/2003 vp.) laiksi jätelain muuttamisesta sekä laiksi ajoneuvojen siirtämisestä ja romuajoneuvojen hävittämisestä annetun lain 4 §:n muuttamisesta. Päivitetty 5.8.2015 Tulosta


Kitaraorkesterit - Turun konservatorio Turun konservatorion kitaraorkesterit Muusikko voi kehittää koko opiskelunsa ajan instrumentinhallintaansa ja yhteissoittoaan Turun konservatorion kitaraorkestereissa. Eri ikäisten kitaristien kokoonpanot myös esiintyvät yleisölle säännöllisesti. 1.–3. luokalla koulussa olevien kitaristien orkesteri. Kitarataiturit-orkesteri on tarkoitettu nuorimmille kitaristeille. Se toimii harjoitusorkesterina jo hieman kokeneempien soittajien Kitaramestarit-orkesterille. Orkesterin ohjelmisto koostuu lastenlauluista, joiden sovitukset räätälöidään kaikille orkesterilaisille sopiviksi. Mukaan orkesteriin soittamaan pääsee heti, kun 3. kielen sävelet G ja A löytyvät. Kitarataiturit opettelevat yhteissoiton alkeita. Tärkeää on myös tutustua muihin samaa soitinta soittaviin lapsiin. Kitarataiturit esiintyvät kitaristien konserteissa ja perinteisessä pikkukitaristien joulukonsertissa. Kitarataiturit harjoittelevat lukuvuonna 2021–2022 tiistaisin klo 17–17.45 Linnankadun kamarimusiikkiluokassa A224. Kitarataiturit harjoittelevat lukuvuonna 2022–2023 keskiviikkoisin klo 17.15–18 Mestarinkadun Pienessä salissa. Orkesteria johtaa Hanna Kourula. 4.–5. luokalla koulussa olevien kitaristien orkesteri. Kitaramestarit-orkesteri on tarkoitettu jonkin aikaa soittamista harrastaneille noin 9–11-vuotiaille kitaransoittajille. Se toimii harjoitusorkesterina kokeneempien soittajien Kitarasankarit-orkesterille. Orkesterin ohjelmisto koostuu pääasiassa tutuista lauluista, joiden sovitukset räätälöidään kaikille orkesterilaisille sopiviksi. Orkesterin päätavoite on opetella soittamaan yhdessä, saada soittajat reagoimaan toistensa soittoon ja kantamaan vastuuta omasta osuudestaan orkesterin toiminnassa. Tärkeää on myös tutustua muihin samaa soitinta soittaviin lapsiin ja nuoriin. Kitaramestarit esiintyvät säännöllisesti konservatorion järjestämissä konserteissa ja Lasten musiikkijuhlilla. Kitaramestarit-orkesteriin ovat tervetulleita myös iältään sopivat konservatorion ja musiikkiopiston ulkopuoliset soittajat, jotka tuntevat vähintään nuotit G1–G2, eli kolmen ylimmän kielen nuotit 1. asemasta. Kitaramestarit harjoittelevat lukuvuonna 2021–2022 keskiviikkoisin klo 17–17.45 Linnankadun kamarimusiikkiluokassa A224. Kitaramestarit harjoittelevat lukuvuonna 2022–2023 keskiviikkoisin klo 18–18.45 Mestarinkadun Pienessä salissa. 6.–9. luokalla koulussa olevien kitaristien orkesteri Kitarasankarit-orkesteri on jo alkua pidemmälle ehtineiden kitaristien orkesteri, jonka soittajat ovat 6.–9.-luokkalaisia. Soitettavat teokset ovat laajempia kuin nuorempien Kitaramestareiden. Musiikki sovitetaan orkesterille soittajien mukaan. Ohjelmisto on monipuolinen ja sisältää niin elokuva- kuin pelimusiikkiakin klassisen ja kansanmusiikin lisäksi. Kitarasankarit esiintyvät yhdessä Kitarissimo!n kanssa omissa konserteissaan mm. Turun taidemuseossa, Taidekappelissa, Sibelius-museossa ja Betel-kirkossa. Orkesterin päämäärä on sitouttaa soittajat soittavaan kaveriporukkaan ja nauttia yhteissoiton ilosta niin harjoituksissa kuin konserteissakin. Kitarasankarit-orkesteriin ovat tervetulleita myös iältään sopivat konservatorion ulkopuoliset soittajat. Kitarasankarit harjoittelevat lukuvuonna 2021–2022 tiistaisin klo 18–19 Linnankadun kamarimusiikkiluokassa A224. Kitarasankarit harjoittelevat lukuvuonna 2022–2023 keskiviikkoisin klo 16–17 Mestarinkadun Pienessä salissa. Kitarasankareita johtaa Tuomas Kourula. Lukioikäisten ja aikuisten kitaraorkesteri Kitarissimo!:ssa soittavat kitaristit ovat harrastuksessaan pitkälle ehtineitä noin lukioikäisiä ja sitä vanhempia soittajia. Lähtötasona on kitaran PT3-tasosuoritus. Kitarissimo!-orkesterissa soittajat pääsevät tutustumaan musiikkiin laajemmin kuin soolosoittajina ja soittamaan myös länsimaisen taidemusiikin helmiä kitaraorkesterille sovitettuna. Mukana ohjelmistossa on myös kevyempää cross-over-musiikkia ja elokuvasävelmiä. Aiemman orkesterisoittokokemuksen luomaa yhteissoittotaitoa pyritään hiomaan yhä korkeammalle tasolle ja konserteissa koetaan yhdessä esiintymisen iloa. Kitarissimo!:n on tarkoitus tarjota väylä soittoharrastuksen jatkamiseen senkin jälkeen, kun kitaristi on käynyt läpi opintonsa eikä hän enää käy soittotunneilla. Näin orkesteri vuosien kuluessa kasvaa sosiaaliseksi ja musiikilliseksi yhteisöksi samaan tapaan kuin monet kuorot. Orkesteriin voi tulla mukaan myös Turun konservatorion ulkopuolinen kitaristi, jos soitto-ja nuotinlukutaidot ovat riittävällä, noin PT3-kurssia vastaavalla tasolla. Tarvittaessa järjestetään koesoitto. Kitarissimo! esiintyy yhdessä Kitarasankarit-orkesterin kanssa omissa konserteissaan mm. Turun taidemuseossa, Taidekappelissa, Sibelius-museossa ja Betel-kirkossa. Kitarissimo harjoittelee lukuvuonna 2021–2022 keskiviikkoisin klo 18–19.30 Linnankadun kamarimusiikkiluokassa A224. Kitarissimo harjoittelee lukuvuonna 2022–2023 keskiviikkoisin klo 19–20.30 Mestarinkadun Pienessä salissa. Kitarissimo!:a johtaa Tuomas Kourula. Keväällä 2015 Turun konservatorion kaikki kolme kitaraorkesteria, Kitaramestarit, Kitarasankarit ja Kitarissimo! yhdistivät voimansa suuressa projektissa, jossa yli 40 kitaristia kokoontui soittamaan Jean-Philippe Rameaun musiikkia Sigyn-salin lavalle. Kokemus oli sekä soittajille ja opettajille niin mahtava, että seuraavan vuoden projektin suunnittelu aloitettiin heti, ja samalla päätettiin, että joka kevät kaikki konservatorion kitaristit kerääntyvät soittamaan yhdessä. Uusi perinne oli syntynyt! Suuri kitaraorkesteri kootaan yhteen noin kerran vuodessa kevätaikaan. Joka vuosi esitetään uusi ohjelma. Vuodet 2020–2021 olivat poikkeuksia, kun Koronavirusepidemian projekteja jouduttiin lykkäämään. Suurta kitaraorkesteria johtaa Tuomas Kourula. Videoita kitaraorkesterien esityksistä Lisää videoita on katsottavissa konservatorion YouTube-tililtä.


adidas Club HR Short W Lila →【Treenishortsit Sportamorella】 Pysy mukavuusalueella ja syötä tyylillä. Nämä tennisshortsit on tehty kestävästä, kosteutta kuljettavasta materiaalista, joka säilyttää mukavuuden ja hallittavuuden kentällä. Leveä vyötärö ja sisäänrakennetut trikoot tekevät niistä peittävät. Elegantit kontrastiyksityiskohdat. sisäshortsit tarpeeksi pitkät adidasClub HR Short WLila Näin pääset kuntoon loman jälkeen Tunnetko, että kuntosi on kesäloman aikana kadonnut? Kesän jälkeen treenien käynnistäminen voi olla vaikeaa. Tässä PT Charlotte Beijerin parhaat vinkit.