text: Kanniston artikkeli: Ajalliset merkitykset medialähteissä. Kymmenen Uutisten alku visioissa ja muistelussa Tammikuussa 2013 julkaistiin Elomedian tutkijan Maiju Kanniston artikkeli "Ajalliset merkitykset medialähteissä. Kymmenen Uutisten alku visioissa ja muistelussa”. Artikkeli ilmestyy Media historiassa –kirjassa, jonka julkaisee Turun Historiallinen Yhdistys. Kirja julkistaminen 11.1.2013 Turun yliopistossa. Media historiassa Toim. Erkka Railo ja Paavo Oinonen. Historia Mirabilis 9. Turun historiallinen yhdistys, Turku 2012. Media historiassa on ensimmäinen mediahistoriallisen tutkimuksen menetelmiin paneutuva suomenkielinen kirja. Siinä tarkastellaan erityisesti sanoma- ja aikakauslehtien sekä radio- ja televisio-ohjelmien hyödyntämistä median historian tutkimuksessa. Kirjan artikkeleissa kerrotaan monipuolisesti ja konkreettisin esimerkein median tutkimisen keinoista. Kirjoittajat kertovat esimerkiksi, millä tavoin media on vaikuttanut Ranskan ulkopolitiikkaan, mistä suomalaisten vaaliväittelyiden julkinen käsittely kertoo sekä milloin ja minkä takia toisen maailmansodan julkinen muisteleminen tuli kiinteäksi osaksi Suomen itsenäisyyspäivän juhlintaa. Teksteissä pohditaan millaisia unohtamisen, muistamisen ja vallan tuottamisen paikkoja mediat ovat. Kirjoituksia yhdistää tavoite osoittaa, mihin asioihin historian- ja mediatutkijoiden tulisi kiinnittää huomiota, kun tutkivat tiedostusvälineitä historiallisesti. Kirja on tarkoitettu kaikille median ja historian tutkimuksesta kiinnostuneille.


source: fineweb

text: Tasavallan presidentti Tarja Halosen johtama kestävän kehityksen paneeli kertoi YK:n yleiskokoukselle paneelin työstä keskiviikkona 16. maaliskuuta 2011. Keskustelutilaisuus järjestettiin YK:n yleiskokouksen puheenjohtajan Joseph Deissin aloitteesta. Presidentti Halonen tapasi kokousta ennen myös YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin. Presidentti Halonen ja pääsihteeri Ban keskustelivat tapaamisessaan tiistaina 15. maaliskuuta muun muassa Libyan tilanteesta, kestävän kehityksen paneelin työstä ja muista ajankohtaisista asioista. Pääsihteeri Ban kertoi edessä olevasta matkastaan Egyptiin ja Tunisiaan. Hän on nimittänyt Libyaan erikoisedustajakseen Jordanian entisen ulkoministerin Abdul Al Khatibin, joka on parhaillaan Libyassa. Presidentti Halonen tapasi tiistaina myös kestävän kehityksen kansalaisjärjestöjä ja YK-järjestöjen johtajia sekä puhui Women's International Forumin tilaisuudessa. Keskiviikkona 16. maaliskuuta presidentti Halonen kertoi YK:n yleiskokoukselle kestävän kehityksen paneelin työstä. Keskustelutilaisuus järjestettiin YK:n yleiskokouksen puheenjohtajan Joseph Deissin aloitteesta. Presidentti Halosen mukaan paneelin työssä tiivistyvät kysymykset: Kuinka poistaa köyhyyttä ja vähentää epätasa-arvoisuutta, tehdä kasvu kattavammaksi sekä muuttaa tuotantotapoja ja kulutustottumuksia kestävämmälle pohjalle – samalla, kun taistellaan ilmastonmuutosta vastaan ja kunnioitetaan planeettamme rajoja? ”Kestävän kehityksen käsitettä ei tarvitse määritellä uudelleen. Noin kaksikymmentä vuotta sitten laadittu määritelmä on tarkentunut, mutta edelleen pätevä. Sen toimeenpanossa on puutteita, mikä onkin suurin ongelma”, presidentti Halonen sanoi avauspuheenvuorossaan. Kun paneeli kokoontui Kapkaupungissa viime kuussa, se keskusteli kestävän kehityksen tavoitteista. Presidentti Halosen mukaan ehdotettiin neljä laajempaa tavoitetta: 1) Köyhyyden poistaminen, eriarvoisuuden vähentäminen ja oikeudenmukaisuuden lisääminen, 2) Siirtyminen kestäviin tuotanto- ja kulutusmalleihin sekä kattavaan kasvuun, jotka tuottavat hyvinvointia kaikille 3) Niukkuuteen varautuminen sekä kyky hyödyntää yhteisiä resursseja ja ekosysteemejä planeetan kantokyvyn rajoissa 4) Neljänneksi, turvallisuutta sen laajassa merkityksessä on parannettava. YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin viime elokuussa asettama paneeli on kokoontunut kaksi kertaa, edellisen kerran helmikuun lopussa Kapkaupungissa. Presidentti Halonen toimii paneelin puheenjohtajana yhdessä Etelä-Afrikan presidentin Jacob Zuman kanssa. Päivitetty 21.3.2011


text: Tiedote 268/2012 15.11.2012 Ulkoministeri Erkki Tuomioja tapasi Suomessa vierailulla olevan Naton pääsihteerin Anders Fogh Rasmussenin. Tapaamisessa esillä olivat muun muassa Naton yhteistyö YK:n ja EU:n kanssa, Suomen ja Naton yhteistyö, Afganistanin tilanne sekä Suomen mahdollinen osallistuminen Islannin ilmatilan valvomiseen. Ulkoministeri Tuomioja pitää tärkeänä jatkaa Suomen ja Naton yhteistyötä käytännöllisellä ja molempien osapuolten kannalla hyödyllisellä tavalla. Tärkeisiin yhteistyömuotoihin sisältyvät osallistuminen kansainväliseen kriisinhallintaan sekä siinä tarvittavien voimavarojen kehittämiseen. Yhteistyön puitteissa kehitettäviä Suomen valmiuksia hyödynnetään eri foorumeilla, kuten EU:n, YK:n ja pohjoismaisen yhteistyön puitteissa. Lisätietoja: apulaisosastopäällikkö Anu Laamanen, puh. 09 160 55519 Päivitetty 15.11.2012


text: Tulostettu sivustolta www.greenpeace.fi Greenpeace on laatinut skenaarion Suomen energiatulevaisuudesta vuoteen 2050 asti. Malli osoittaa, että Suomessa pystytään tuottamaan tarvittava energia pääsääntöisesti uusiutuvilla energialähteillä ja leikkaamaan ilmastopäästöjä 93% vuoden 1990... Raportti Suomen energiavallankumouksesta Ei uusia Talvivaaroja - ympäristöhallinto takaisin! Talvivaaran jätevuoto jatkuu. Uusia tulee muuallakin, jos kaivoksien valvontaa ei tehosteta. Vaadi hallitukselta toimia! Vaadi hallitukselta toimia Greenpeace on laatinut skenaarion Suomen energiatulevaisuudesta vuoteen 2050 asti. Skenaarion tarkoituksena on osoittaa, että Suomen tarvitsema energia voidaan tuottaa uusiutuvilla energianlähteillä ja ilmastopäästöt voidaan laskea murto-osaan... Samaan aikaan kun Suomi juhlii itsenäisyyspäivää, Durbanin ilmastokokouksessa julkaistu vertailu maiden ilmastotoimista sijoittaa Suomen luokkaan “heikko” (poor) sijalle 37. Fukushiman ydinonnettomuus osoitti koko maailmalle ydinvoiman vaarallisuuden. Uusille reaktoreille ei saa antaa lupaa, luvan saaneita reaktoreita ei pidä rakentaa ja Suomen on luovuttava ydinvoimasta. Kynttilämielenosoituksia Japanin... Kannusta hallitusta tekemään ympäristön ja ihmisten hyvinvoinnin kannalta oikea teko ja leikkaamaan ympäristölle haitallisista tuista. Kirjoitimme ulkoministeri Erkki Tuomiojalle ja kehotimme Suomea ottamaan aktiivisen roolin Arktiksen suojelemisessa. Yhdeksän ympäristö- ja kehitysyhteistyöjärjestöä kehottaa perjantaina Säätytalolle kokoontuvia neuvottelijoita kunnianhimoon ilmastopolitiikassa ja päästöjen vähentämisessä. Greenpeacen mielestä Suomessa on nyt hyväksyttävä, että ydinvoiman aika on ohi, ja investointeja energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan on nopeasti lisättävä. E.ON luopuu toiminnasta Suomessa ja samalla osuudestaan Pyhäjoen ydinvoimahankkee... 1 - 10 45 tulokset. Greenpeace Google-haku palauttaa myös tuloksia Greenpeacen verkkoarkistosta vuodesta 1994 eteenpäin, http://archive.greenpeace.org. purjelaiva merille 2011 jäänmurtaja merille 1997


text: Helsingin illassa nähtiin yksipuolinen koitos, kun Jokerit isännöi Lukkoa. Justin Azevedoa lukuunottamatta vierasjoukkue vaikutti kovin alistuneelta. Täsä mä ole hei! Jokerit painoi pelin heti alusta alkaen Petri Vehasen maalille. Kotijoukkueella oli lievästi sanottuna työrauha laitojen tuntumassa. Ossi Väänänen vei Jokerit johtoon. Vähälukuinen yleisö oli riemuissaan vahvasta alusta. Lukon puolustajilla oli kädet täynnä töitä. Vehasella riitti myös urakkaa illan aikana. Lukkoveskari pomputteli kiekkoa mutta sai myös jotain kiinnikin. Sota-alueelle mentiin ennakkoluulottomasti. Teemu Nurmi yritti ottaa fyysistä yliotetta Ilari Filppulasta. Justin Azevedo sivalsi tarkalla vedolla vieraat tasoihin. Jarkko Ruutu kyseli rangaistuksen perään kun löysi itsensä jään tasolta haukkaamasta happea. Lukon vedot lähtivät kaukaa sektorin ulkopuolelta. Azevedo oli vaikea pideltävä. Jokerien taktiikka Azevedon loistavan aloitustehokkuuden peittomiseksi näytti olevan lihamuuri. Matt Generouksen targettina olivat narripaidoista Ruudun lisäksi Teemu Pulkkinen. Filppula yritti viedä lukkopakkeja vipuun mutta tällä kertaa vierailijat veivät pidemmän korren. Pulkkisella oli pelinrakentajan rooli ja tässäkin Joonas Rask odottelee laiturin ratkaisua. Nichlas Hardt kaunisteli lukemia vielä ottelun loppuhetkillä. Runkosarjan voitto on askeleen lähempänä. Juhani Tyrväinen ja Azevedo vaihtoivat vielä kuulumisia. Tyrväinen meni vanhaan hanskatemppuun ja pääsi aikaisin suihkuun. Lue myös SM-LIIGA | 25.3.2013 7:05 Jatkoajan Maanantaijäässä käydään läpi puolivälieräsarjoja. Jokainen sarja on sitä seuranneen toimittajan käsittelyssä. Mikä on ollut sarjan punainen lanka? Miten tuomarilinja on onnistunut? Kuka ratkaisee ja kenelle puhalletaan rantapalloja? lue lisää SM-LIIGA | 20.3.2013 7:00 Jokerien ja Lukon välinen puolivälieräsarja on asetelmaltaan kenties tämän kevään selkein: runkosarjan voittaja kukistaa runkosarjan kymmenennen selvästi. Helsinkiläisten voiton puolesta puhuvat niin laajempi pelaajamateriaali kuin paremmin organisoitu hyökkäyspelikin. Jännitettävää riittää lähinnä siinä, pystyykö Lukko hyödyntämään Jokerien pelirytmin puutteen sarjan alussa ja voittamaan edes yhden osaottelun. lue lisää SM-LIIGA | 20.3.2013 7:00 Jokerit kohtaa puolivälierissä Lukon. SM-liigan historiassa joukkueet ovat kohdanneet toisensa kahdesti pudotuspeleissä. Vuosina 1994 ja 2000 käydyt mittelöt päättyivät molemmat helsinkiläisten eduksi otteluvoitoin 3-1. Millaisin eväin sarjan voittajaa lähdetään hakemaan tällä kertaa? lue lisää SM-LIIGA | 25.2.2013 7:00 Runkosarjan loppu on jo oven takana SM-liigassa. Viikolla puhetta riitti niin lastensuojeluilmoituksen suhteen kuin viikonlopun kuuman kierroksen tapahtumista. Kuumat perunat ovat tiukasti Jatkoajan maanantaijäällä käsittelyssä. lue lisää


text: Playtech bonukset Playtech on peliyhtiö, jonka pelejä Ray:n kasino käyttää. Toisin kuin Ray, netin yksityiset pelisivut jakavat runsaasti bonuksia ja muita etuja. Playtech-kasinoiden tavaramerkki ovat runsaat bonukset, jotka yhdessä hyvien pelien kanssa ovat tehneet Playtechistä monien pelaajien suosikin. Meidän kauttamme saat isoimman Playtech-bonuksen (Casino.com) |Casino||Kierrätys||Bonus||Pelaa| Titan Casino |15x||5000 euron mega-bonus| Titan tarjoaa sinulle netin isoimman talletusbonukset: 5000€ bonusrahaa koodilla TITAANI. |pelaa| Casino Com |40x bonus||3210 euron mega-bonus| Casino.com tarjoaa sinulle myös tuhdin talletusbonukset: 3200€ bonusrahaa ja 10€ rekisteröitymisestä. |pelaa| Winner |15x summa||Tonnikaupalla bonuksia| Valitse sopiva bonus lompakkosi mukaan. Suurimmillaan saat tuhansien eurojen edut. |pelaa| |40x bonus||Satasen pikkubonus | Betfair Casinon satasen bonus soveltuu monenlaiselle pelaajalle |pelaa| Playtech-yhtiöstä Muut tarjoukset - NetEnt-bonukset - Isot bonukset - Aloitusbonukset - Bingo bonukset - Ilmaiset pyöräytykset - Bonus ilman talletusta - Microgaming-bonukset - Netticasino-bonuksia - Verovapaat casinot - Vedonlyönti bonus - Talletusbonuksia - Pokeri bonukset - Suomiarvat bonus - Nettikasinoiden bonukset 50 ilmaiskierrosta Kokeile Thunderstruck 2 -hedelmäpeliä ilmaiseksi. Rekisteröitymällä kauttamme Betway-kasinolle, saat 50 ilmaista pyöräytystä Thunderstruck 2 -peliin. Playtech on suurin netissä toimivien kasinopelien valmistajia, jonka peleihin luottaa yli sata kasinoa ja pokerisivua ympäri maailman. Yksi Playtechin asiakkaista on Ray, eli Suomessa kasinopeleistä vastaava Raha-Automaattiyhdistys. Playtechin pelit ovat laadultaan vaihtelevia ja ohjelmisto on monien mielestä esimerkiksi Microgamingia heikompi. Kyse on kuitenkin makuasioista ja on varmasti selvää, ettei Playtech voisi olla suurin pelivalmistaja, jos sen peleistä ei pidettäisi. Oman osansa pelien suosiossa ovat varmasti tehneet Playtech tarjoukset, jotka ovat usein anteliaita. Bonuksista Tärkein syy siihen, miksi tunnetusti avokätiset bonukset kuuluvat muiden Playtech-yhtiön kasinoiden kuin Ray:n ohjelmistoon, on kilpailu. Netissä on paljon kasinoita, joten ne houkuttelevat pelaajia tarjoamalla kaikenlaisia etuja. Ray on monopoliyhtiö, joten sen ei tarvitse välittää tuon taivaallista pelaajien eduista. Kun rekisteröidyt kasinolle ja pelaat, muista ohessa lukea kasinon käytännöt bonuksen suhteen. Ne vaihtelevat hieman kasinolta toiselle ja ainakin periaatteessa ehdot on hyvä lukaista (käytännössä useimmat pelaajat jättävät ne kyllä lukematta, mikä ei ole kauhean suositeltavaa).


text: Cochrane-katsaus hormonikierukan käytöstä runsaiden kuukautisvuotojen hoidossa verrattuna kirurgiseen hoitoon «Surgery versus medical therapy for heavy menstrual bleeding»1 «Marjoribanks J, Lethaby A, Farquhar C. Surgery versus medical therapy for heavy menstrual bleeding. Cochrane Database Syst Rev 2006;2:CD003855 »1.Tutkimukset haettu katsaukseen vuosilta 1966–syyskuu 2005. Kyseessä systemoitu katsaus, joihin on otettu mukaan tutkimukset, joissa on tutkittu fertiili-ikäisten naisten runsaiden kuukautisvuotojen (joko objektiivinen tai subjektiivinen) hoitoa. Katsauksessa oli 8 satunnaistettua tutkimusta, joista kuusi vertaili hormonikierukan hoitotuloksia. Haku oli suoritettu Cochrane Mestrual Disorders ja Subfertility Group -strategian mukaisesti. Poissulkukriteereinä olivat postmenopausaalinen vuoto (yli yksi vuosi viimeisestä vuodosta), epäsäännölliset vuodot tai välivuodot, patologiset muutokset vuodon syynä, iatrogeeninen syy. Kaksi tutkijaa arvioi tutkimusten laadun ennalta sovittujen kriteerien mukaisesti ja epäselvissä tapauksessa lopullisen ratkaisun teki kolmas tutkija. Kaksi tutkimuksista vertaili hormonikierukkaa TCRE:oon (n=130), kolme lämpöpallohoitoon (n=72) ja yksi kohdunpoistoon (n=236). Yhteensä naisia oli LNG-IUS-vertailussa 631 «Schwärzler P, Concin H, Bösch H ym. An evaluation of sonohysterography and diagnostic hysteroscopy for the assessment of intrauterine pathology. Ultrasound Obstet Gynecol 1998;11:337-42 »2. Tutkimukseen osallistuneiden naisten ikä 30–53 vuotta, mediaani 44 vuotta. Joissakin tutkimuksissa mukaanottokriteerinä PBAC-verifioitu menorragia, useimmissa koettu runsas vuoto. Tutkimuksissa ei tullut eroa amenorrealuvuissa endometriumin tuhoamisen ja hormonikierukan välillä. Endometriumin tuhoaminen vähensi selväsi enemmän vuotoja vuoden seurannassa kuin kohdunsisäinen hormoniehkäisin (LNS-IUS), mutta viiden vuoden seurannassa ryhmien välillä ei ollut eroja. Epäsäännöllistä vuotelua esiintyi resektioryhmässä 0–11 % ja hormonikierukkaryhmässä 17–33 % vuoden seurannassa. Pidemmässä seurannassa ei tullut enää eroja ryhmien välillä. Hysterektomiavertailussa «Hurskainen R, Teperi J, Rissanen P ym. Clinical outcomes and costs with the levonorgestrel-releasing intrauterine system or hysterectomy for treatment of menorrhagia: randomized trial 5-year follow-up»3 puolen vuoden kuluttua hormonikierukkahoidosta 42 %:lla naisista oli epäsäännöllisiä vuotoja, vuoden kuluttua 32 %:lla ja viiden vuoden kuluttua 19 %:lla. Kierukka oli poistettu 31/119 naiselta, joista 94 % sanoi syyksi epäsäännölliset vuodot. Tämä näytönastekatsaus on linkitetty seuraaviin artikkeleihin: Pieniä tutkimuksia, useimmissa noin 30 ryhmässä. Vuotohäiriön määrittely ilmeisesti tehty eri tavalla eri tutkimuksissa.


text: kaikki Topshopista, myös sovituskoppi Kuten täällä on jo useampaan otteeseen omasta aloitteestani kuultu, pidän tänä keväänä erityisesti (öhm, ainakin yhtä eritysesti kuin kaikesta muustakin supermuodikkaasta) 70-luvusta inspiroituneista vaatteista. Ovat nimittäin kaikessa lahkeenväljyydessään todellakin trendikkäitä. Jonkin aikaa olen jo metsästänyt leveälahkeisia housuja, mutta vetänyt useamman kerran vesiperän. Syksyllä tilasin eBaysta mustat leveälahkeiset housut, jotka osoittautuivat äärimmäisen väljiksi jumpptrikoiksi, sittemmin koetin Topshopin ei-varovaiselle-pukeutujalle tarkoitettuja liehukkeita ja loppujen lopuksi missasin H&M:n upeat valkoiset leveälahkeiset, joita oli Suomeen tuotu ehkäpä n. 5 paria yhteensä. Turhauttavaa. Onko teillä samanlaisia kevätsuunnitelmia? Jos ne leveälahkeiset ovat jo löytyneet, teeppä minut kateelliseksi ja postaa kuva kommenttiboksiin (ihan vain siksi, että se on mahdollista täällä Lilyssä :))!


text: 029 432 409 firstname.lastname@example.org Pohjois-Karjala Metsien terveys Pohjois-Karjalan metsät ovat pääosin varsin terveitä ja hyväkasvuisa. Laajoja tuhohyönteisten tai tautien aiheuttamia metsätuhoja ei viime vuosina ole ollut. Merkittäviä ilmansaastetuhoja ei myöskään ole esiintynyt. Eniten tuhoja aiheuttavat abioottiset tekijät eli lähinnä tuuli, lumi ja kuivuus. Vuonna 2010 heinä-elokuussa Pohjois-Karjalassa koettiin useita ukkosmyrskyrintamia, joiden yhteydessä puuta kaatui yhteensä noin 100 000 kuutiometriä. Tuhot sijoittuivat pääasiassa metsähallituksen ja yhtiöiden metsiin. Seuraavaksi yleisimpiä ovat selkärankaisten aiheuttamat tuhot ja pahin yksittäinen tuhonaiheuttaja on hirvi. Vuosien 2006-2010 aikana hirvivahinkoarvioita on tehty keskimäärin 248 hehtaarille vuosittain ja korvauksia on maksettu keskimäärin 182 000 euroa vuodessa. Metsää paloi 26 hehtaaria vuonna 2010. Palot kuuluvat osana pohjoisen havumetsän kiertokulkua. Tehokkaan palovalvonnan ja hyvän metsäautotieverkoston ansiosta metsää palaa Suomessa vuosittain kuitenkin erittäin vähän. Tuhot alentavat metsikön laatua, jos metsän kasvu tai tukkipuun määrä olennaisesti pienenee tai laatu huononee. Metsikkö voi tuhon jälkien korjaamisen jälkeen jäädä harvaksi. Jonkin asteisia laatua alentavia tuhoja on joka seitsemännellä metsähehtaarilla. Täydellisesti tuhoutunutta alaa on vuosittain vain promille metsäalasta.


text: Yhteisöpalvelusivusto MySpacen käyttäjämäärä on lähtenyt nousun ensimmäistä kertaa vuosiin. Yhtiön mukaan se voi kiittää tilanteesta kilpailijaansa Facebookia. Kyseessä on melko yllättävä käänne, sillä juuri Facebook nujersi MySpacen niin pahoin, että palvelusta ei olla kuultu viimeisten viiden vuoden aikana oikeastaan mitään. Brittiläinen The Telegraph kertoo, että MySpacen uudet omistajat, Justin Timberlake ja Specific Media ovat nyt muokanneet MySpacesta musiikkipalvelun, joka toimii integroituna Facebookin ja Twitterin kanssa. MySpacen mukaan palvelun suosio onkin siirron myötä noussut miljoonalla käyttäjällä viimeisten kahden kuukauden aikana MySpace ei siis enää taistele sosiaalisena verkostona Facebookia vastaan. Sen sijaan se on siirtynyt kamppailemaan Spotifyn kaltaisten musiikkipalvelujen kanssa. News Corporationin kalliit oppitunnit Rupert Murdochin News Corporation myi MySpacen Specific Medialle ja Timberlakelle viime vuonna katkeraan 35 miljoonan dollarin hintaan. News Corporation itse oli hankkinut MySpacen 580 miljoonalla dollarilla vuonna 2005. Vuotta myöhemmin kuvioihin ilmestyi Facebook ja MySpace jäi kuin nalli kalliolle kyvyttömänä uudistumaan. Seurannut kuuden vuoden kamppailu Facebookia vastaan osoittautui turhaksi. Murdoch onkin myöntänyt, että hänen yhtiönsä mokasi MySpacen kanssa kaikin mahdollisin tavoin.


text: Navigo Portal on verkkopalvelujen rakentamiseen tarkoitettu ohjelmistotuote, joka koostuu portaalista ja siihen integroidusta sisällönhallinnasta. Navigo Portal on paketoitu, esikonfiguroitu ja testattu kokonaisuus, jossa on vakiona muun muassa Navigo-sisällön hallinnointi- ja esittämisportletit. Portaali perustuu Liferay -tekniikkaan, joka yhdessä standardien mukaisen toteutuksen kanssa mahdollistaa laajennettavuuden tulevaisuudessa. Portaalin sisällönhallinta pohjautuu kokemuksiin Navigo CMS:stä, mutta on täysin uudelleenkirjoitettu sovelluskokonaisuus. Portaalin sisällönhallinta on aiempaa keskittyneempää ja monin tavoin entistä tehokkaampaa ja monipuolisempaa. Portaalin hallinta ja sisällön WYSIWYG -muokkaus toimii nykyaikaisilla ja yleisillä selaimilla. Sisällön uudelleenkäytettävyys ja hallinta ovat korkealla tasolla kehittyneen sisältömallin johdosta. Monipuoliset sisällön asettelu- ja metadatarakenteet ovat ylläpitäjien hallinnassa ja muokattavissa tarpeiden mukaan. Asiakaskohtaiset ominaisuudet ja sovellukset on erotettu ohjelmistotuotteiden ytimestä. Portaali tukee lukuisia tekniikoita, joilla erilaisia asiakaskohtaisia sovelluksia voidaan rakentaa kestävällä ja ylläpidettävällä tavalla. Portaalin kehitys on alussa keskittynyt sisällönhallinnan ja portaalin yhteistoimintaan sekä toimivien oletusasetusten hakemiseen. Jatkossa portletien tarjontaa on tarkoitus laajentaa ja syventää. Hallinnan käyttöliittymää kehitetään myös käyttäjäystävälliseen suuntaan. Seuraavina kehityskohteina ovat muun muassa hyväksyntämenettelyt, versiointi ja monipuolinen mediapankki.


text: Toimialaluokitus TOL 2008 otetaan käyttöön Teollisuuden uudet tilaukset -tilastossa maaliskuussa 2009, jolloin julkaistaan vuoden 2009 tammikuun tiedot. Lisätietoja saa Jukka Appelqvistilta, (09) 1734 3391, email@example.com Teollisuuden uudet tilaukset -tilastosta julkaistaan seuraavat TOL 2008 -luokituksen mukaiset yhdistelmät: Tehdasteollisuus (13-14, 17, 20-21, 24-30) Tekstiiliteollisuus (13-14) Paperiteollisuus (17) Kemianteollisuus (20-21) Metalliteollisuus (24-30) Yhdistelmät muodostuvat seuraavista TOL 2008 -luokituksen pääluokkaan C Teollisuus kuuluvista kaksinumerotasoista: 13 Tekstiilien valmistus 14 Vaatteiden valmistus 17 Paperin, paperi- ja kartonkituotteiden valmistus 20 Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus 21 Lääkeaineiden ja lääkkeiden valmistus 24 Metallien jalostus 25 Metallituotteiden valmistus 26 Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus 27 Sähkölaitteiden valmistus 28 Muiden koneiden ja laitteiden valmistus 29 Moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus 30 Muiden kulkuneuvojen valmistus TOL 2008 -luokituksen pääluokka C Teollisuus vastaa lähinnä TOL 2002 -luokituksen pääluokkaa D Teollisuus.Luokkien yksityiskohtaiset kuvaukset löytyvät Tilastokeskuksen luokitussivuilta. Siirtymäkauden ajan eli vuoden 2011 puoliväliin asti julkistetaan eräissä tilastoissa edelleen TOL 2002:n mukaisia tietoja. Myös silloin, kun käytetään vanhalla luokituksella aiemmin julkaistuja sarjoja yhdessä tulevien uudella luokituksella julkaistavien sarjojen kanssa, joudutaan eri toimialaluokitusten mukaisia tietoja yhdistämään. Teollisuuden uusien tilausten TOL 2008-luokituksella julkaistavat sarjat on muodostettu siten, että ne vastaavat mahdollisimman hyvin TOL 2002 -luokituksen mukaisia sarjoja. Tästä johtuen julkaistavien yhdistelmäsarjojen nimet eivät muutu, vaan nimikkeistön muutos koskee ainoastaan niiden sisältämiä TOL 2008 luokituksen mukaisia kaksinumerotasoja. Uuden toimialaluokituksen myötä useiden otokseen kuuluvien yritysten toimiala vaihtuu. Muutokset tapahtuvat pääsääntöisesti tilaston julkaisutasojen sisällä, eikä toimialaluokituksen muutos ei tuo oleellisia muutoksia julkaistaviin sarjoihin. Pieni osa Teollisuuden uudet tilaukset -tilaston yrityksistä siirtyy kuitenkin TOL 2002 -luokituksen mukaisilta toimialoilta TOL 2008 -luokkiin, jotka eivät kuulu tilaston piiriin: Kaikista Teollisuuden uudet tilaukset -tilaston uuden toimialaluokituksen mukaisista sarjoista julkaistaan taannehtivat tiedot vuodesta 2005 alkaen. Sarjat lasketaan uudelleen alkuperäistä yritystason aineistoa käyttäen. Tietojen tarkkuus ei muutu luokitusvaihdoksen yhteydessä. Toimialoittaisen painorakenteen siirtäminen uuden luokituksen mukaiseksi ja tilaston laskennassa käytettävän otoksen päivittäminen tuovat kuitenkin jonkin verran muutoksia aiemmin julkaistuihin sarjoihin. Teollisuuden uudet tilaukset -tilaston siirtymisestä TOL 2008 -toimialaluokitukseen on uutinen tilaston kotisivulla. Toimialauudistuksen vaikututusta teollisuuden toimialoihin on pohdittu myös Teollisuuden toimialakatsauksen 2/2008 Fokus-osiossa. Päivitetty 26.9.2008


text: Tässä on halpalennon oikea hinta: 400 euroa Halpalentoyhtiöllä lentävä matkustaja saa varautuva maksamaan lentolippunsa lisukkeena yhä erilaisempia maksuja. Halpalentoyhtiöiden konseptiin kuuluu, että ne veloittavat erikseen lennolla tarjottavista aterioista sekä ruumaan menevistä laukuista ja erikoismatkatavaroista. Erilaiset maksut voivat pompauttaa lentolipun hintaa tuntuvasti. Halpalennolla matkalaukkumaksu on lentoyhtiöstä riippuen 10–35 euroa, urheilutavarasta vielä enemmän. Myös mieluisasta paikasta lentokoneessa menee lisämaksu, joka vaihtelee 10-20 euron välillä. Edulliset lennot ovat usein välilaskullisia, joten ruumaan menevistä laukuista ja paikasta joutuu maksamaan kaksi kertaa. Lentomatkustaja pulittaa halpalentoyhtiölle ylimääräistä myös luottokortilla maksamisesta. Yhtiöiden verkkokaupat ovat ulkomailla, joten luottokortti on suomalaiselle usein ainoa keino suorittaa maksu. Easyjetillä luottokorttimaksu on jopa 16,24 euroa. Latvialainen Air Baltic puolestaan perii 20 euron ”transaktiomaksun”, jolta välttyy jos maksaa yhtiön omalla luottokortilla. Halpalennoilla täytyy joskus maksaa erikseen myös lähtöselvityksestä. Esimerkiksi Tampereelta lentävä Ryanair pyytää kuuden euron maksun verkossa tehtävästä lähtöselvityksestä. Nämä kaikki lisämaksut lisäävät halpalentolipun hintaa merkittävästi. Esimerkiksi lento Helsingistä Roomaan Riian kautta maksaa Air Balticilla kesäkuussa ensialkuun noin 265 euroa. Lennon loppusumma nousee kuitenkin lähes 400 euroon, jos haluaa istua tietyssä paikassa, ottaa mukaan matkalaukun ja golflaukun sekä vielä maksaa suomalaisella luottokortilla. (Katso tarkka laskelma jutun lopusta.) Lisäksi kyseisen Rooman-lennon matkustajan on syytä varautua yöpymiskuluihin, koska jatkolento Riiasta lähtee seuraavana päivänä. Maksaminen maksaa laatuyhtiössäkin Lisämaksut ovat hiipineet myös perinteisiin lentoyhtiöihin. Finnair alkoi kesäkuun alussa veloittaa verkkokaupastaan ostetuista kansainvälisten lentojen luottokorttimaksuista yhden prosentin laskun kokonaissummasta. Vastaavasti pohjoismaiseen SAS-yhtiöön kuuluva Blue1 pyytää luottokorttimaksuista viisi euroa. Laatulentoyhtiöt ovat muuttaneet myös ateria- ja matkalaukkuohjeistustaan halpalentoyhtiöiden suuntaan. Viime vuonna Finnair viilasi erikoismatkatavaroiden säännöksiään siten, että golf- ja suksivarusteiden kuljettaminen muuttui käytännössä maksulliseksi. Finnair ryhtyi viime syksynä kilojen lisäksi rajoittamaan ruumaan menevien matkatavaroiden kappalemäärää. Nykyisten ohjeiden mukaan ruumaan saa panna vain yhden 23-kiloisen matkatavaran. Blue1 suostui vielä viime vuonna kuljettamaan suksipussin ja golflaukun maksutta joissain tapauksissa, mutta nyt varusteiden kuljettaminen maksaa 20-40 euroa matkan kohteesta riippuen. Viime marraskuusta lähtien Finnairin mannertenvälisillä lennoilla on ollut maksua vastaan mahdollista valita istuinpaikka. Tilauslennoilla vastaava on ollut mahdollista jo vuodesta 2007. Vuosi sitten Finnair lopetti kotimaanlentojen ja Suomen lähialueelle suuntautuvien lentojen ilmaisen ruokatarjoilun. Lisämaksuista tuli kultakaivos Matkalaukku-, ateria- ja muista erikseen laskutettavista maksuista on tullut lentoyhtiöille entistä tärkeämpi tulonlähde. Lentoliikenne- ja matkailualan konsulttiyhtiö Amadeuksen tuoreen selvityksen mukaan lisämaksuista syntyi viime vuonna yhtiön tutkimille 104 lentoyhtiölle tuloja 15,1 miljardia euroa. Lisämaksusta kertyvät tulot ovat moninkertaistuneet muutamassa vuodessa, sillä vuonna 2007 lisämaksutuloja kertyi vaatimattomat 1,7 miljardia euroa. Viime vuonna summa kasvoi 38 prosenttia edellisvuodesta ja jopa 96 prosenttia kahdessa vuodessa. – Lisämaksutuottojen kasvattaminen yleistyy lentoliikennealalla. Se on tendenssi. Uskomme, että palvelut vain paranevat, kun lentolippu on muutakin kun vain lippu, sanoo tiedottaja Laura Varja Finnairista. – Asiakkaat ovat ottaneet hyvin vastaan sen, että lippua voi räätälöidä. Se tarjoaa enemmän vaihtoehtoja asiakkaille, Varja sanoo. Finnair ei julkaise lisämaksutuottojaan, mutta yhtiön arvion mukaan alan tuotot vaihtelevat yleensä nollan ja 20 prosentin välillä. Amadeuksen selvityksen mukaan Ryanair ja Easjet keräävät noin viidenneksen tuloistaan lisämaksuilla, joillakin halpalentoyhtiöillä lähes kolmannes liikevaihdosta voi syntyä erikseen laskutettavista maksuista. Ylimääräisistä maksuista eniten euroja keräävät nykyään kuitenkin yhdysvaltalaiset laatulentoyhtiöt. Syynä tähän on Amadeuksen mukaan se, että ne ottivat vuonna 2008 käyttöön matkalaukkumaksut talousvaikeuksien takia. EU joutui huomauttamaan Erilaisten lisämaksujen pioneereja ovat olleet halpalentoyhtiöt. Yhtiöt mainostivat vielä muutama vuosi sitten lentolippujen maksavan euron tai kaksi. Kuluttajalle selvisi vasta maksuhetkellä, että lipun hintaa kasvattavat vielä verot ja polttoainemaksut. Mainonta meni niin epäselväksi, että EU-komission piti kovistella yhtiöitä harhaanjohtavasta markkinoinnista. Kuluttajaviraston mukaan viranomaisille tulee vieläkin aina silloin tällöin kyselyitä lentolipun hintojen paloittelusta. – Kuluttajan kannalta lentomatkojen hintojen vertailu on mennyt hankalaksi. Kuluttajille on tullut matkalaukuista ja lähtöselvityksestä yllättäviä maksuja, joihin ei ole osattu varautua lippua tilattaessa, kertoo Kuluttajaviraston lakimies Jukka Kaakkola. Luottokortilla maksamisesta veloittaminen on EU-säädösten mukaista. Maksun pitää kuitenkin olla ”kohtuullinen”, Kaakkola sanoo. |Näin halpalennon hinta pompahtaa| |Menopaluu Helsinki-Riika-Rooma Air Balticilla, yksi henkilö| |euroa| |Lentolippu||124| |Polttoainemaksu||92| |Suomen, Latvian ja Italian verot||31,20| |Transaktiomaksu||20| |Pakolliset maksut yhteensä||267,20| |Matkalaukku||40| |Golflaukku||60| |Istuinpaikkatoivomus||32| |Kaikki maksut yhteensä||399,20| |Lähde: Taloussanomat|


text: Abikurssit Lyhyen ja pitkän matematiikan abikurssi Matematiikan abikursseillamme kertaat koko lukion oppimäärän sekä paneudut syvällisesti vaikeiksi kokemiisi aihepiireihin. Kurssilla keskityt teorian lisäksi vastaustekniikkaan ja laskurutiinisi parantamiseen. Harjoitustehtävien avulla kehität tiedollisia ja taidollisia valmiuksiasi, ja niiden pääpaino on vanhoissa ylioppilastehtävissä. Samalla kehittyy myös itsevarmuutesi, jota tarvitset vaativien tehtävien ratkaisussa ja lopulta itse koetilanteessa. Katso viereisestä listasta oman kaupunkisi kurssitarjonta ja tarkemmat kurssitiedot.


text: Kaikki laiva- ja lentovuorot Manner-Suomesta, Ruotsista ja Virosta Ahvenanmaalle on koottu nyt kätevään ja helppohakuiseen aikataulupalveluun. Visit Ålandin kehittämästä aikatauluhausta löydät vaivatta Ahvenanmaalle liikennöivien laivavarustomojen ja lentoyhtiöiden aikataulut. Aikataulut ja reittitiedot ovat kuuluneet jo pitkään visitaland.com-sivuston palveluihin. Nyt palvelusta on tehty kuitenkin entistä helppokäyttöisempi ja varustamoilla on myös itsellään mahdollisuus tehdä siihen korjauksia, mikäli aikatauluihin tulee muutoksia. Ainoat aikatauluhausta puuttuvat tiedot koskevat Ahvenanmaan pääsaaren ja Manner-Suomen välillä liikennöivien Ålandstrafikenin saaristolauttojen aikatauluja. Saaristolauttojen aikataulut löytyvät edelleenkin maakunnan ylläpitämän Ålandstrafikenin kotisivuilta www.alandstrafiken.ax. Kicki Blomkvist on toiminut uuden aikatauluhaun projektivastaavana. Kysyimme häneltä uuden hakupalvelun eduista muihin vastaaviin reittihakupalveluihin verrattuna: – Tämä on tähänastisista kattavin ja palvelusta löytyvät sekä laiva- että lentovuorot. Mukana ovat niin Viking Linen, Eckerö Linjenin kuin TallinkSiljan laivavuorot sekä Air Ålandin reittilennot. Palvelusta voi hakea luettelon vaikkapa kaikista 16 reittivaihtoehdosta Ruotista Ahvenanmaalle huhtikuisena perjantaina. Vaihtoehdoista voi valita itselleen sopivimman ja sen voi myös varata saman tien. Miten aikatauluhaku toimii? - Ensin valitaan lähtöpaikka ja lähtöpäivä. Uskon, että jokainen ymmärtää heti, miten tämä toimii. Jokaisen lähdön vieressä on kätevä info-painike, jota napsauttamalla saa lähtöä koskevat yhteystiedot ja lisätietoja esimerkiksi bussiyhteyksistä lautalle. Ovatko aikataulutiedot aina täysin vedenpitävät? - Aikataulutiedot perustuvat etukäteen julkaistuihin tietoihin. Joskus saattaa käydä niin, että yksittäisiä vuoroja joudutaan peruuttamaan eri syistä. Emme voi vastata mahdollisista muutoksista ja poikkeusjärjestelyistä, jotka ovat kuitenkin käytännössä hyvin harvinaisia. Liikenneyhteydet Ahvenanmaalle toimivat hyvin ja kun matkan varaa etukäteen, varustamo tai lentoyhtiö tiedottaa matkustajilleen lähtöä koskevista muutoksista. Ovatko myös saaristolauttojen aikataulut tulossa tulevaisuudessa aikatauluhakuun? - Ei aivan lähiaikoina. Saaristolautoilla pääsee kätevästi Manner-Suomesta Ahvenanmaalle, mutta niitä varten on olemassa erityissääntöjä eikä matkaa voi varata etukäteen, jos matkustetaan suoraan lähtösatamasta päätesatamaan. Saaristolauttojen aikataulut ovat hieman haastavat, koska reitin varrella on useita välisatamia ja muutoksia tehdään usein lyhyellä varoitusajalla. Saaristolauttojen aikataulut löytyvät toistaiseksi vain niiden omilta kotisivuilta. Faktat: Tutustu Ahvenanmaan-liikenteen uuteen aikatauluhakuun!


text: Virallinen talvivaatteisiin kyllästyminen taisi tulla kohdallani nyt ennätysajassa. En tiedä kuinka kauan talven lasketaan kestäneen tässä vaiheessa, mutta en muista, että olisin aiemmin jo marraskuun alkupuolella kironnut talvitakit ja saappaat ja hiippaloinut kotioloissa kesämekoissa haaveillen matkasta lämpimään ja kauas. Sinne, missä talvitakkeja ei tarvita ja aika tai kiire on tuntematon käsite. Onneksi varastosta löytyi vanha Hennesin harmaa villakangastakki, jonka olin tyystin unohtanut. Kaulukset ovat isot, napit pyöreät ja hihat vajaamittaiset - ne riittivät piristämään muihin talvitakkeihini kyllästymistäni. Huh. (rintakoru kappahl, neulekauluri h&m men) - a


text: Rekolan Koulun Tietotekniikan Tuki ry 10-vuotias HISTORIIKKI Rekolan koulun oppilaiden vanhemmat perustivat kymmenen vuotta (24.8.1988) sitten yhdistyksen, Rekolan Koulun Tietotekniikan Kerhon Tuki ry:n, minkä tavoitteena oli aloittaa koulumme atk-varustuksen hankkiminen ja tietotekniikan opetuksen ("..luodaan henkiset ja taloudelliset puitteet tietotekniikan kerhon toimimiselle Rekolan koulussa..." kirjoitettiin kouluviestissä 7.10.1988). Tuossa vaiheessa koulun ylläpitäjällä, Vantaan kaupungilla, ei vielä ollut ajankohtaista panostaa ala-asteiden tietokoneistamiseen. Huoltajat sen sijaan näkivät asian kauaskantoisemmin ja toimivat aloitteellisesti. Niinpä 1988 keväällä asiaa valmistelemaan valittiin työryhmä (Kaarina Kauppinen, Kari Konka, Tapio Pitkänen, Leila Pöyry, Kaarlo Tarkka, Mikko Riekkinen, Toivo Pokkinen ja Aki Isoaho), jonka työn tuloksena syksyllä yhdistys perustettiin. Tämän aktiiviisuuden ansiosta koulun tietotekniikan kerhot, joita vedettiin syksyllä -88 Koivukylän yläasteella Kaarina Kauppisen johdolla, pääsivät oman koulun ja omien tietokoneiden pariin jatkamaan harrastustaan keväästä -89 lähtien. Tietotekniikan tuki teki uraauurtavaa työtä. Niinikään kaupunki tuli vastaan koulua ja aktiivisia huoltajia kunnostamalla koulun kirjaston atk-luokaksi. Yhdistyksen rankkana ensitavoitteena oli saada rahoitus järjestymään tietokoneiden hankkimista varten. Marraskuussa 1988 yhdistys päätti hankkia neljä Hyundai tietokonetta ja yhden Amiga 500 koneen. Yksi tietokoneista varustettiin peräti 20 megan kovalevyllä. Lisäksi yhdistys hankki Star LC-10-tulostimen. Vanhemmat toimivat rohkeasti. Tuki ry otti puhdasta markkinakorkoista pankkilainaa 22'000 markkaa 18.11.1988 Postipankista. Pankkilaina aktivoi yhdistystä vuosia, niin että kaikenlainen varainhankinta oli huipussaan. Pidettiin myyjäisiä, tehtiin lehti, kirjoitettiin avustushakemuksia ja kerättiin jätepaperia.Talkootempauksena "pussitettiin niinikään 20`000 mainoskirjettä. Historian dokumentit eivät kerro, paljonko tuolloin myydyt, maalatut koulun kattotiilet tuottivat, mutta 9.10.1989 pidetyn hallituksen kokouksen pöytäkirja todistaa niitäkin myydyn linnunpönttöjen lisäksi. Niinikään vastaanotettiin perheiltä ja yhteisöiltä jäsenmaksuja. Jäsenmaksuja kertyikin tuolloin jopa 16'600 markkaa vuodessa. Alkutaipaleen jäsenluettelon tulostaminen on näin kymmenen vuoden jälkeen jonkin verran vaikeutunut, koskapa se on tallennettu 360 kilon "lerpulle", minkä lukemiseen koulussa tänä päivänä löytyy vain rajalliset tietotekniset mahdollisuudet. Paitsi oppilaiden huoltajat, tuen toimintaa tukivat avustuksin ja laitelahjoituksin monet yhteisöt ja yritykset. Yksi merkittävimmistä kannustajista on vuosien mittaan ollut Koivukylän Leijonat. Alkutaipaleen hallituksen kokousten pöytäkirjat puhuvat selkeää kieltä siitä, miten tuki avusti koulua pääsemään alkuun tietotekniikan alueella. Mm. 9.10.1989 tuki on myöntänyt 4000 markkaa opettajakunnalle opetusohjelmien hankintaan. Vuosikouksessa 27.11.1990 esitetyssä toimintasuunnitelmassa vuodelle 1990-91, siis laman alla kirjoitettiin: "Koska yhdistyksellä on edelleen alkuhankinnoista aiheutunutta lainaa ja kaluston tarve kasvaa toiminnan vilkastumisen ja kehityksen myötä, asettaa varainhankinta tulevalle vuodelle todellisen haasteen. Haasteen vaativuutta lisää edelleen se, ettei ole tiedossa seikkoja, jotka antaisivat odottaa koululaitoksen lisääntyvää taloudellista tukea toiminnalle...." Nyt 8 vuotta myöhemmin on Tuki ry onneksi vapautunut tästä pääasiallisen rahoittajan roolista ja voi keskittyä tieto-taidon ja huoltoavun tarjoamiseen. Koulun osuus tietotekniikan rahoituksessa on lamavuosien väistyttyä noussut noin 100'000 markkaan vuositasolla. Niinikään koulumme vanhempainyhdistys on tukenut atk-hankintoja lähes vuosittain; vast'ikään vanhempainyhdistyksen tuella on hankittu tasoskanneri, kirjoittava cd-rom-asema ja Aleksis-työohjelma erityisopetukseen. Koulun tietokoneistaminen liittyi alussa pitkälle siihen, että oppilaille haluttiin opettaa tietotekniikkaa ja ohjelmointia (basic, logo). Tämä on ollut tutkimustenkin mukaan ns. tietotekniikan kouluopetuksen ensimmäinen vaihe. Tietokoneen toiminnan osaaminen nähtiin tulevaisuudessa elintärkeäksi taidoksi. Ohjelmoinnin osaamisen tärkeänä pitäminen ei näin jälkikäteenkään tunnu mitenkään väärältä painotukselta; oppilaalle lienee vain eduksi, jos hän hallitsee edes yksinkertaisia ohjelmoinnin aakkosia ja pääsee näin tunteeseen, että ihminen todellakin ohjaa tietokonetta eikä ole ainoastaan sen renki. Ohjelmointia tuntevat voinevat niinikään paremmin ymmärtää tietokoneiden ja ohjelmien logiikkaa, mikä lieneekin kolmas logiigan muoto naisen ja miehen logiigan rinnalla. Alusta alkaen Rekolan koulussa on nähty myös työvälineohjelmien tärkeys, sillä ensimmäisiin koneisiin hankittiin pöytäkirjojen mukaan First Choice ja DrHalo -ohjelmat Kiinalaisen Mahjong-lautapelin ja Origami-paperintaitteluohjelman lisäksi. Jo alussa nähtiin myös opetusohjelmien käyttökelpoisuus, joskaan siinä vaiheessa ei tullut kysymykseen pohtia tietokoneavusteisten opetusohjelmien pedagogisia taustoja. Siirryttiin ns. toiseen vaiheeseen (tietokoneavusteinen opetus= TAO). Saatavilla olevat ohjelmat olivat pääasiassa DOS-pohjaisia, melko kömpelösti toteutettuja ja halvalla tuotettuja, behavioristisia drilli-ohjelmia (Hiiripolo, Tietotikka). Itse tietotekniikan ja ohjelmoinnin opetus jäi ajan myötä vähemmällä, ja tietokoneita alettiin käyttää enemmänkin työvälineohjemien vuoksi. "Yleismaailmallisestikin" kolmatta vaihetta tietokoneen koulukäytössä on edustanut erilaiset työvälineohjelmien käyttö. Tekstinkäsittely koettiin erittäin tärkeäksi tietokoneiden käyttötavaksi, jopa niin tärkeäksi, että tätä vastaan käytiin hienoista taistelua ajettaessa sisään ajatusta: "tietokone on enemmän kuin kirjoituskone". Nyt kymmenen vuoden kuluttua koulun tietokoneistamisesta, voidaan työvälineohjelmia pitää oleellisen tärkeänä apuna opetuksessa. Tiedon saatavuus tietotekniikan välityksellä on niinikään edennyt hurjaa vauhtia. Käytössä on laajat tietokantaohjelmat ja maailmanlaajuiset verkkoyhteydet: jotakuinkin reaaliaikaista tietoa on aivan käden ulottuvilla. Pian 90-luvun alkupuoliskolla "uusi tiedonkäsitys" alkoi myös muokata halvalla tuotettuja opetusohjelmia vastaamaan nykyvaatimuksia. Opetusohjelmat ovat kehittyneet multimedian suuntaan ja rakentuvat tekstin, grafiigan, äänen ja liikkuvan kuvan yhdistelmiin (ns. hyperteksi ja -media). Yksioikoisista drilli-ohjelmista on siirrytty monimuotoisiin ja monia eri reittejä sisältäviin opetuskokonaisuuksiin, mitkä myötäilevät paremmin oppilaan mielenkiintoa ja oppimisstrategioita (ohjelmien avoimuus ja joustavuus; itseohjautuvat ja avoimet oppimisympäristöt). Tiedon määrän räjähdysmäinen kasvu on herättänyt kasvattajat myöntämään sen, että oleellista ei ole oppilaan tiedon määrä sellaisenaa vaan tieto-taito siitä, miten tiedon lähteille pääsee ja miten tieto omaksutaan. Tietotekniikan myötä kehittyneet viestintämahdollisuudet, niin sähköposti- kuin internet-yhteydet, avaavat aivan uuden haasteen opetukselle ja oppimiselle. Meneillään olevaa vaihetta voidaan hyvinkin nimittää neljänneksi vaiheeksi tietokoneen koulukäytössä. Se sisältää joustavia oppilas-kone-vuorovaikutteisia käyttötapoja, joissa tietotekniikan välineitä käytetään monimuotoisesti erilaisiin yksilöllisiin tarkoituksiin. Tällä hetkellä tuen hankkimat vanhimmat tietokoneet ovat siirtyneet viettämään eläkepäiviä tai ovat joutuneet kokemaan kovia lukuisten emolevyjen, kiintolevyjen ja muistipiirien vaihtojen ja lisäysten vuoksi. Ne ovat saaneet rinnalle kymmeniä uudempia koneita, niin että kokonaiskonemäärä koulussa ylittää jo 50 työasemaa; koneita riittää sijoitettavaksi jokaiseen luokkaan. Vanhat alta kymmenen megahetzin koneet saavat sivusta kadehtien seurata uusimpien 366 MHz:n koneiden vikkelyyttä ja sitä, miten niiden on auttamattomasti väistyttävä oppilaiden mielenkiinnon kohdistuessa 20 megan kovalevykoneista 6 gigaa dataa sisältäviin, maailman tietoverkkoihin yhteyttä pitäviin Pentium II tason huippusuoriutujiin kirjoittavine cd-rom-asemineen huikene ääni- ja kuvaefekteineen. Tyytyväisinä ne saavat kuitenkin todeta, miten tärkeän tehtävän ne ajallaan ovat olleet täyttämässä, ja todeta nykykoneilla olevan aivan sama tehtävä ja kohtalo, ohikiitävä elämänkaari tietoteknisten taitojen innoittajana uudelle sukupolvelle. Tätä osoittanee mm. se, että tietotekniset kurssit ovat suosituimpien joukossa oppilaiden valinnaisaineopintoina ja koneet ovat ahkerassa käytössä normaalissa päivittäisessä opetuksessakin. Nyt 10 vuotta yhdistyksen perustamisen jälkeen sen olemassa olo on edelleen tärkeä. Vaikka yleisen kehityksen ja koulun ylläpitäjän priorisointien myötä yhdistyksen rahoittaja-rooli onkin lähes kadonnut, on entistä tärkeämmäksi tulemassa tieto-taito -tuki, mitä yhdistyksen atk-ammattilaiset voivat koululle tarjota. Tietotekniikan huikean nopean kehityksen myötä lienee lähes mahdotonta pitää opettajia teknisesti ajantasalla tällä alueella. Yhdistyksen aktiivijäsenet tuovat arvaamattoman tärkeän panoksen niin "henkisesti" tukien että konkreettisesti huoltaen ja neuvoen laitehankinnoissa koulua. Ja näyttää siltä, että tuo tietotekniikan huikea kehitys vain kiihtyy ja tieto-taito -tuen tarve kasvaa lähivuosina, kunnes olemme tilanteessa, että jokaiseen kouluyksikköön on palkattuna ainakin yksi atk-alan ammattilainen. Tänä päivänä voimme kiittäen muistaa niitä yhdistyksen puuhahenkilöitä, jotka pitkänäköisesti puhalsivat tyhjästä käyntiin koulumme tietokoneistamisen ja kehittivät sitä vuosien varrella. Aktiivisten ATK-taitoisten opettajien, jatkuvan koulutuksen ja Tuki ry:n toiminnan ansiosta olemme tällä hetkellä Vantaan ykköskoulujen joukossa atk-osaamisen alueella. Erityiskiitos perustajajäsenten lisäksi kuuluu yhdistyksen puheenjohtajille: Tapio Pitkäselle, Anja Heikkiselle, Antti Ratialle ja Tapio Hakoniemelle sekä priimusmoottorille, eläkkeellä olevalle opettajalle Toivo Pokkiselle. Kiitos niinikään usean vuoden aktiiveille Juha Hirvoselle ja Jaakko Apell'ille koneiden huoltoavusta ja teknisestä tuesta. Rekolan Koulun Tietotekniikan Tuen 10-vuotisjuhlaa vietettiin jouluisen tietotupaillan merkeissä 17.12.1998. Lisää koulun atk-opetuksesta voit lukea koulun kotisivun "atk osasta".


text: Julkaistu: 11.2.2005 lehdessä osastolla Kulttuuri Olli Sinivaara viihtyy Café Kafkassa Svenska Teaternissa, jonka ikkunaan heijastuu vastapäinen Wulffin kulma. "Joskus pitäisi katsoa tämänkin teatterin esitys, vaikka A-kielen ruotsi on ikävä kyllä jäänyt vieraaksi." Filosofian opiskelija Olli Sinivaara, 24, ei yllättynyt, kun hänen esikoiskokoelmansa Hiililiekki valittiin ehdokkaaksi esikoisteoskilpailuun. Varhaiskypsänä pidetty kirjanoppinut on palkittu jo kaksi kertaa: pikku-Finlandialla vuonna 2000 ja toisella sijalla J. H. Erkon runokilvassa 2001. Hiililiekki on uudempaa tuotantoa. "Tuoreimmat runot on kirjoitettu viime syksynä ja pari vanhinta 2001", hän kertoo. Ansioihin kuuluu myös Tutkijaliiton viime lokakuussa julkaisema René Girardin teoksen La violence et le sac ré suomennos Väkivalta ja pyhä. Pari vuotta meni 428-sivuisen kirja kääntämiseen. "Pääsin Helsinkiin lukemaan sekä kirjallisuutta että filosofiaa. Heitin kolikkoa ja filosofia voitti. Se oli ehkä hyvä, kirjallisuutta harrastan muutenkin." Hän on opiskellut myös sosiologiaa, antropologiaa, ranskaa, espanjaa ja hieman klassista kreikkaa ja tietysti yleistä kirjallisuustiedettä. Gradua hän suunnittelee samaisen Girardin ajattelusta. Miksi Tampereella syntynyt nuorukainen valitsi Helsingin? "Täällä on elokuva-arkiston Orion - joka ei ole karkkikauppa - ja valtava kulttuuritarjonta. Käyn paljon teatterissa", hän kertoo Café Kafkassa. Filosofian opiskelijoiden ainejärjestössä Sinivaara ryhtyi kirjoittamaan Minervan pöllö -lehteen. Pian hänestä tuli lehden päätoimittaja. Sinivaaran runoja on julkaistu Nuoressa Voimassa, elävien runoilijoiden klubin vuosikirjassa MotMotissa sekä Tuli&Savu -lehdessä, jonka toimituskuntaan hän vielä kuuluu. Varhaisin kirjallinen vaikuttaja oli Väinö Linna. "Luin 14-vuotiaana Täällä Pohjantähden alla. Nyt haluaisin toimittaa Linnasta esseekokoelman." "Kuvaan sitä mitä on, mikä on olennaista, kun ei ole jumalaa. Jumalan jättämällä tyhjällä paikalla on pahuutta, mutta on myös hyvyyden ja kauneuden välähdyksiä", tämä kirkon jäsen sanoo. "Runous on vakavaa. Pidän itseäni viime vuosisadan runoilijana, vanhanaikaisesti vielä modernistina, en postmodernistina." "Niukkuus on naurettavaa. Suomen kielen rytmi on tärkeä. Adjektiivi rytmittää runojani. Onneksi Teos levensi sivujaan pitkiä säkeitäni varten." Hiililiekin sivu lähenteleekin neliön muotoa. Vaihto-oppilasvuosi Australiassa syvensi jo aiemmin orastanutta kiinnostusta kaunokirjallisuuteen. Hyvän koulun vapaaoppilaana D. H. Lawrence ja uudet englanninkieliset kirjailijat tempaisivat pojan mukaansa. Vuosi oli kuitenkin sikäli pettymys, että uudet liikuntalajit jäivät haaveeksi. Pikku-Finlandian hän sai abivuonnaan 2000 Tampereen yhteiskoulussa. Hän oli kirjoittanut esseen Thomas Mannin Taikavuoresta. "Se oli oikeastaan äidinkielen aine. Taikavuori on hyvä esimerkki yhdestä romaanin määreestä, avoimesta ensyklopediasta", Sinivaara sanoo kaukaisuuteen tuijottaen. "Ehkä joskus minäkin. Runoushan kuuluu nuoruuteen." Hän tyrmää ihmelapsen määritelmän "Olin tavallinen pikkupoika. Oli raju murrosikä, johon liittyi toilailua eikä koulu silloin kiinnostanut. Vanhempani tukivat minua aina." Hän pitää itseään frankofiilina. " Shakespearea lukuun ottamatta englanninkielinen runous ei ole ollut kaikkein väkevintä. Ranskalainen, saksalainen ja espanjalainen kirjallisuus kiinnostavat." Luonto on läsnä Sinivaaran runoissa. Hänen juurensa ovat paljolti Teiskossa. Sinne hänen täytyy päästä yhä uudelleen. "En pystyisi kirjoittamaan, jos en liikkuisi luonnossa ja urheilisi. Kymmenen kilometrin lenkki päivässä ei ole tavaton. Juoksu vilistävän maiseman halki onkin vähän kuin runo." Olli Sinivaaran runokokoelma Hiililiekki tavoittelee HelsinginSanomain kirjallisuuspalkintoa, joka myönnetään vuoden parhaalleesikoisteokselle 16. marraskuuta 2005. Paras esikoisteos palkitaan marraskuussa 11.2.2005 Helsingin Sanomat | firstname.lastname@example.org


text: Lähetä kuva, video tai uutisvinkki viestinä numeroon 13222. Voit lähettää kuvan myös verkkosivujemme kautta täältä » Tarvitsetko lisäohjeita? Aloita uusi keskustelu + Ohjeet » Onko kenelläkään tietoa kyseisistä laivoista, suorittavatko nämä laivat yleisöristeilyjä kesänaikana. Onko kenelläkään tietoa Alpo-laivan tämänhetkisestä tilasta? Se porukka taitaa olla melko riitaista. Eikö ne vieneet sen alpon jonnekkin normandiaan ja myyneet sen sinne johonkin museoon. Minun mielestä Alpolaiva on Oulujoella koivurannan kahvilan läheisyydessä ja suorittaa matkoja muhokselle. Toinen laivoista risteilee Kuivasjärvellä ja toinen Pyykösjärvellä Katso netistä, merellinen Oulu. Oulu on Uleåborgin kaijassa ja Alpo myös. Ei näytä kenelläkään olevan mitään tietoa ko. laivoista. Missä ne muuten siaitsevat. Ovatko nämä laivat torinrannassa? Torinrannasta kai ne risteilyt oulussa lähtee. Käyppä toppilan suunnalta katselemassa. Siellä ne paatit kelluu.. Onko siellä toppilassa lipunmyyntikojut ja mahdolliset aikataulut näille risteilyille Ei ole lipunmyyntikojuja kun on vanhanajan rahastajanlaukku periaate joka roikkuu kipparilla kaulassa ja hänelle voi ruplansa pulittaa.Aikataulu on sellainen kun kansilasti on valmis irroitetaan laiva kaijasta ja seilaaminen voi alkaa ja pian näemmekin merisairaat kasvot edessämme. Täytyykö kannelle heittää lasti ennenkuin laiva lähtee. Sehän on vaarallista myrskyssä voi liukastua lastiin.


text: Kodin vaihtuessa uuteen on paljon muistettavaa ja tehtävää. Kunnolliset muuttovälineet helpottavat muuttoa, ja kiireen yllättäessä muuttoapukin on paikallaan. Unohda kaupan banaanilaatikot ja appiukon farmarivolvo. Lainalaatikon tehokkailla ja turvallisilla muuttovälineillä säästät aikaa ja vaivaa niin itseltäsi kuin läheisiltäsi. Kunnollisilla muuttolaatikoilla ja muuttoautolla muuttaminen on edullista ja moninkertaisesti nopeampaa kuin sekalaisten pahvilaatikkojen ja nyyttien kanssa puuhastelu. Tutustu paikkakuntakohtaisiin palveluihimme ja tilaa muuttovälineet meiltä. Haluatko mummon perintöpiirongin ehjänä perille? Muutto on paitsi tekniikkalaji myös voimainkoetus. Kokeneiden ammattilaistemme käsissä kalleinkin omaisuutesi siirtyy turvallisesti ja vakuutettuna uuteen kotiisi. Sinulle jää vain pakkaaminen, johon saat meiltä sekä ohjeet että parhaat pakkaustarpeet. Kokeile vaikka pukulaatikkoamme, johon ripustat takit, housut ja paidat suoraan kaapista tangolle ja takaisin. Vaatteet ovat silittämättä siististi perillä uudessa kodissasi. Helppoa! Matkusta vaikka mökille tai etelän lomakohteeseen. Sillä aikaa me muutamme kotisi ja palaat virkistyneenä valmiiseen kahvipöytään. Hoidamme kaiken pakkaamisesta muuttosiirtoon ja perillä kohteessa suunnitelmien mukaisille käyttöpaikoilleen. Tarvittaessa huolehdimme myös taulujen ripustamisesta. Meidän tehtävämme on tehdä arjesta nautinto – sinulle jää eläminen.


text: Rantoja paratiisimaisessa Phuketissa Thaimaa kuuluu suomalaisten suosikkikohteisiin. Monet matkailijat suuntaavat Thaimaassa Phuketin saarelle, joka tarjoaa paljon nähtävää ja loputtomasti retkikohteita. Puuhapetet voivat snorklata, sukellella, golfata, kalastella tai irrotella yöelämässä. Sukellusretki Phuketin mahtavissa sinisissä vesissä kannattaa varmasti. Parhaimmat sukelluskohteet löytyvät läheisiltä saarilta. Jos sukeltaminen ei houkuta, pienellä veneretkellä pääsee melkein samaan tunnelmaan. Rannoilla ja merellä voi riippuvarjoilla tai harrastaa vesihiihtoa. Golfaajille Phuket tarjoaa kaksi eri kenttää. Saaren keskellä olevaan sademetsään voi lähteä patikointiretkille. Suosituimmat reitit löytyvät Khao Phra Taew –kansallispuistosta. Tapahtumia on runsaasti. Lokakuussa järjestetään ehkä suosituin festivaali, Phuket Vegeterian Festivaali eli kasvisfestivaali. Myös thaimaalainen uusi vuosi huhtikuussa on merkittävä, iso ja näkemisen arvoinen tapahtuma. Parhaat rannat Phuketin saarella on upeita rantoja silmänkantamattomiin. Kaikkein vilkkainta ranta- ja muu elämä on Patong Beachilla. Myös Karon ja Kata ovat viliseviä rantakeskuksia. Hiljaisempia, rauhallisempia ja mahdollisesti mukavampia rantoja löytyy mistä tahansa saarelta. Muista, että vuoroveden vaihtelut ovat hyvin suuria. Patongin rannalle kannattaa lähteä syömään, juomaan ja ostoksille; suurin osa kaupoista ja ravintoloista on keskittynyt sinne. Siellä on myös eniten baareja ja yökerhoja. Perheen pieninten kanssa Patong ei ehkä ole lomailuun paras paikka villiksikin yltyvän menon takia. Phuketissa on useita kylpylöitä, joissa kannattaa käydä rentoutumassa ja hierottavana. Lasten kanssa on mukava käydä gibboni-apinoiden kuntoutuskeskuksessa. Sää on takuuhyvä. Lämpötilat pysyvät ympäri vuoden yli 25 asteen. Kaikkein kuumimmat ajat ovat huhti-toukokuussa ja syys-lokakuussa. Suosituin matka-ajankohta onkin loka-maaliskuu, jolloin ei ole niin kuumaa. Nähtävyydet Phuketin lähisaariin kannattaa tutustua, sillä ne ovat usein hyvinkin vaikuttava näky pystysuorine seinineen. Phi Phi –saaret ja Phang Nga –lahti tarjoavat tunnetuimmat ja upeimmat maisemat. Phuket FantaSea on Las Vegas –tyylinen teemapuisto, jossa vierailu kannattaa. Jos rantaelämä alkaa kyllästyttää, voi vierailla Phuket Townissa, josta löytyy mielenkiintoista kiinalais-portugalilaista arkkitehtuuria. Wat Chalong on puolestaan Phuketin monista temppeleistä se suurin ja kuuluisin. Kiertelyn ohessa voi tutustua alueen historiaan. Burmalaiset hyökkäsivät vuonna 1785 Phuketiin. Kuningas Taksin pakotti heidät kuitenkin takaisin kuukauden kestäneiden hyökkäysten jälkeen. Aikoinaan Phuket oli useista eri maista tulleiden kauppamiesten keskus ja siellä tavaroita vaihdeltiin tinaan sekä kumiin. Saarella näkyy edelleen idän ja lännen sekä varsinkin kiinalaisten vaikutteita. Intian valtameren maanjäristyksessä ja sitä seuranneessa hurjassa tsunamissa vuonna 2004 Phuket kärsi pahoja vaurioita ja useita satoja ihmisiä kuoli. Lentokenttä ja yhteydet Phuket International Airport (HKT) on Thaimaan toiseksi suosituin Bangkokin Suvarnabhumin jälkeen. Se sijaitsee 32 kilometrin päässä Phuket Citystä. Keskustaan pääsee esimerkiksi taksikyydillä. Matkatoimistot järjestävät suoria charter-lentoja Phuketiin. Reittilennot sisältävät välilaskun Bangkokissa. Lento Bangkokista Phuketiin kestää 1 h 20 minuuttia. Parhaimmat hotellit Hotellit ovat melko edullisia suomalaiseen hintatasoon tottuneelle, vaikkakin Thaimaassa on myös halvempia kohteita. Kannattaakin valita hotelli läheltä merenrantaa kaikilla herkuilla, jolloin loma tuntuu täydelliseltä. Uima-allas, ruhtinaallinen aamiainen ja iso huone saavat matkailijan tuntemaan olonsa lähes kuninkaalliseksi. Mielenkiintoinen vaihtoehto perushotellimajoitukselle ovat usein rannalla sijaitsevat bungalowit, joissa pääsee nauttimaan omasta rauhasta. Palvelut eivät välttämättä ole yhtä hyvät kuin hotelleissa, mutta myös all inclusive –bungaloweja löytyy. Ruokakulttuuri Thaimaassa Riisi kuuluu jokaiseen ruokaan. Porsasta syödään myös todella paljon. Kanaa, kalaa ja äyriäisiä on tarjolla usein. Naudanliha ei ole välttämättä kovin maukasta, sillä liha on usein sitkeää. Huomioi paikalliset tavat Useimmat thaimaalaiset ovat buddhalaisia, joten katukuvassa näkyy usein munkkeja oransseissa kaavuissa ja lähes jokaisessa pihassa on pieni henkien talo. Kannattaa muistaa, ettei naisten ole soveliasta jututtaa munkkeja itse vaan välissä pitää olla mies. Myös kuninkaallinen perhe nauttii Thaimaassa suurta arvostusta eikä vieraan ole soveliasta arvostella heitä. Phuketissa kuten muuallakin Thaimaassa paikalliset pyrkivät hymyllä selviytymään mistä tahansa tilanteesta. Mentäessä sisälle joko temppeliin tai paikalliseen asuntoon kengät jätetään ovelle. Myös Phuketissa kuten muualla Thaimaassa liikenne on vasemmanpuoleinen. Halvat lennot HKT Kaikki matkakohteet: Alicante - Amsterdam - Bangkok - Barcelona - Berliini - Bryssel - Budapest - Dubrovnik - Istanbul - Ivalo - Jyväskylä - Kittilä - Kokkola-Pietarsaari - Kuala Lumpur - Kuopio - Kuusamo - Levi - Lissabon - Lontoo - Madrid - Malaga - Miami - München - New York - Nizza - Oulu - Pariisi - Phuket - Pori - Praha - Pristina - Riika - Rooma - Rovaniemi - Singapore - Tampere - Tukholma - Vaasa


text: Ofelia Second Hand Market Kulttuuriareena Gloriassa 07.12.2008 Posted on 16.11.2008 Ofelia Second Hand Market kokoaa saman katon alle kattavasti burleski, gootti, lolita, pin-up, rock’n'roll ja vintage-henkisiä tuotteita myyviä yksityishenkilöitä, second hand -liikkeitä ja persoonallisia pikkuputiikkeja. Kyseessä on siis yhdistetty kirpputori ja myyjäiset: myyjiksi tulee sekä vaatekaappiensa aarteista luopuvia yksityishenkilöitä että kauppoja ja käsityöläisiä. Luvassa uskomattomia helmiä kaappien kätköistä ja löytöjä erikoisliikkeiden tarjonnasta.


text: Aika: 19.9.-25.10.2012 Paikka: Helsinki, Turku Illan aikana pohditaan, mitä osaaminen on. Miten teen näkyväksi omaa osaamistani, jota olen kerryttänyt sekä opinnoissa, työssä että elämässä? Oman osaamisen tunteminen ja tunnistaminen on tärkeää sekä uutta työtä etsittäessä että uralla edettäessä, työtehtävien vaihtuessa ja palkkaneuvotteluissa. Oman osaamisen oivaltaminen voi parhaimmillaan myös estää vääriä uravalintoja ja antaa uusia oivalluksia omista työmahdollisuuksista. Koulutuksessa käydään läpi erilaisia osaamisen tunnistamisen tapoja sekä harjoitellaan osallistujien osaamisen tunnistamissa ryhmätyön avulla. Luennot ja keskustelut rytmitetään tukemaan osallistujien omaa oppimista. Kurssiajat ja -paikat Kurssit ovat todella suosittuja, joten varaathan paikkasi ajoissa. Paikkoja kannattaa kysellä myös viimeisen ilmoittautumispäivän jälkeen! 19.9.2012 Helsinki Hotel Arthur, Vuorikatu 19, 00100 Helsinki Koulutuksen vetäjä: kulttuurisihteeri Inka Ukkola, TJS –opintokeskus Ilmoittautuminen 16.8.2012 mennessä. 25.10.2012 Turku Turun Upseerikerho Ry, Kaivokatu 12, 20520 Turku Koulutuksen vetäjä: FM, asiamies Irmeli Puntari, LAL Ilmoittautuminen 24.9.2012 mennessä. Lisätietoa


text: (ei se muoto vaan se maku...;-) ) Välillä veggieruokaa! Pizzan tekemiseen kannattaa käyttää muutamia perustietoja: - Käytä uunia mahdollisimman kuumana! Pizzapaikoissa uunien lämpö on paljon korkeampi mitä saat kotona, mutta ei se mitään: maksimilämpö kehiin. - Hanki jostain kivipohja uuniisi, saat pohjasta rapean ja kokonaisuudesta tulee merkittävästi parempi. Huhujen mukaan Pizza Pronto on ihan hyvä hankinta. Perusuunissakin homma hoituu kuitenkin kohtuullisesti. - Panosta tomaattikastikkeeseen - Yksinkertainen on kaunista, älä käytä liikaa eri täytteitä tai mausta tulee sekasotku Pizzapohjaa kannattaa kokeilla muutamat kerrat, jokaisella on oma ideansa toteutuksesta. Yksi ehdotus: - Ota n. 2dl vettä, lämpimämpää kuin käsi (n. +42^C) - Kaada sekaan hiiva, kuivahiivakin käy (molempia ohjeidensa suhteessa) - Lisää mukaan jauhoja, vaikkapa vehnäjauhot tai durum-jauhot pelaavat. Lisää niin kauan että kokonaisuudesta tulee kiinteää taikinaa ja siten jähmeää. - Lisää 2 rkl oliiviöljyä ja ripaus suolaa - Vaivaa taikinaa tarpeeksi, kone on hyvä siitä että se jaksaa hoitaa hommaa ja taikinasta tulee kuohkeaa Anna taikinan nousta n. tunti Sitten tehdään tomaattikastike, esimerkkinä pesto-chipotle-habanero -yhdistelmä. - Ota Nomu Stir instant pestoa 2 rkl ja lisää siihen 4 rkl kuumaa vettä. Sekoita ja anna olla 5 min. Lisää 2 rkl oliiviöljyä. Sekoita sitten mukaan vielä El Yucateco Chipotlea ja Pepper-King Habanero -ketsuppia haluamasi tulisuuden ja savuisuuden suhteessa. Ketsupin sijaan voi laittaa myös esim. tomaattipyreetä. Sitten itse pizza: - Levitä pizzapohja jauhojen päälle leivinpaperille ja levitä hieman oliiviöljyä pohjan päälle - Lisää tomaattikastike - Seuraavaksi levitä juusto, tyyppi makusi mukaan. Kanttarellit eivät kaipaa viereensä kovin voimakkaita makuja tai sen hienostunut maku peittyy. Lisää ropsaus suolaa. - Asettele täytteet vasta juuston päälle, tällöin niiden maku tulee paremmin esille. Juuston halutaan kuitenkin olevan maussa taustalla, järjestyksellä on oikeasti väliä Tässä tapauksessa laitoin pizzan päälle kanttarelleja pilkottuina, herkkusieniä, isoja valkosipulinpalasia ja kananmunan. Parasta tietysti jos haet kanttarellit metsästä tai torilta! Taiteile pizzasi tulikuuman kivilevyn päälle jos sellainen löytyy, leivinpaperin saa “käännettyä” pizzan alta suht näppärästi, mutta taiteilua tuo hieman on sillä paperia ei voi väliin jättää. Toisaalta taas sitten pizzan siirto ei-valmiina voi olla aika haastavaa (Pro-äijillä ja -naisilla on tietysti välineet tähänkin...). Pohjan esipaistaminen hieman ei ole myöskään huono idea! Tulikuumassa uunissa pizza valmistuu nopeasti ja on melko kuuma hetken, sen jälkeen vain nauttimaan! Extra-ketsuppia ei juuri tarvita, mutta jos sellaista haluaa käyttää niin suosittelemme Heinzin ketsuppia ei-tuliselta puolelta. Tulisista puolestaan Pepper-Kingin ketsupit toimivat!


text: TARINAT |Kingcallemme Ella, Myy ja Titta ovat kirjoittaneet erinäisiä tarinoita elämästään Kingcalle-lehteen. Jutut ovat alla aikajärjestyksessä. Vauva ja hauva ne yhteen sopii (KingCalle 1/2009) Vetisenä Palangassa: voiko mikään olla hauskempaa? (KingCalle 2/2007) Kevättä rinnassa (KingCalle 1/2007) Titan ja Myyn lelutesti (KingCalle 2/2006) Titta ja Myy muutosten myllerryksessä (KingCalle 1/2006) Joulunodotusta (KingCalle 3/2005) Myyn ja Titan kesä (KingCalle 2/2005) Äitiyden autuutta (KingCalle 1/2005) Ella koiraetsinnässä (KingCalle 3/2004) Ellan toko (KingCalle 2/2004) Rossbell'sin laumassa tapahtui mullistus: uusi jäsen putkahti joukon jatkoksi. Mutta tämäpä olikin merkillinen tapaus - vailla karvoja, mutta toisinaan jopa koiriammekin äänekkäämpi - se on vauva! Vauvalla on jo oma hauva: kingcalle nimeltä Teddy. Hän saa yhdessä sisarpuolensa Myyn kanssa nyt kertoa kokemuksistaan. - Ainakin se kuolaa enemmän kuin yksikään meistä, Teddy aloittaa. Häntä huvittaa kovasti se, että isännillä menee jo välillä nimet sekaisin. Kun puhutaan Miikasta, tarkoitetaankin Teddyä. Ja toisin päin. Teddy pelkääkin, että jossain vaiheessa hänelle yritetään sovittaa vaippaa Kerran ihmismamma yritti jo puoliunissaan nostaa Teddyn äitiä Ellaa keskellä yötä vauvan sänkyyn. Vain Ellan paniikinomainen sätkiminen keskeytti touhun ajoissa. Teddy tuntee sydämessään vauvan surut. Kun itketään, niin myös Teddy ulisee perin eriskummallisesti. Myy paljastaa patenttiratkaisun tilanteeseen kuin tilanteeseen pienokaisen kanssa. - Sitä pitää nuolla, Myy tietää. Hän ei ole yksin, sillä koko lauma - ehkä Myyn sisarta Tittaa lukuun ottamatta - tahtoisi pusitella poikaa. Kun vauva tuotiin taloon ensi kertaa, olivat kaikki kummissaan. Mutta pian hän oli vain "yksi meistä". - On eri kivaa tepastella vauvan ja isäntien kanssa lenkkejä. Olen niin ylpeä pienestä pojasta, ja tahdon kulkea aivan kärryjen vieressä reippaalla askeleella, itsekin pieni poika Teddy riemuitsee. Vauva kiskoo Jos vauva ja Teddy menevätkin hölmöjen ihmisten mielissä sekaisin, on erojakin olemassa. Siis sen karvattomuuden, kädellisyyden ja kuolaamisen lisäksi. Erityisesti ruokahalu on Teddyllä välillä kateissa. Ehkä hän on niin innoissaan ihmisenalusta, ettei malta syödä. Vauvalla sen sijaan riittää ruokahalua molempien edestä. - Ihmismamma sanoo, että nyt hän tietää, miltä koiraemoista tuntuu, Myy kertoo. Hän puolestaan tietää tunteen, kun vauva tarttuu turkkiin ja kiskoo kaikin voimin. Mutta Myy sietää sen hammasta purren. - Ei pienelle saa suuttua, Myy ohjeistaa. Myy ja Teddy ovat kummissaan, kun vauvan kasvaminen vie niin kauan. Vauva ei vieläkään juokse heidän kanssaan pihalle, vaikka ikää on jo monta kuukautta. Ihmiset ovat yrittäneet selittää, ettei se mene ihan niin. Mutta hupsut kingcallet ovat luottavaisia, että pian poika hyppelee heidän kanssaan puutarhassa. Jo pelkästään sen vuoksi, että täytyyhän se opettaa sisäsiistiksi. Mirva ja Tuomas Hei taas kaikille lukijoille. Minä olen Myy, mutta minua kutsutaan myös Mymmelismyyksi ja Mymelibymeliksi. Älkää kysykö miksi! Nyt kerron teille Liettuan matkastani elokuussa. Konkkaronkassa oli mukana myös poikaystäväni Brutus, cavalierit Lady ja Robin sekä ystävä-phalène Mortti. Mutta ei niistä enempää, sillä minä olen tarinan tähti. Mammani sai siis keväällä päähänsä, että "Hei: lähdetään Liettuaan". Hän sai ympäripuhuttua myös ystävänsä Sannan, ja kauhukseni minä huomasin joutuvani mukaan. Onneksi Brutus tuli mukaan! Matka alkoi eräänä keskiviikkona, meidät lastattiin isoon bussiin kuin matkatavarat konsanaan! Tuskin kingcallen arvolle sopivaa. Pysähdyimme ensiksi Helsingissä, jossa bussiimme lastattiin lisää koiria. Laiva vei meidät ison veden yli. Me koirat nukuimme sillä välin, kun isäntäväki hummaili laivalla. Tallinnassa saimme onneksi hieman hajurakoa muihin, kun meidät jaettiin kahteen bussiin. Ensimmäisenä yönä saimme tuta Baltian tiestön joka kuopan. Välillä pidimme taukoja ja kävelimme nurmikolla tutustuen samalla muihin seurueemme koiriin. Eniten pidin naapurihäkissä matkustaneesta Esteri-beaglesta ja Tamarin-nimisestä aussinuorukaisesta. Aamulla saavutimme Latvian rajan, ja ajoimme Liepajan rantakaupunkiin. "Ihanaa", ajattelin, kun oikaisin itseni vuoteelle hotellihuoneessa. Kävimme nuuskimassa vähän kaupunkia ja totesimme sen kauniiksi. Kukkaistutuksia olisi ollut kiva maistella, jos olisi saanut Mutta seuraavana aamuna, juuri kun olin kotiutunut, meidät pakattiin taas linja-autoon, ja pomputus jatkui kohti Liettuan Palangaa. Perjantaina oli ensimmäinen näyttely, ja saimme seuraksemme sateen. Heilutin häntää, tepastelin reippaasti ja kiersin kehää riemua täynnä. Ilmeisesti tein tuomariin vaikutuksen, ja mammakin oli erittäin iloinen. ("Mamman", kuten Myy minua tituleeraa, on pakko keskeyttää tarina tässä välissä. Nythän siis on yleistä tietoa, että kunnon kingcalle ei sateella esiinny. Hyvä, jos tassua suostuu nostamaan. Myy toden totta suorastaan leikki kehässä, ja hänen käytöksensä on mysteeri vielä tänäkin päivänä. Vain Myy tietää. No, päästetään hänet takaisin ääneen.) Mamma ja Sanna-täti olivat ennen kehää hetken huolissaan, koska näytti siltä, että kaikki kolme rotua ovat päällekkäin pitkin kenttää. Mutta kaikki kuitenkin lutviutui, ja ihmiset ja koirat kerkisivät kukin omiin kehiinsä. Teimme näyttelyssä myös Brutuksen kanssa ensiesiintymisemme "pariskuntana", kun osallistuimme parikilpailuun. Se oli eri kivaa, vaikka Lady ja Robin pärjäsivätkin meitä paremmin. Näyttelyn jälkeen olimme kaikki väsyjä, märkiä ja viluisia. Onneksi kiltti kuskimme ajoi meidät Klaipedaan. Hotellihuone haisi tupakalta, vaikka siellä ei olisi saanut polttaa. Sänky kuitenkin löytyi, mikä on pääasia. Koska kaikki tavaramme olivat märkiä, levittivät mamma ja Sanna ne ympäri huonetta, joka muistuttikin sitten enemmän leirintäaluetta. Lauantaina oli toinen näyttelymme. Nyt sää suosi, mutta tuomari ei. Pyh, minä sanoin. Tiedän oman arvoni. Viekää minut kotiin, kiitos. "Ei niin nopeasti", Mamma sanoi. Hän kertoi, että vietämme vielä sunnuntainkin täällä, tosin nyt jo sivustaseuraajina. Sunnuntai olikin kuuma päivä, huh hellettä sentään. Mamma tutustutti minut sileäkarvaisiin noutajiin ja kultaisiinnoutajiin, kun seurasimme heidän erikoisnäyttelyään. Matkaamme tarttui myös tumma ja komea ranskalaista verta kantava kingcalleherrasmies. Brutus näytti olevan vähän mustis, mikä huvitti minua suuresti. Bussi huojutti meidät heti näyttelyn jälkeen takaisin Liettuan, Latvian ja Viron läpi Tallinnaan. Latvian ja Viron rajalla tullisetä tuli bussiin ja jäi ihastelemaan minua. Toimme helteen kanssamme Suomeen, sillä palatessamme maanantaina alkoi etelässä aurinko paistaa toden teolla. Nyt, kun illat alkavat pimetä ja sade vihmottaa ikkunaan, muistelen lämmöllä Liettuan matkaani. Veisiköhän mamma minut ensi kesänäkin jonnekin etelään? Aurinkokuningatar Myy Pienen kingcallemme Myyn maailma muuttui tammikuussa 2007. Taloon tepasteli komea poika nimeltä Brutus, ja Myy oli välittömästi - eh - myyty. Myyn kevät alkoi jo tuolloin, ja pian oli ilmeistä, ettei tyttömme ollut yksin tunteineen. Potra Tsekin poika Brutus huomasi sydämensä sykkivän villisti Pohjolan daamille. - Uusi maa, uudet kujeet, Brutus tokaisi mielessään. Hänen saapuessaan pakkaset alkoivat kiristyä, ja koitti vihdoin sydäntalven aika. Olikin siis paikallaan, että nämä kaksi lapsukaistamme viihtyivät välittömästi yhdessä toisiaan lämmittäen. Vierähti viikko, vierähti toinenkin, ja lemmenparimme ei tiennyt miten päin olla. Kisailu kiihtyi toisinaan siihen pisteeseen, että ihmisten piti viheltää peli poikki. Tällä välin myös cavalieriemme parissa kuhisi. Tai paremminkin, pentuhuoneessa kuhisivat kahdeksan pientä koiravauvaa, jotka Mindy Mae -trikkimme oli pullauttanut pari viikkoa aikaisemmin. Mutta yhtä nopeasti kuin oli saapunutkin, lähti Brutus jälleen matkoihinsa Myyn suureksi suruksi. Ja mikä pahinta, Myy tiesi, että määränpäässään Brutusta odotti sievä ja tumma kingcalle nimeltä Bella! Siskokin vielä. - Pyh! Tyypillinen gigolo sittenkin. Tietäköön huutia, mokoma shemeikka. Minä sanon sellaisille "Tsih", Myy vuodatti onnettomana. Sydänsurut saivat kuitenkin väistyä, sillä pian Myyn tassut olivat täynnä Mindy Maen villin kahdeksikon kanssa. Hoivavietti pyyhki pojankaipuun tiehensä. Ja on Brutuksella aina paikkansa Myyn sydämessä, käyhän poika aina kohteliaasti muistamassa Myytä aika ajoin. - Kaikin puolin ihana poika, itsekin samanvärinen ja taas kirkassilmäinen Myymme mietti. Lämmintä ja aurinkoista kevättä lukijoille toivottaen, Kesän aikana on tullut testattua leluja niin sisällä kuin ulkonakin koirien kanssa. Muutama suosikki näyttää löytyneen. Annetaan Titan ja Myyn lausua niistä arvionsa. Keskusteluun ottavat osaa myös Bella-sisko sekä cavalierimme Rosie, Ada, Kasper ja Rasmus. 1. Köysi 2. Kelluva meritähti 3. Kissan kangaspallo (sisällä kulkunen) 4. Frisbee 5. Pahvirulla 6. Vinkupallo Myyn suosikit (virallisen listan ulkopuolelta) 1. Kosmetiikkatuotteet "En tosin ikinä saa leikkiä niillä kunnolla, kun ihmiset vievät ne aina pois", Myy kommentoi vihaisena. Kulunut syksy ja talvi on ollut ihmeellistä aikaa kahdelle pienelle kingcallellemme, tai ehkä ei enää niin pienille. Nyt suunvuoron saavat rakkaat vuoden ikäiset siskokset Titta ja Myy: "Hei kaikille! Koko homma alkoi syksyllä, kun isi ja mamma kertoivat, että me muutamme. Emme ymmärtäneet miksi, sillä viihdyimme hyvin Espoon Viherlaaksossa. Ihmisvanhemmat kuitenkin kertoivat, että saamme uudessa kodissa oman huoneen ja pihankin. Muutimme aivan joulun alla, ja meitä pelotti, ettei joulupukki löydä meitä! Jouduimme myös sanomaan jäähyväiset naapurien koirakavereille. Uusi koti osoittautui kuitenkin tosi kivaksi. Ympäristö on rauhallinen ja löytyipä omalta pihalta paljon puista järsittävää. Jostain syystä mamma ei ilahtunut. Ekat päivät jouduimme olemaan paljon yksin, kun isi haki tavaraa vanhasta asunnosta ja mamma oli töissä. Joulun koittaessa yllätyimme kuitenkin iloisesti: läksimme kaikki mummolaan, missä oli vastassa monenmoista lahjaa. Jee, joulupukki löysi meidät sittenkin! Saimme muun muassa talvitakin, heijastinliivin ja paljon namia. Uuden vuoden alkaessa olimme juuri asettuneet, kun Jade-cavalier tuli kyläilemään. Vierailu tuntui vain kestävän tosi kauan, ja Jade näytti pulskistuneen sitten viime näkemän. Olimme vähän happamia, kun meille luvattu huone annettiinkin Jadelle! Syy Jaden vierailuun selvisi pian, sillä eräänä sunnuntaiyönä näimme jotain ihmeellistä. Jadea varten oli laitettu jokin laatikko, jossa hän petasi innokkaasti. Me jo luulimme, että nyt on nukkumaanmenoaika, mutta siitä vasta yö alkoikin. Jaden sisältä ilmestyi pieniä koiravauvoja viisi kappaletta! Seuraavat viikot kuluivat vinhasti, kun seurasimme kovin kiinnostuneina pienten kasvamista. Me leikimme pentujen kanssa kovasti ja hoidimme niitä!" (Tässä vaiheessa isin ja mamman on pakko oikaista hieman. Tosiasiassa Myy oli keksinyt mielestään riemastuttavan leikin, missä hän läimäytti ohi juoksevaa pentua selkään, jolloin seurauksena oli pienokaisen lässähtäminen neliraajaspagaattina lattiaan. Pennut eivät kuitenkaan olleet moisesta moksiskaan, vaan jatkoivat kirmaamistaan heti uudestaan. No, annetaan Myyn ja Titan jatkaa vielä hetki.) "Pennut lähtivät pois uusiin koteihin kovin nopeasti, olisimme mielellämme pitäneet niille vielä seuraa. Mutta nyt voimmekin leikkiä keskenämme sekä ulkona että sisällä. Muut väistäköön! Ja yhtäkkiä olimme mekin jo täyttäneet yksi vuotta. Isi ja mamma sanoivat, että me emme enää ole perheen pienimpiä, vaan olemme kasvaneet isoiksi." Myy ja Titta Kuten joka kodissa tähän vuodenaikaan, on meilläkin joulun odotus käynnissä. Titalle ja Myylle tämä on ensimmäinen joulu, joten jännitystä on ilmassa. Eräänä marraskuisena sunnuntaipäivänä he kokoontuivat sohvalle yhdessä Ella-äitinsä kanssa. Mukaan tulivat myös cavalierimme Rosie ja Ada sekä Nekku-kissamme omalta nojatuoliltaan. "Jaaha, taas on ensimmäinen adventti. Kohta on siis joulu", aloitti Rosie joukon vanhimpana. Titta ja Myy kuuntelivat pää kallellaan ja kysyivät, mikä joulu on. Hyvää joulunaikaa kaikille Kingcalle-lehden lukijoille toivottaen, Kuten yleensä kesälomalla, olemme mekin sukuloineet. Ensin kesäkuussa rakas veljemme Leevi saapui parin päivän vierailulle Vaasasta. Leeviä oli minusta hauska nähdä pitkästä aikaa, mutta Titta yritti komentaa veljeä. Minusta tuntuu, että Titta oli mustasukkainen kun leikin paljon Leevin kanssa. Tapasimme myös siskomme Bellan. Titta ja Bella ovat kuin kaksoset, ihmisten tuntuu olevan välillä vaikeaa erottaa heidät toisistaan. Bellaa näemme aika usein, häntä on hauska tavata. Kävimme pitkällä kesälomalla Denzil-isän luona ja äitikin tuli mukaan. Meillä oli oikea sukukokous, sillä paikalla olivat myös äidin sisko Elsa, Sam-setä ja isoäiti Molly. Tutustuimme myös puolisiskoomme, Millieen. Hän oli vielä pieni ja Titta käytti tilaisuutta hyväkseen ja kiusasi häntä. Isän luona oli todella hauskaa, saimme olla ulkona kaikki päivät ja nukuimme kuin tukit yöllä. Aina riitti jotain tekemistä ja kivoja leikkikavereita. Ihmismammamme ja -isimme veivät meidät myös todella outoihin paikkoihin. Yksi paikka oli sellainen ruohokenttä, jolla piti kävellä ympyrää. Emme tiedä miksi. Sitten piti seisoa pöydällä. Yritimme myös istua, mutta se ei ilmeisesti ollut sallittua. Todella kummallista. Mutta paikalla oli myös kiva täti, joka jutteli meille ja silitteli. Täti tutki jokaista meistä hetken ja sitten kuljimme taas ympyrää. Halusimme juosta kilpaa, mutta sekään ei ollut ihmisten mieleen. Heitä ei sitten voi miellyttää! Kävimme myös mökkeilemässä ja se oli hauskaa. Laumamme cavalier-jäsen Ada näytti miten uidaan ja se vaikutti helpolta. Jännityksen tuoksinassa Titta tipahti laiturin päästä veteen. Höhlä siskoni ei tuntunut edes pelästyvän! Mamma kuitenkin nosti hänet takaisin laiturille. Minä olin hämmentynyt tilanteesta ja putosin itsekin järveen. Onneksi siinä oli matalaa. Sitten mamma pelasti minutkin. Titta kuitenkin piti vedestä ja päätti mennä hetken kuluttua uudelleen polskuttelemaan. Titta pitää Adaa esikuvanaan ja seuraa häntä kaikkialle. Valitettavasti kesä ei sujunut täysin aurinkoisissa merkeissä. Kävimme Helsingissä Kaivopuistossa. Siellä oli joku ilkeä ihminen rikkonut pullon maahan ja minä sain pahan haavan tassuuni. Nyt joudun pitämään tyhmää sukkaa jalassani ja se ei ole yhtään kivaa. Mamma ja isi kuitenkin lohduttelevat, että tassuni palaa ennalleen. Myy Hei kaikille! Ajattelin kertoa teille huimasta kokemuksesta, joka on mullistanut elämäni täysin. Minusta on tullut neljän pienokaisen äiti. Meidän perheen cavalierit Ada ja Rosie olivat kertoneet minulle kokemuksistaan äiteinä. Rosie puhui siitä rakkauden tunteesta, mitä pennut herättävät, mutta toisaalta myös äitiyden varjopuolista, kun joku omista vauvoista menehtyy. Ajattelin silloin, että Rosie ottaa emon hommat aivan liian vakavasti. Adalla puolestaan ei ole ollut hyvää sanottavaa äitiydestä. Hänestä pennut olivat lähinnä riesa, eikä niitä tarvitse imettää kolmen viikon jälkeen. Mutta Ada sai toiset pentunsa tammikuussa, ja kylläpä nyt oli ääni kellossa muuttunut! Adan sydämen on täyttänyt rakkaus, jota en voinut ymmärtää ennen kuin vasta helmikuussa, kun esikoiseni astuivat tähän maailmaan. Kokemukseni alkoivat, kun mamma vei minut joulukuussa tapaamaan komeaa urosta. Ensin ujostelin, mutta sitten teimme jo tuttavuutta. Olin vähän hämilläni enkä ymmärtänyt, mitä tapahtui. Viikot kuluivat ja eräänä päivänä mamma ja iskä veivät minut eläinlääkäriin. Ihmettelin kovasti, sillä en ollut kipeä. Minut kammettiin selälleni pöydälle, ja lääkäritäti levitti jotain inhaa tököttiä masulleni. Sitten hän liikutti jotain kummaa vekotinta mahani päällä ja lausahti hetken päästä: "sanoisin, että täällä on 3-5". Minä ihmettelin, että mitä siellä muka on 3-5 kappaletta. Unohdin koko jutun ihmisten tyhmänä hömpötyksenä, mutta parin viikon jälkeen vatsasta alkoi kantautua kummallisia tuntemuksia. Ihan kuin joku potkisi ja muljahtelisi ympäriinsä. Huomasin myös, että vatsani on paisunut, olin tosin syönyt tavallista enemmän jo hyvän tovin. Mutta pian minulle selvisi, ettei lihomiseni johtunutkaan kaloreista: eräänä iltana aloin voida vähän huonosti, ja mamma kertoi lämpöni laskeneen ja synnytykseni käynnistyneen. Olin ymmälläni, mutta nukuin yöni normaalisti mamman ja iskän kanssa. Aamulla mamma sanoi, että nyt lähdetään: päädyin taas sen lääkäritädin luo ja sen jälkeen kaikki on vähän epäselvää. Seuraava muistikuvani on, että heräilin viltteihin käärittynä lämpöpatjan päällä. Mamma ja iskä rauhoittelivat ja sitten he toivat eteeni korin. Peite otettiin syrjään ja mitä siellä odottikaan: neljä pienen pientä vauvaa! Iskä ja mamma sanoivat, että vauvat ovat minun. Ja niinhän se tietysti olikin, sen ymmärsin oikopäätä. Yhteiseloa pentulaatikossa Kotimatkan jälkeen aistin jännitystä iskän ja mamman taholta. He selittivät jotain, että kuinkahan Ada suhtautuu. Hän kun oli synnyttänyt omat pentunsa puolitoista viikkoa aikaisemmin. Mutta isossa pentulaatikossa oli tilaa molemmille pesueille. Ada jopa vartioi vauvojani Rosielta, joka tunki kuonoaan turhan likelle. Seuraavat viikot käytännössä asuin pentulaatikossa. Välillä minut raahattiin ulos tarpeille, mutta kiiruhdin aina takaisin ja haukahdin rappukäytävässä, kun se oven avaaminen kesti niin kauan. Sisällä rimpuilin itseni irti hihnasta ja ravasin suoraan pentujeni luo. Sittemmin olen kuullut, että mammalla ja iskällä oli ollut paljon epäilyksiä äidin vaistojeni suhteen. Olivat kuulemma pelänneet, etten osaa tai haluaisi hoitaa vauvojani. Mutta minäpäs näytin heille! Ovat kehuneet minua sen jälkeen maailman parhaaksi äidiksi! Tätä kirjoittaessani vauvat ovat jo viisiviikkoisia ja aikamoisia vesseleitä: terveitä, energisiä ja leikkisiä. Aika terävät hampaat niillä on, kun tarraavat häntääni. Ovat kuitenkin onneksi saaneet leikkiseuraa Adan kolmikosta, ja me vanhemmat voimme seurata touhua turvallisesti sohvalta. En enää vahdi vauvojani koko aikaa, mutta vingahduksen kuullessani riennän paikalle. Myös mamma ja iskä menevät jo öisin nukkumaan sen sijaan, että valvoisivat kanssani. Kyllä pentujen saaminen ja hoitaminen on ihanaa ja antoisaa, mutta en tiedä jaksaisinko tätä montaa kertaa. Saa nähdä, mitä mamma on pääni menoksi suunnitellut... Terveisin, Hei. Tässä taas Ella. Viimeksi kerroin teille kokemuksistani tottelevaisuuskoulussa. Nyt minulla on kovin erilaista kerrottavaa. Mamma on ottanut minut mukaan koiraetsintäharjoituksiin maalikoiraksi. Laumakaverini, cavalier Ada, harrastaa lajia ja on edennyt jo aika pitkälle. Ekalla kerralla minua pelotti hieman, kun ympärillä oli isoja koiria, joista useimmat haukkuivat innoissaan. En tiedä miksi. Mamma otti kartan, ja lähdimme kävelemään metsään päin. Koko touhussa ei ensin tuntunut olevan mitään järkeä: mamma selitti minulle jotain ja samalla nyppi minusta karvaa irti. Hän sanoi, että "nyt pitää jättää hyvä hajujälki". Minut oli pakotettu maahan istumaan. Kun olin istunut minuutin, jatkoimme matkaa. Kävelimme hiljakseen hiekkatien vartta metsään, ylitimme toisen hiekkatien, ja kohta hyppäsimme pienen ojan yli. Jouduin rämpimään kauhealla hakkuualueella oksien keskellä. Minua ei ole ikinä kohdeltu näin kaltoin! Juuri, kun olin saanut tarpeekseni koko typerästä touhusta, mamma istutti minut kiven taakse piiloon. En tajunnut ollenkaan. Miksi meidän pitää kyykkiä täällä? Koitin haukahtaa mammalle, että mennään pois, mutta mamma sanoi "hys, hiljaa, ettei Nette kuule meitä". Kuka on Nette?!? Kohta metsästä alkoi kuulua oksien räsähtelyä ja innostunutta läähätystä. Yhtäkkiä kiven takaa ilmestyi iso dalmatialainen: hui olkoon! Sen emäntä hoki tohkeissaan, että "hyvä Nette, löysit Ellan". Miten niin löysi? En minä ole hukassa ollutkaan. Mamma kantoi minut pois metsästä. Olin ihan poikki pomppimisesta ja jännityksestä. Toisella kerralla satoi kauheasti vettä. Mamma sanoi, että "etsijäkoiran pitää osata etsiä säässä kuin säässä". Ensin minut talutettiin ojan viereen ja laitettiin maahan istumaan. En olisi halunnut istua märällä nurmikolla. Mamma nyppi taas muutaman karvan maahan, ja lähdimme liikkeelle. Ensin piti mennä mutaisen ojan yli: tein valtavan loikan ja pääsin kuin pääsinkin yli! Mammalla oli enemmän vaikeuksia. Sitten kävelimme pellon viertä. Heinä ulottui selkääni asti ja oli kauhean märkää. Tarvoimme eteen päin ainakin sata metriä, ja käännyimme pajujen alle suojaan. Olin aivan likomärkä ja surkea pieni kingcalle. Mamma kaivoi taskusta nakinpaloja lohdutukseksi. Tovin päästä kuului läähätystä ja pellolta pelmahti tuuheakarvainen vehnäterrieri Barney. Barney oli aivan innoissaan ja haukahteli. Olin imarreltu, kun joku on noin iloinen minut nähdessään. Tein lähempää tuttavuutta ja totesin Barneyn olevan mukava kaveri. Kuljimme samaa matkaa pois. Barneyn suoritusta seurannut uusi koulutusohjaaja sanoi, että olen ensimmäinen kingcalle, jonka hän on tavannut. Sallin hänen rapsuttaa itseäni nakkeja vastaan. Olen käynyt kolmannenkin kerran harjoituksissa. Touhu alkaa olla jo tuttua: ensin mennään piiloon ja sitten joku tulee ja löytää meidät. Tällä kertaa tosin Nette huristi meistä ensin ohi, vaikka olimme vain muutaman metrin päästä. Lisäksi Nette taisi huomata meidät, mutta ei halunnut lystin olevan ohi ihan niin nopeasti. Omistajaa vietiin. He tekivät ison lenkin metsässä, minkä jälkeen palasivat lähtöpisteeseen. Toisella kerralla Nette lähti rauhallisemmin liikkeelle ja löysi meidät heti. Oikeastaan minulla on ollut ihan kivaa. Olen tavannut mukavia koiria ja ihmisiä. Saa nähdä, jos minäkin joskus pääsisin etsimään... Terveisin maalikoira Ella Hei! Minä olen Ella, nuori kingcalletyttönen Espoosta. Perheen pään, eli minun itseni lisäksi, laumaan kuuluu kaksi hoopoa ihmistä ja kaksi cavalieria, joista toisesta en tykkää, kun se koko ajan varastaa ruokiani! Vaikka tykkään kuitenkin, mutten kerro sitä sille. Sitten täällä asuu myös jokin musta olento, joka hyppii päin seiniä ja sanoo mau. Ensin ajattelin, ettei tämä ole vaikeaa: mehän vain kävelimme nurmikentälle. Mutta sitten paikalle alkoi saapua muita koiria. Siis mitä? Minähän en muiden hurttien kanssa viihdy. Siellä oli se yksikin tanskandoggi, joka kuolasi aivan valtavasti. Hyi olkoon. Ekalla kerralla meidät laitettiin rinkiin, ja opettajatäti kävi jokaisen luona. Myöhemmin mamma kertoi, että tarkoitus oli katsoa, kuinka reagoin vieraaseen ihmiseen. Miten minun olisi pitänyt reagoida? Hyppiä tätiä vasten vai? Kyllä minä tiedän, kuinka käyttäytyä. Täti sanoi, että "te olette ihan tylsiä, kun olette vain noin nätisti". Sitten harjoittelimme sivulla kävelemistä. Mutta kun minua ei huvittanut kävellä. Siinä seisoimme keskellä kehää, kun muut pomppivat ympärillä. Mamma ei tainnut tykätä, mutta so what? Minä olen kingcalle ja liikun silloin kun huvittaa! Mutta sitten mamma teki ikävän tempun. Se jätti minut ihan yksin ja käveli pois. Minua pelotti, ja kävelin vapisten mamman luo. Sitten sain kehuja ja halipusuja. Ja nakkeja. Tällaiset tunnekuohut laidasta laitaan eivät tee hyvää luonnolleni! Tahtojen taisto Seuraavalla kerralla harjoittelimme istumista. Kyllähän sen osaan - jos saan silkkityynyn. Nurmikko oli inhan märkä. Me harjoittelimme samoja asioita useita kertoja monen viikon ajan ja lopulta suostuin kävelemään, kun se jostain syystä oli mammalle niin tärkeää. Siis kunhan sain nakkeja. Mutta arvatkaas mitä: juuri kun luulin olevani hyvä tyttö, niin minut käskettiin maahan! Ei sellainen sovi arvolleni. Pysyin kannassani ja kieltäydyin. Siinähän odottivat. Yhdessä asiassa minusta tuli todella hyvä: ohittamisessa nimittäin. Jostain syystä muut pennut vetivät aina kohti toisiaan, minä sipsutin kauniisti mamman vieressä. En kerta kaikkiaan voi ymmärtää, miksi muut koirat halusivat leikkiä keskenään. Siinähän menee aivan likaiseksi. Puolipakolla tutustuin muihin ryhmäni jäseniin. Ensin tein tuttavuutta erään kääpiöpinserin kanssa, mutta se räksytti koko ajan kaikille. Kaikista kivoin oli yksi walesinspringerspanieli. Hän muistutti kotona olevia kavereita. Minun lisäksi ryhmässä oli muutama harvinaisuus: kääpiöbullmastiffi ja kaksi meksikonkarvatontakoiraa. Sitten oli yksi nöffi ja bullmastiffi. Muut ryhmäläiset seurustelivat keskenään, minä pysyttelin kaukana. Viimeisellä kerralla meillä oli koe. Minun piti tehdä peräkkäin kaikki, mitä oltiin opeteltu aikaisemmin. Ensin piti istua käskystä, sitten kävellä sivulla ja tehdä käännöksiä. Sen jälkeen minun piti jäädä paikoilleni, kun mamma meni kolmen metrin päähän. Luulin jo, ettei mamma kutsukaan minua enää takaisin, yritin tapittaa suurilla suloisilla silmilläni, mutta siltikään kutsua ei kuulunut! Sitten kuulin sanat "Ella tänne". Voi miten ihanaa, juoksin kipin kapin luokse ja menin maahan. Sitten kiersin mamman vasemmalle sivulle ja istuin alas. Kauempana seisoneet ihmiset taputtivat, ja ohjaajatäti kehui kovasti. Mammakin oli ylpeä, ja sitten popsin nakkeja. Loppukokeesta sain kolme tassua, eli täydet pisteet! Opettajatäti sanoi, että olin kurssin "lady". Opin, että uusien asioiden kokeileminen ja opetteleminen on sittenkin kivaa. Ja samalla saa syödäkseen paljon nakkeja. Terveisin, Copyright © Rossbell's / all rights reserved (Ei saa kopioida ! / Do not copy ! )


text: Suostuuko Suomi velkasuon kantojuhdaksi? Suomessa niin kuin muissakin euromaissa lienee korkea aika puntaroida yhteiseen liittovaltioon siirtymisen etuja ja haittoja. Puntaroinnilla alkaa lisäksi olla kiire. Ei siksi, että tätä itsenäisen Suomen suurinta valtiouudistusta olisi kukaan virallisesti esittänyt tai että aiheesta olisi tiedossa kansanäänestys, vaan siksi, että muutos etenee jo täyttä päätä. Rahaliitto muuttuu liittovaltioksi vaivihkaa hivuttamalla eivätkä suuretkaan askelet suoraan näytä siltä mitä ne ovat. Näin liittovaltio syntyy kuin huomaamatta suurta muutosta kenenkään erikseen esittämättä tai lupaa pyytämättä. Euromaiden suurinta muutosta sitten toisen maailmansodan ajaa nyt euroalueen rahoituskriisin varjolla entistä päättäväisemmin EU:n komissio. Todennäköisesti komissiolta tai yhdeltäkään muulta EU:n tai euroalueen toimielimeltä ei ole milloinkaan odotettavissa selkokielistä ja avointa esitystä rahaliiton muuttamiseksi liittovaltioksi. Suuren muutoksen verhoilu kiertoilmaisuihin ja pieniin askeliin ei kuitenkaan estä jäsenmaiden kansalaisia ja päättäjiä keskustelemasta asioista niiden oikeilla nimillä. Yhteisvastuu euron jälkeen suurin askel Päättyneellä viikolla komissio ehdotti eurovaltioiden velkojen muuttamista osittain tai kokonaan kaikkien rahaliiton jäsenvaltioiden yhteisvastuulliseksi velaksi. Komission mukaan parasta olisi, jos kaikki velat muuttuisivat yhteisvastuulliseksi velaksi. Komission mukaan tällä toimella olisi tarkoitus helpottaa nyt kriisissä olevien eurovaltioiden rahoitushuolia ja samalla tehostaa kaikkien eurovaltioiden velkakirjamarkkinoita. Velkojen yhteisvastuu olisi kuitenkin paljon kauaskantoisempi muutos kuin pelkkä ajankohtaisten rahoitushuolien huojentaminen tai uuden rahoitusvälineen käyttöönotto. Suomeksi sanottuna velkojen yhteisvastuu olisi heti yhteisen rahan jälkeen seuraavaksi suurin askel kohti euromaiden yhteistä velka- ja tulonsiirtounionia. Tätä komissio ei kertonut Komissio keskittyy yhteisvastuuesityksessään etupäässä järjestelyn rahoitustekniseen ja hallinnolliseen toteutustapaan. Sen sijaan komission esitys ei arvioi kunkin jäsenmaan kustannuksia ja hyötyjä. Samoin esityksestä puuttuu arvio, mikä olisi velkojen yhteisvastuun jälkeen seuraava johdonmukainen askel rahaliiton muutoksessa liittovaltioksi: tavalla tai toisella toteutettava verotulojen ainakin osittainen tasaus jäsenmaiden kesken. Komission mukaan velkojen yhteisvastuun rinnalla olisi toteutettava talouspolitiikan kurinanalaisuutta varmistavia ja talousohjausta tehostavia uudistuksia. Käytännössä ne tarkoittaisivat talouspolitiikan päätösvallan siirtymistä jäsenmailta komissiolle. Yhteisvastuun vaaroja torjuisivat komission mukaan jäsenmaiden lupaukset olla enää velkaantumatta liikaa samoin kuin jäsenmaiden lupaukset olla lankeamatta vapaamatkustamisen kiusaukseen. Komissio valvoisi, että lupaukset pitävät. Sitä komissio ei mainitse, että velka- ja talouslupauksia antaisivat ne samat eurovaltiot, joiden sopimusrikkomukset ovat johtaneet ylivelkaantumiseen ja kriisiin. Sitäkään komissio ei tähdennä, että yhteisvastuuseen siirtyvien euromaiden lupauksia valvoisi se sama komissio, jolta aiemmat sopimusrikkomukset ovat jääneet huomaamatta tai puuttumatta. Parasta varautua sääntörikkomuksiin Yhteisvastuun ehtoja noudattavat maat saisivat rahoitusta todennäköisesti ominkin voimin, joten ne eivät näin ollen tarvitsisi yhteisvastuullista rahoitusta. Ne voisivat hankkia rahoituksensa omin voimin niin kuin esimerkiksi Suomi on tähänkin asti hankkinut. Toisaalta juuri yhteisvastuun rinnalla toteutettava nykyistä ankarampi talouskuri tarkoittaisi kukaties, että yhteisvastuun takaamaa rahoitusta kipeimmin kaipaavat valtiot eivät voisi sellaista saada päädyttyään pinteeseen ilmeisin sopimusrikkomuksin. Komission esitysten sisäinen ristiriita saattaa vihjata, että talouskuria ei ehkä sittenkään olisi yhteisvastuunkaan aikana välttämättä noudatettava sen enempää kuin tähänkään asti. Säännöistä lipsuminen lienee johdonmukaisin oletus, sillä ainoastaan liian suuret ja näin ollen sopimusten vastaiset velkamäärät kaipaavat uudelleenjakoa jäsenmaiden kesken. Vähävelkaisimmat maksaisivat eniten Suomen kaltaiselle keskimääräistä vähemmän velkaiselle jäsenvaltiolle siirtyminen velkojen yhteisvastuuseen tietäisi todennäköisesti nykyistä suurempaa velkavastuuta ja velvoitetta maksaa muidenkin velkoja. Sen lisäksi, että Suomen valtio on aivan hyvin saanut tähänkin asti edullista rahoitusta, kuuluisi Suomi yhteisvastuun suhteellisesti suurimpiin kustantajiin. Velkojen uudelleenjakoa jäsenmaiden kesken on käytännössä mahdoton toteuttaa ilman kahta keskeistä seurausta: ♦ Keskimääräistä vähemmän velkaiset jäsenmaat saisivat vastattavakseen entistä suuremman määrän velkaa, ja ♦ Keskimääräistä velkaisemmat jäsenmaat pääsisivät eroon osasta vanhoja velkojaan. Sattumoisin Suomen valtio on vanhoista ja edes Suomen kokoisista eurovaltioista se kaikkein vähiten velkainen. Niinpä Suomen valtiolle koituisi velkojen yhteisvastuusta todennäköisesti suhteellisesti kaikkein runsaimmin uutta vastattavaa. Suomen velkavastuut kaksinkertaisiksi Komission mukaan Suomen valtiolla on velkaa 87 miljardia euroa. Summa on suuri, mutta vain suomalaisittain. Eurooppalaisittain – tai euroliittolaisittain – se on vähän. Suomen osuus kaikkien eurovaltioiden yhteenlasketusta vajaan 8 000 miljardin euron velkamäärästä on vain vähän yli prosentti eli vähän yli sadasosa. Suhteellisen pieni velkamäärä on Suomelle eduksi – paitsi jos komission ehdotus velkojen yhteisvastuusta toteutuu. Velkavastuiden todennäköinen jakoperuste olisi joko jäsenmaiden osuus koko euroalueen bruttokansantuotteesta tai niiden osuus yhteisen keskuspankin EKP:n niin sanotusta muunnetusta pääoma-avaimesta. Kummalla tahansa jakoperusteella Suomen osuus velkapotista olisi noin kaksi prosenttia. Näin yhteisvastuu paukauttaisi Suomen valtion velkavastuut suurin piirtein kaksin verroin valtion nykyistä omaa velkaa suuremmiksi. Ja näin kävisi siis siinä parhaassa tapauksessa, että kaikki muutkin euromaat vastaisivat omista osuuksistaan Kreikkaa myöten. Suomestakin tulisi sopimusrikkuri Osallistuminen eurovaltioiden velkojen jakamiseen yhteisvastuun periaatteella tekisi Suomestakin automaattisesti EU:n vakaus- ja kasvusopimuksen rikkojan. Näin kävisi siis sen yhteisvastuun takia, jonka toteuttamiseksi komissio esittää uusia sääntöjä. Kahden prosentin osuus kaikkien eurovaltioiden veloista olisi noin 160 miljardia euroa. Summa on hieman alle 90 prosenttia Suomen viime vuoden noin 180 miljardin euron bruttokansantuotteesta. EU:n vakaus- ja kasvusopimus sallii jäsenvaltioille velkaa korkeintaan 60 prosenttia vuotuisen bruttokansantuotteen arvosta. Nykyisellään Suomen valtion velkaisuuden suhdeluku on hieman alle 50 prosenttia. Eurovaltioiden keskimääräinen velkaisuusaste on tätä nykyä noin 85 prosenttia, joten keskimäärin koko euroalue rikkoo räikeästi omaa velkaisuuden ylärajaansa ja on näin ollen kirjaimellisesti ylivelkainen. Ensin alijäämä- ja velkarajoja rikkoivat Saksa ja Ranska, joiden kuriton esimerkki on jatkunut pian kymmenen vuotta. Verotulot valuisivat muiden velkoihin Velkojen yhteisvastuuseen siirtyminen johtaisi johdonmukaisesti tavalla tai toisella järjestettävään verotulojen tasaukseen. Tulonsiirrot olisivat likipitäen automaattinen seuraus velkavastuiden jakamisesta. Valtion antama lupaus velkojen maksamiseksi perustuu verotusoikeuteen, ja on lupaus verotulojen käyttämisestä velkojen maksamiseen. Jos valtio lupaa maksaa jonkun muun valtion velkoja, sitoutuu se samalla tulonsiirtoihin. Komission ehdottama velkojen yhteisvastuu tarkoittaisi, että Suomen valtio lupaisi käyttää verotulojaan muidenkin eurovaltioiden velkojen maksamiseen. Tämä olisi omiaan heikentämään Suomen yhteisvastuuyhtälöä, sillä Suomen verotus on ankarampaa kuin keskimäärin euromaissa tai varsinkaan kriisimaissa. Vanhojen ja edes Suomen kokoisten eurovaltioiden verotulot ovat keskimäärin alle 40 prosenttia kunkin maan vuotuisesta bruttokansantuotteesta, mutta Suomessa luku oli viime vuonna yli 43 prosenttia. Ei liittovaltiota ilman tulonsiirtoja Velkavastuiden yhteisvastuun seurauksena syntyvä verotulojen siirto Suomesta ja muista vähiten velkaisista euromaista velkaisimpien eduksi tuskin jäisi ainoaksi tai edes pääasialliseksi tulonsiirtokeinoksi. Osavaltioiden väliset tulonsiirrot kuuluvat useimpien maailman liittovaltioiden ominaispiirteisiin aivan samaan tapaan kuin "tavallisten" valtioiden sisällä verotuloja siirtyy keskushallinnon ja provinssien, maakuntien tai kuntienkin välillä. Saksa on liittovaltio, ja varsinkin sen itäisten ja läntisten osavaltioiden välillä siirtyy vuosittain erittäin suuri määrä verotuloja lännestä itään. Samoin Yhdysvallat on liittovaltio, jonka osavaltioiden menoista keskimäärin runsaat 20 prosenttia perustuu liittovaltion tulonsiirtoihin. Merkittäviä tulonsiirtoja virtaa vauraimmista osavaltioista ja provinsseista vähävaraisimpien tueksi niin Kanadassa, Britanniassa, Japanissa kuin Intiassakin. Tulonsiirrot ovat liittovaltioissa ennemmin sääntö kuin poikkeus, osoittavat Maailmanpankin aiheesta laatimat tutkimukset. Niinpä Suomen lienee keskimääräistä suurituloisempana ja keskimääräistä runsaampien verotulojen euromaana viisainta varautua toimimaan myös tulonsiirtojen maksajana, jos euroalue muuttuu liittovaltioksi. Suomi jäisi viimeiseksi myös vapaamatkustajana Komissio kiinnittää runsaasti huomiota velkojen yhteisvastuuseen mahdollisesti liittyvään moraalikatoon. Tällä se tarkoittaa jäsenmaan houkutusta kasvattaa velkojaan ja jättää ne muiden vastattaviksi. Velkojen yhteisvastuuseen niin kuin tulonsiirtoihinkin liittyy vaara, että osa jäsenmaista pyrkii hyötymään muiden kustannuksella kasvattamalla velkansa niin suuriksi kuin suinkin ja jättämällä verotulonsa niin pieniksi kuin suinkin. Eniten tästä kärsisivät ne Suomen kaltaiset jäsenmaat, joilla on muita vähemmän velkaa ja muita enemmän verotuloja – ja jotka joka tapauksessa maksavat koko lystin. Asetelmaa heikentäisi lisää, jos maksajamaalla olisi lisäksi keskivertomaata korkeampi "maksumoraali" – niin kuin Suomella on. Suomelle jäisi "moraalittomuuskisassa" herkästi hanttikortit kouraan, sillä Suomella on kaikista vanhoista euromaista tehokkain, lainkuuliaisin ja korruptionvastaisin hallintokulttuuri. Tämä upea mutta liittovaltiossa mahdollisesti kallis seikka ilmenee Maailmanpankin hallinnon laatua eri maissa vertailleista tutkimuksista. Sattumoisin hallinto on tehottominta ja korruptoituneinta sekä lainkuuliaisuus heikointa juuri niissä samoissa euromaissa, joita rahoituskriisi ankarimmin riepottelee – ja joiden liian suuria velkoja komissio haluaisi saattaa yhteisvastuun avulla Suomenkin vastattaviksi. |Yhteisvastuu hyödyttäisi velkaisimpia ja haittaisi vähiten velkaisia| |Laskuharjoitus 11 vanhan euromaan velkavastuiden uudelleenjaosta bkt-osuuksiin perustuvan yhteisvastuun perusteella.| |Valtio||Velka 12/2010, mrd eur||Osuus veloista, %||Osuus bkt:sta, %||Osuus yhteisvastuusta, mrd eur||Hyöty, mrd eur||Haitta, mrd eur||Hyöty, % omasta velasta||Haitta, % omasta velasta| |Kreikka||330||4,2||2,6||202||128||-||38,7||-| |Italia||1840||23,6||17,2||1338||502||-||27,3||-| |Irlanti||150||1,9||1,7||132||18||-||11,8||-| |Belgia||340||4,4||3,9||303||37||-||10,8||-| |Portugali||160||2,1||1,9||148||12||-||7,6||-| |Saksa||2080||26,7||27,7||2155||-||75||-||3,6| |Ranska||1590||20,4||21,5||1673||-||83||-||5,2| |Itävalta||200||2,6||3,2||249||-||49||-||24,5| |Hollanti||370||4,8||6,6||513||-||144||-||38,9| |Espanja||640||8,2||11,8||918||-||278||-||43,4| |Suomi||80||1,1||2,0||156||-||76||-||95,0| |Lähde: Eurostat, Nomura, Taloussanomat|


text: Suomi sai nimet vakuussopimukseen Valtiovarainministerit Jutta Urpilainen ja Evangelos Venizelos allekirjoittivat vakuussopimuksen iltapäivällä Brysselissä. Ylen uutisten ja Helsingin Sanomien mukaan varsinainen allekirjoittaminen tapahtui suljettujen ovien takana. Suomalaisviestimien mukaan Kreikka esti tiedotusvälineiden pääsyn sopimuksen allekirjoitustilaisuuteen. Vakuussopimus liittyy Euroopan unionin ja Kansainvälinen valuuttarahaston (IMF) Kreikalle laatimaan toiseen lainaohjelmaan. Brysseliin kokoontuneiden euromaiden valtiovarainministereiden eli euroryhmän on tarkoitus tehdä poliittinen päätös lainaohjelman toimeenpanosta tänään. Suomi on ilmoittanut, ettei se osallistu lainaohjelmaan ilman sopimusta vakuusjärjestelystä. Myös Regling osallistui Kreikan valtiovarainministeriön tiedotteen mukaan Venizelos tapasi Urpilaisen ennen euroryhmän kokouksen alkamista iltapäivällä. Tiedotteen mukaan ministereiden tapaamiseen osallistui myös väliaikaisen vakausrahaston ERVV:n johtaja Klaus Regling. Suomen vakuusjärjestelyn tarkat yksityiskohdat eivät ole vielä selvillä, sillä euromaat eivät ole päättäneet lopullisesti lainaohjelman koosta. Viestimien mukaan vakuusjärjestely toteutetaan kuitenkin käytännössä siten, että neljä kreikkalaista pankkia siirtää Suomen vakuudet suljetulle tilille. Suomi saa vakuudet 15–30 vuoden päästä, jos Kreikka jättää lainansa maksamatta. Vakuus kattaa tiettävästi 40 prosenttia Suomen osuudesta, joka olisi alustavien laskelmien mukaan 2,2 miljardia euroa. Tällaisella järjestelyllä Kreikka väistää syytökset siitä, että se kohtelee lainapakettiin osallistuvia maita eriarvoisesti. Suomi ja Kreikka pääsivät poliittiseen sopuun vakuuksista pitkien neuvotteluiden jälkeen lokakuussa.