text: Ciscon teknologiasta luotettava alusta AinaComin kaikille palveluille ICT-ratkaisuja tarjoava AinaCom on uusinut runkoverkkonsa vastaamaan nykypäivän tiedonsiirtotarpeita. Uudistustarpeen taustalla on maailmanlaajuinen trendi, jossa IP-verkossa siirtyy yhä enemmän puhetta ja videota. Lisääntyvät ja monipuolistuvat TV-palvelut, verkosta saatavien videoiden katsominen sekä videoneuvotteluiden yleistyminen vaativat verkolta uudenlaista luotettavuutta ja kapasiteettia. Runkoverkko perustuu Ciscon teknologiaan. AinaCom tarjoaa valtakunnallisesti pk-yritysten tarpeisiin suunniteltuja tietoliikenne- ja IT-ratkaisuja sekä vastaavia palveluja kuluttajille Hämeenlinnan seudulla. Operaattorina toimivalle yritykselle tietoverkko on aina liiketoimintakriittinen asia. Kun yksi ja sama IP-verkko vastaa perinteisen nettiliikenteen lisäksi myös puheen ja televisiokuvan välittämisestä, eivät loppuasiakkaat hyväksy käyttökatkoksia tai palvelun kompastelua. ”Verkossa liikkuvan datan määrän ja asiakasmäärän kasvaessa täytyy myös verkon kasvaa mukana. Verkolta vaaditaan lisää suorituskykyä, tietoturvaa ja luotettavuutta, kun puhe, video ja palvelut siirtyvät verkkoon. Verkon ja sieltä saatavien palveluiden täytyy myös toimia yhteen kaikkien asiakkailla käytössä olevien erilaisten päätelaitteiden kanssa”, toteaa AinaComin tuoteryhmäpäällikkö Arto Puumalainen. AinaComin runkoverkon laitteiksi valittiin Ciscon järeimpiä, operaattoritason ASR 9000 -sarjan reitittimiä. Samalla tiedonsiirtokapasiteetti nousi gigaluokasta kymmeniin gigoihin. Cisco ASR 9000 -reitittimillä saadaan verkkoihin nykypäivän ja tulevaisuuden liikennemäärien ja palveluiden vaatimaa toiminnallisuutta ja kapasiteettia. AinaCom on ASR 9000 -reitittimien käyttäjänä suomalainen edelläkävijä. ”Runkoverkon rakentamisessa lähdettiin liikkeelle luotettavuudesta. Laitteisto on varmennettu, eli jonkun verkon osan mahdollisesti vikaantuessa, toinen osa siirtyy vastaamaan datan liikuttamisesta. Näin ollen palvelut eivät pätki, puhelut eivät pätki, kuvayhteys ei pätki”, toteaa Ciscon verkkolaitemyynnistä vastaava Juha Savolainen. Lisätietoja: AinaCom Oy Ainacom Cisco Systems (NASDAQ: CSCO) on maailman johtava tietoverkkoratkaisujen toimittaja. Ciscon teknologiaa käyttäen rakennetut tietoverkot mahdollistavat puheen, datan ja videokuvan turvallisen jakamisen ajasta, paikasta ja päätelaitteesta riippumatta. Ciscolle vuosi 2010 on juhlavuosi. Takana on jo 25 vuotta teknologiainnovaatioita ja yhteiskuntavastuuta. Lisätietoa Ciscosta löytyy osoitteista http://newsroom.cisco.com ja suomeksi www.cisco.fi.


source: fineweb

text: Fono.fi on kirjastokäyttöön muokattu versio Yleisradion äänilevystön Fono-tietokannasta. Fono.fi-käyttöliittymä ei ole sama kuin Yleisradion sisäisessä käytössä oleva, joten siinä ei ole yhtä monipuolisia hakuominaisuuksia. Tietosisältö on pääosin sama, mutta Fono.fi:stä on karsittu eräitä lähinnä radiotoimintaa palvelevia yksityiskohtia. Tiedot Yleisradioon hankituista uusista levyistä päivittyvät Fono.fi-kantaan pienellä viiveellä. Mitä Fonossa on, ja mitä siellä ei ole Fono.fi sisältää tiedot kaikista Yleisradion äänilevystöön vuodesta 1974 lähtien hankituista äänilevyistä. Siitä lähtien kaikki Yleisradioon hankitut levyt on luetteloitu Fonoon. Lisäksi Fonoon on taannehtivasti syötetty tietoja äänilevystön vanhemmista kokoelmista. Näistä tärkeimmät ovat vuosien 1920-1960 suomalaiset 78 kierroksen levyt sekä vuosien 1955-1965 vinyylilevyt (vain populaarimusiikin osalta). Fonosta ei siis löydy kaikkia äänilevystön levyjä. Tietokannasta puuttuvat pääosin vuosina 1965-1974 äänilevystöön hankitut levyt. Niiden hakutiedot löytyvät ainoastaan äänilevystön omasta kortistosta. Myös osa vanhemmista levyistä puuttuu. Näitä aukkoja pyritään vähitellen paikkaamaan, mutta työ voi viedä vuosia. Kaupallisten äänilevyjen lisäksi Fonosta löytyvät kaikki Yleisradion kantanauhat. Nämä ovat musiikkitallenteita, joihin Yleisradio on hankkinut pysyvät radiointioikeudet. Sen sijaan Fonossa ei ole muita radioarkiston musiikkinauhoituksia. Lyhyt Fonon historia Fonon vanhin aineisto on peräisin vuosilta 1974-1986, jolloin äänilevystössä käytettiin mikrokortteja uusien levyjen luettelointiin. Kun syyskuussa vuonna 1986 otettiin käyttöön IBM:n IDMS-ohjelmistoon perustuva Fono-tietokanta, mikrokorttikauden tiedot konvertoitiin siihen. Mikrokorttiaineisto erottuu Fono.fi – tietokannassa uudemmasta aineistosta mm siten, että teksti on pääosin kirjoitettu SUURILLA KIRJAIMILLA. Lisäksi mm soitinten nimet on lyhennetty eri tavoin, mikä saattaa vaikuttaa tiedon hakuun. Vuonna 1997 äänilevystön vanha keskuskonejärjestelmä korvattiin uudella Oracle-pohjaisella tietokannalla Fono2. Tiedon haun kannalta tämä ei aiheuta eroja. Tietokantaan myöhemmin syötetyt tiedot vanhoista levyistä (1920-1965) ovat ulkoasultaan samanlaisia kuin muut Fono2:n tiedot. Dokumenttien tietosisältö Fono on työväline, jonka avulla toimittajat löytävät tarvitsemansa levyt äänilevystöstä. Tiedon syötössä on ensisijaisesti pyritty ottamaan huomioon ohjelmatoiminnan tarpeet. Fono sisältää pääosin ne tiedot, joita tarvitaan raportoitaessa radiossa soitettu musiikki tekijänoikeusjärjestöille. Tietojen muotoilussa on otettu huomioon myös kuuluttajien työ sekä lehdistön tarpeet. Kun äänilevyjen luettelointi Yleisradiossa alkoi, musiikkikirjastotoiminta Suomessa oli vielä lapsenkengissään. Tästä syystä Fono ei käytä kirjastoalalla nykyisin käytössä olevia luettelointisääntöjä vaan äänilevystössä sisäisesti kehitettyä säännöstöä. Seuraavassa ei käydä yksityiskohtaisesti läpi käytettyjä luettelointisääntöjä. Selostemme kuitenkin eräitä Fonon piirteitä, joiden tunteminen voi olla hyödyksi Fono.fi:n käyttäjille. Äänitedokumentti ja teosdokumentti Rakenteellisesti Fonon dokumentit voidaan jakaa äänitedokumentteihin ja teosdokumentteihin. Äänitedokumentissä ovat tallenteen (esimerkiksi CD tai LP) yleistiedot, ne tiedot jotka koskevat koko tallennetta: otsikko, levynumero, pääesiintyjä jne. Lisäksi äänitedokumentissa on yleensä lueteltu kaikki levyllä olevat musiikkikappaleet (teokset). Teosdokumentissa ovat yksittäisen levyllä olevan teoksen (sävellyksen, useimmiten yhden uran) tiedot: teoksen nimi, säveltäjä, sanoittaja, esittäjä, musiikkilaji ja muuta teoksen alkuperään liittyvää tietoa. Kaikkia Fonossa olevia äänilevyjä ei ole resurssipulan vuoksi pystytty dokumentoimaan teostasolla. Käytännössä tämä merkitsee sitä, että kaikkien teosten tekijätietoja ei löydy Fonosta, joten haku säveltäjän nimen perusteella voi antaa tyhjän tuloksen, vaikka teos olisikin Fonossa. Klassinen musiikki ja populaarimusiikki Klassisen musiikin luetteloinnissa käytetään teosten yhdenmukaistettuja, suomenkielisiä nimikkeitä. Ne poikkeavat usein siitä, mitä levyn etiketissä lukee. Esimerkiksi Jean Sibeliuksen viulukonsertto on Fonossa aina muodossa ”Konsertto viululle”. Myös orkestereiden ja muiden esityskokoonpanojen nimistä on käytetty yhtenäistettyä muotoa, vaikka se olisi levyetiketissä ilmaistu hieman eri tavalla. Populaarimusiikin teosten ja esittäjien nimet ovat pyritty esittämään myös siinä muodossa kuin ne ovat levyn etiketissä. Käännösiskelmistä on useimmiten ilmoitettu myös alkuperäinen nimi, mikäli se on tiedossa. Eräissä tapauksissa kirjoitusasuja on kuitenkin yhdenmukaistettu, eri kirjoitustavoista saattaa olla viittaus toisiinsa. Varaus Yleisradion äänilevystöstä ei voi tilata kopioita Fonossa luetelluista äänitteistä. Äänilevystö ei vastaa Fonossa olevien tietojen oikeellisuudesta. Vaikka teemme parhaamme varmistaaksemme, että tiedot ovat oikeita, virheet ovat aina mahdollisia. Usein virheet ovat jo lähtöisin alkuperäisistä levyetiketeistä. Fonossa olevat tiedot eivät vaikuta säveltäjille ja esittäjille maksettaviin tekijänoikeuskorvauksiin, vaan Yleisradion, Teoston ja Gramexin välisten sopimusten mukaan nämä tiedot tarkistetaan erikseen. Äänilevystö on kiitollinen korjauspyynnöistä, jotka koskevat Fonossa olevia tietoja. Osoitteemme on email@example.com. Emme kuitenkaan ehdi vastata kaikkiin meille saapuviin viesteihin, emmekä voi luvata tekevämme Fonoon kaikkia ehdotettuja korjauksia. Äänilevystö PL 15 00024 YLEISRADIO


text: Fysiikka – maailma täynnä mahdollisuuksia Turun yliopiston Fysiikan ja tähtitieteen laitos kouluttaa laajataitoisia luonnontieteiden osaajia teollisuuteen, akatemiaan sekä kaikkialle, missä tarvitaan luovuutta ja kriittistä ajattelutapaa. Fysiikka tutkii kaikkea; aina aineen pienimmistä rakenneosasista maailmankaikkeuden kokoluokassa tapahtuviin mullistuksiin. Se etsii vastausta perimmäisiin kysymyksiin: keitä me olemme, mistä me tulemme, miten maailmamme ja maailmankaikkeutemme toimii? Fysiikka on luonnontieteiden äiti ja siksi fyysikolta vaaditaan perustietoja kaikilta luonnontieteiden aloilta. Fysiikan ja tähtitieteen laitos tarjoaa opiskelijoilleen laaja-alaista tieteellistä koulutusta, joka takaa opiskelijalle hyvät ja monipuoliset valmiudet toimia sekä soveltaa oppimaansa työelämässä. Erityisesti laitoksen päämäärä on kasvattaa opiskelijoistaan ja tutkijoistaan itsenäiseen tieteelliseen ajatteluun kykeneviä luonnontieteiden asiantuntijoita. Koulutuksen lisäksi Fysiikan ja tähtitieteen laitoksella tehdään kansallisesti ja kansainvälisesti merkittävää tutkimusta. Fysiikan laaja-alaisuus näkyy myös tutkimuksen teossa, sillä tutkimus on monesti poikkitieteellistä. Siksi laitos tekee tiivistä yhteystyötä muiden tiedekuntansa laitosten ja muun muassa Lääketieteellisen tiedekunnan kanssa. Turun yliopiston Fysiikan ja tähtitieteen laitokselta valmistuvat opiskelijat työllistyvät teollisuuden ja akateemisen tutkijamaailman lisäksi muun muassa opetustehtäviin. Laajapohjainen koulutus antaa kuitenkin mahdollisuuden työllistyä kaikkialle missä tarvitaan tieteellistä osaamista, luovuutta ja itsenäistä kriittistä ajattelutapaa – fyysikolle maailma on mahdollisuuksia täynnä!


text: Vokseli Tyypillinen sovellusala, jossa esiintyy vokseleita, on kolmiulotteinen lääketieteellinen kuvantaminen, esimerkiksi tietokonetomografia tai magneettikuvaus. Näissä sovelluksissa kuvantamislaitteen ihmiskehosta tuottama kuva-aineisto luonnostaan muodostaa kolmiulotteisen matriisin, joka koostuu vokseleista. Jotta kuvia voidaan tarkastella kaksiulotteisella näytöllä, niistä rekonstruoidaan kaksiulotteisia esityksiä. Tavallisimmat esitystavat ovat leikkauspinta eli poikkileikkauskuva, pintarekonstruktio ja maksimi-intensiteettiprojektio. Esityskuva voidaan rekonstruoida halutusta kuvakulmasta ja kohdasta. Näin samasta materiaalista voidaan luoda halutun suuntaisia leikesarjoja ja kohdetta voidaan katsella eri suunnista. Kolmiulotteista kuva-aineistoa voi periaatteessa tarkastella myös kolmiulotteisella näytöllä, tai kuva-aineistosta voidaan muodostaa stereogrammi. Vektorigrafiikkaan ja kaksiulotteiseen pikseligrafiikkaan verrattuna kolmiulotteisen vokseligrafiikan käsittely on raskasta, koska kuva-alueen vokselien lukumäärä on verrannollinen kuvaresoluution kuutioon, kun taas pikseligrafiikassa yhden kuvan pikselimäärä on verrannollinen resoluution neliöön. Esimerkiksi resoluutioltaan 1000 x 1000 x 1000 - kolmiulotteinen vokseliesitys vie raakamuodossa yhtä paljon muistia kuin 1000 kappaletta kaksiulotteisia 1000 x 1000 - pikselikuvia. Tämän vuoksi graafisten vokselimallien resoluutio on usein varsin rajoitettu.


text: Pavle Hän syntyi Kućancin kylässä Itävalta-Unkarissa, nykyisen Kroatian alueella, Stefan ja Ann Stojčevićin pojaksi ja sai kasteessa nimen Gojko. Hän kävi kimnaasia Belgradissa ja opiskeli seminaarissa Sarajevossa. Toisen maailmansodan hän oli paossa Ovčarin luostarissa. Sodan jälkeen hän työskenteli rakennusmiehenä, mutta huonon terveytensä vuoksi meni luostariin vuonna 1946 ja otti nimen Pavle. Ateenassa suorittamiensa opintojen jälkeen Pavle nimitettiin Rasin ja Prizrenin piispaksi 1957. Tässä asemassa hän oli 33 vuotta, kunnes hänet valittiin patriarkaksi 1990. Pavlella oli yhteyksiä Serbian ja Serbitasavallan johtoon Jugoslavian hajoamissotien aikana, mutta vuonna 1997 hän otti osaa mielenosoituksiin hallitusta vastaan ja vaati vuonna 2000 Miloševićin eroa. Pavle oli kaksi viimeistä elinvuottaan Belgradissa sotilassairaalassa.[1] Lähteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - Elämäkerrallisia tietoja (englanniksi) Viitteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - Serbia declares mourning as Orthodox Church Patriarch Pavle dies Ria Novosti. 15.11.2009. Viitattu 15.11.2009. (englanniksi)


text: Suunniteltu sekä liike- ja lomamatkailijoille, Windsor Guanabara Hotel sijaitsee hyvällä paikalla Centro alueella; yksi kaupungin suosituimmista kohteista. Täältä asiakkaat pääsevät helposti kaikkeen mitä vilkkaassa kaupungissa on tarjottavana. Hotellin vierailijat voivat kiertää kaupungin tärkeimpiä nähtävyyksiä, kuten Nossa Senhora de Candelária kirkko, Calypso, Banco Do Brasil kulttuurikeskus teatteri. Windsor Guanabara Hotel tarjoaa moitteetonta palvelua ja kaikki olennaiset mukavuudet matkailijoille. Parhaisiin ominaisuuksiin ja mukavuuksiin kuuluu ravintola, pysäköintitila, tallelokero, baari, pesupalvelu. Vieraat voivat valita 531 huoneesta, jotka kaikki tihkuvat täydellisen rauhan ja harmonian tunnelmaa. Koko lista virkistysmahdollisuuksista on saatavilla hotellista, mukaan lukien uima-allas (ulkona), sauna, kuntoiluhuone. Mikä tahansa on matkan tarkoitus, Windsor Guanabara Hotel on erinomainen valinta lomakohteeksi Rio De Janeiro kaupungissa.


text: Heavy metalin isän, riffimestarin ja Black Sabbath -yhtyeen kantavan voiman Tony Iommin omaelämänkerta Iron Man on juurikin kuin päähenkilönsä. Aina perin hillityn, jämptin ja särmän kuvan itsestään ulospäin antava Iommi päästää kirjassaan lukijansa lähelle avaamatta kuitenkaan sisintään. Iron Man on rakenteeltaan kuin rinnakkaisversio Joel McIverin kirjoittamasta, alunperin vuonna 2006 julkaistusta Sabbath Bloody Sabbath -bändihistoriikista. Iron Manissa käydään käytännössä läpi samat asiat yhtäläisellä aikajanalla, tosin Tony Iommin henkilökohtaisesta näkökulmasta, ja myös tiivistetymmin. Sikäli Iron Man on omiaan tukevoittamaan McIverin kynäilemän opuksen sisältöä ja avaamaan hiukan uusia portteja erilaisien sattumusten ja anekdoottien muodossa. Tämän lisäksi Iron Manissa vilahtelevat omina lukuinaan muun muassa Iommin sormenpäidenkatkeamisepisodi, erinäiset henkilökohtaiset ja bändiin liittyneen rahahuolet, Black Sabbathin ensimmäiset bändärit ja kommellukset eri managerien kanssa. Myös Iommia ikänsä seuranneille metallikitaristeille maestro paljastaa kohtalaisen mukavasti omaan soittoonsa ja biisienkirjoittamiseen liittyviä yksityiskohtia. Kirja vahvistaa alussa mainitun kuvauksen Tony Iommin hillitystä ja asiallisesta ulkokuoresta. Myös hän on vetänyt osansa rock-tähden elämään olennaisesti liittyvistä alkoholista ja huumeista, mutta kirjassaan mies ikään kuin vain toteaa aiheeseen liittyvät tapaukset niillä sen kummemmin pröystäilemättä. Tämä asenne lienee ollut tuiki tarpeen, kun on aikanaan joutunut paimentamaan muusikkolaumaa, johon ovat kuuluneet niin Ozzy Osbourne kuin Bill Ward. Iron Man -kirjan lukujako on kaikessa runsaudessaan lopulta toimiva. Teos summaa 90 eri osiota, joiden pituus vaihtelee kolmesta noin kymmeneen sivuun. Tästä syystä asiat on esitetty tiiviisti ilman turhia rönsyjä ja sivujuonteita. Pätkimisestä huolimatta rakenne on kunnossa ja tarina soljuu kohtalaisen hyvin tarjoten lukijalle tarvittaessa mahdollisuuden viettää kirjan parissa useita pieniä tuokioita kerrallaan lukunautinnon siitä kärsimättä. Kirjasta löytyy myös 16 sivun mittainen kattaus mustavalko- ja värivalokuvia Tony Iommin pitkältä uralta. 23.11.2012, Jaakko Silvast


text: Kluuvin yläkerrassa sijaitsevan Senaatin Hiilen brunssi oli iloinen yllätys. Hiili on Kluuvin ylitrendikkään ja kliinisen yläkerran rennoin paikka, jossa tehdään monta asiaa oikein. Parasta Hiilessä on a la carte -brunssilista, erityisesti uppomunat! Brunssilla voi valita listalta mieleisen uppomunavaihtoehdon, hampurilaisen tai ostereita. Like! Pääruoan voi tilata erikseen tai yhdistää buffetpöytään. Testasimme ähkyä uhmaten kolme erilaista uppomunaa ja buffetpöydän. Uppomuna & seisovapöytä -yhdistelmä maksoi 25 euroa, kohtuullinen diili. Salaattipainoteinen buffet oli raikas ja laadukas. Tarjolla oli muun muassa peruna- ja parsasalaattia, katkarapuskagenia, hedelmiä, leipää, leikkeleitä ja jälkiruoaksi juustokakkua, juustoja ja marjapiirakkaa. Salaatit, katkaravut ja juustokakku olivat meidän suosikkeja. Miinusta tulee mehunpuutteesta (Hiilen verkkosivujen mukaan tarjolla on puristettua tuoremehua, me ei löydetty), suppeasta leipävalikoimasta ja haaleasta termarikahvista. Leivät tosin aiheuttivat pöydässä pientä erimielisyyttä, koska osa oli sitä mieltä, ettei brunssilla tarvitse aina olla leipää. Pöytään tarjoillut uppomunat olivat brunssin kohokohta. Eniten ylistystä sai eggs florentine – uppomunat sienien, pinaatin ja hollandaisekastikkeen kanssa. Muutkin annokset olivat herkullisia, mutta eggs benedict -annoksen pekoni olisi saanut olla rapeampaa ja eggs royalen savulohi oli hitusen kuivaa. Yksi munista oli kypsynyt liikaa, mutta kahden muun sisus valahti iloisesti (ja oikeaoppisesti) lautaselle. Hiilelle kiitos siitä, että buffetpöydästä on uskallettu jättää perusjutut pois ja nakkien & lihapullien sijaan listalta saa valita brunssiklassikkoja. Ruotsinlaivoilla määrä korvaa laadun, mutta brunssikulttuurin toivoisi kehittyvän toiseen suuntaan. Laatu korvaa määrän. Ps. Reissumies & Elovena ilahtuivat uppomuniakin enemmän siitä, että Flora on tullut takaisin! Pisteet / ruoka: 8 1/2 Pisteet / tunnelma: 8 + (Hiilen sisustus on vähän tylsä, mutta palvelu oli hyvää ja dj:lle terveisiä, loistavaa taustamusiikkia!) Positiivista: Uppomunat ja a la carte -lista. Noottia: Missä mehu? Erikoista: Jatketaan munateemalla, uppomunia Helsingissä! Päivän puheenaiheet: Floran pidempi visiitti maailmalla.


text: Wes Borland Borland muutti lapsena perheineen Floridaan isän saatua pastorinviran presbyteerikirkosta. Hän hyväksyi 1990-luvun puolessavälissä Limp Bizkitin perustajajäsenien tarjouksen liittyä yhtyeeseen kitaristiksi. Borland oli mukana Limp Bizkitin kolmella ensimmäisellä studiojulkaisulla. Hän kuitenkin erosi yhtyeestä 12. lokakuuta 2001, koska koki yhtyeen rajoittaneen hänen taiteellista vapauttaan. Borland liittyi yhtyeeseen uudelleen vuosiksi 2004–2006. Borlandilla on ollut useita omia musiikkiprojektejaan, mutta yksikään niistä ei ole menestynyt kansainvälisesti yhtä hyvin kuin Limp Bizkit. Hän harrastaa myös kuvataidetta ja vaikuttaa tällä hetkellä yhtyeessä Black Light Burns. Elokuussa 2008 Marilyn Manson ilmoitti Borlandin liittyneen kitaristiksi Mansonin bändiin. Borland soitti Mansonin kanssa ainoastaan kahdella keikalla, Koreassa ja Los Angelesissa. Hän jätti Mansonin bändin alkuvuodesta 2009, liittyäkseen jälleen takaisin Limp Bizkitiin.


text: Onneksi löytyi vielä nämä käyttämättömät kuvat muutamasta joululahjasta, jotta pääsin moikkaamaan teitä tänne! Kuumeiset pikkupotilaat ja muut työt ovat pitäneet poissa ompelukoneelta, eivätkä valmistuneet neuletyötkään ole päässeet vielä linssin eteen. Menneen joulun tekemieni lahjojen teemana oli suuressa suosiossa olleet tähdet, ja pyjamat. Tarkoituksena oli myös tuhota mahdollisimman paljon kangasvarastojani. Ah sitä tunnetta, kun jonkun kaapissa ikuisuuden marinoituneen kankaan viimeiset rippeet saa heittää hyvillä mielin roskiin! Kolme poikaa sai mustavalkoisen pyjaman. Kahta yläosaa ei sitten olekaan käytetty pyjamana vaan ihan päiväpaitana, unenomaisesta kuvituksesta huolimatta. Haitanneeko tuo?! Näiden teosta on sen verran aikaa, että olen onnistunut unohtamaan, mitä kaavoja olen käyttänyt näihin pyjamiin. Kahden pienemmän raglanhihaisen paidan kaava on oma, mutta ylin paita tavallisilla hihoilla on jostain uudehkosta Ottobre-lehdestä, samoin kuin housujen kaava. Kankaat Triteks Oy:stä sekä Ek:n palalaarista parin vuoden takaa. Tein myös hieman vanhemmalle kummitytölleni tähtipyjaman. Perustrikoopaidan ja pyjamahousujen kaava Ottobre-lehdestä, joita en myöskään ole laittanut ylös mihinkään... Paidan trikoo on ostettu Triteks Oy:stä ja ohut puuvilla Karnaluksista viime kesänä. Nyt kutsuu nukkumatti, joten pyjama päälle ja menoks unten maille...Öitä! Kirsikka


text: HaMi wrote:HP ProBook 4515s Kamraatin koneessa oli hyvin toimineena Ubuntu 10.04, ja asensin siihen Ubuntu 12.04, mutta näyttö jäi hyvinkin hämäräksi, eikä koneen säätö toiminut. Sudotteluilla sain kirkkautta riittävästi, mutta asetukset eivät säilyneet. Mint 13 Mate kehiin, aivan sama tilanne, ja koneen ja Mintin kirkkauden säätö ei vaikuta mihinkään suuntaan. Päätteen mukaan kirkkaussäätö on nollassa. Mahdollinen maksimi on 24. Erilaisia englanninkielisiä ohjeita olen kokeillut, ja lupaavat tyssäävät siihen, kun ei ole root-oikeutta. Onko joku saanut ratkaistua melkein pimeän näytön ongelman? Moi. Itselläni on HP 625 läppäri,tässä toimii hienosti suoraan fn näppäimellä ja f2 himmeään,f3 kirkkaampaan.Samat alkujaan windowsin säädöissä. Löytyy toinenkin säätö .Menu/järjestelmätyökalut/järjestelmäasetukset/näytön kirkkaus ja lukitus.Nuo näytön kirkkaus ja lukitus säädöt löyty Mint 12 Lisastakin. Tässä oletuksena kirkkaus täysillä ja näytön lukituksen laitan aina 30 min,ei tarvitse aina naputella salasanaa avaukseen. Noihin pääsee ilman pääkäyttäjän tunnareita. Voisi toimia muissakin distroissa. Muuten hyvin on pelannu Mint 14.1 Cinnamon vanhemmissakin koneissa kun olen muille asentanut.Kannattaa kuitenkin aina kokeilla ensin live DVD:llä. Tuolla live levyllä voi jo kokeilla kaikki elokuvien muodot(bluray),tulostimet,kortinlukijat,nettitikut jamuut tärkeät asiat. Itse käytän asennuksessa itselle ja muille SWAP 3-4G,systeemille merkki / asennuksessa 19-20G,kotikansio /Home 40G ja loppu osa eri osiona varatiedosto. Nuo pienet osiot nopeuttaa käynnistystä,mittasin ajan ja selvä ero. Talletan varatiedostoon tärkeimmät asiat kotikansiosta aina ennen uuden asennuksen alkua. Toivon onnistuneita hetkiä Mintin parissa .


text: Mansaaren TT-ajot Kilpailu ajettiin ensimmäisen kerran vuonna 1904 autokilpailuna, ja vuodesta 1907 mukana ovat olleet ainoastaan moottoripyörät. Siitä lähtien kilpailut on ajettu joka vuosi lukuun ottamatta maailmansotien vuosia ja vuotta 2001, jolloin ne peruttiin suu- ja sorkkatautiepidemian vuoksi. Vuosina 1949–1975 ajot kuuluivat osakilpailuna MM-sarjaan. Perinteisesti Mansaaren ajot on järjestetty touko–kesäkuun vaihteessa. Menestyksekkäimpiä kuljettajia ovat ajot 26 kertaa eri luokissa vuosien 1977–2000 välillä voittanut Joey Dunlop ja 20 voittoa ajanut John McGuinness sekä 16 voittoa sivuvaunuluokassa kerännyt Dave Molyneux. Rata[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Mansaaren ajot kilpaillaan 60,3 kilometrin mittaisella Mountain Circuit -katuradalla, joka kulkee saaren pääkaupungista Douglasista saaren poikki Ballacraineen, missä se kääntyy Ramseyhin ja sieltä etelään kohti nummia ja aina 400 metrin korkeuteen Snaefell-vuorelle, mistä kierros päättyy takaisin Douglasiin. Radalla on 264 mutkaa, joista suurimmassa osassa näkyvyyttä peittävät joko puut, pensaat, korkeuserot, maanpengermät, rakennukset tai kiviaidat ja -muurit. Suurin osa radan päällysteasfaltista on heikkokuntoista, ja pinta on monin paikoin todella kuoppainen ja likainen. Kierrosennätys on vuodelta 2013 John McGuinnessin nimissä 17:11.572 ( 211.904 km/h ) Turvallisuus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Turva-alueita ei ole ja rata kiertää monissa paikoissa kiviaitojen ja talojen välissä, valotolpat ja sähköpylväät on peitetty heinäpaalein. Useimmiten kilpapyörillä on vauhtia kuitenkin 200-300 km/h, joten kilpailijoiden turvallisuus on usein kyseenalainen. Vuodesta 1904 lähtien tapahtumassa on kuollut 240 kilpailijaa, joista suurin osa kuitenkin aloittelijoille tarkoitetussa, syksyisin ajettavassa Manx GrandPrix'ssa.lähde? Silti lähes joka vuosi myös ammattilaisille tarkoitetussa varsinaisessa TT-kilpailussa kuolee ihmisiä. Vuonna 2010 uusiseelantilainen moottoripyöräilijä Paul Dobbs kuoli Ballagareyn osuudella osallistuessaan Supersport-luokassa neljän kierroksen kilpailuun[1]. Kuolemantapauksien sattuessa ajoja ei ole tapana keskeyttää. Esimerkiksi vuonna 2005 harjoituksissa ulos ajanut ja onnettomuudessa surmansa saanut ruotsalainen Joakim Karlsson makasi ruumispussissa läheisen omakotitalon pihalla harjoitusten päättymiseen saakka.lähde? Myös kilpailuissa sattuu usein tilanteita, joissa vakavasti loukkaantunut radalta suistunut kuljettaja makaa radan varressa kilpailun yhä jatkuessa. Kuolemantapaukset eivät rajoitu ainoastaan kilpailujen yhteyteen. Erityisesti ns. Mad Sunday ("hullu sunnuntai") vie joka vuosi hengen useilta amatöörimoottoripyöräilijöiltä.kenen mukaan? Kyseisenä sunnuntaina osa tavallisesti kaksisuuntaista rataa on yksisuuntaista ja jokainen saa ajaa osuudella mielensä mukaan ilman nopeusrajoituksia. Myös kaikkina muina päivinä kuolee tai loukkaantuu keskimäärin yksi moottoripyöräilijälähde?.


text: Matkaratsastus Matkaratsastus (engl. endurance riding tai distance riding) on ratsastuksen kilpalaji, jossa kilpaillaan ratsukoiden, erityisesti hevosten nopeudessa ja kestävyydessä pitkillä matkoilla. Tämänkaltaiset kilpailut ovat hyvin vanhoja, mutta nykyisessä muodossaan matkaratsastuksessa on kilpailtu 1950-luvulta. Fédération Equestre Internationale (FEI, ratsastusurheilun kansainvälinen kattojärjestö) hyväksyi matkaratsastuksen viralliseksi ratsastuslajiksi 1983, ja siinä kilpaillaan maailmanmestaruuksista ratsastuksen MM-kilpailuissa. Matkaratsastuskilpailuissa ratsastetaan vaihtelevassa maastossa erilaisia matkoja aina 15 kilometristä 160 kilometriin (josta parhaat ratsukot selviävät 10–12 tunnissa), useita päiviä kestävissä kilpailuissa jopa tätä pitempiäkin matkoja. Kilpailuita on kahdenlaisia: yksinkertaisia nopeuskilpailuja (nopeusratsastus) ja ihanneaikakilpailuja (maailmalla Clear Round -luokat), joissa ratsukon on pyrittävä suoriutumaan maaliin juuri tietyssä sopivaksi katsotussa ajassa, ei nopeammin eikä hitaammin. Ratsastajan ei tarvitse koko ajan istua hevosensa selässä, ja onkin tavallista että tämä välillä lepuuttaa ratsuaan taluttamalla sitä jonkin matkaa. Matkaratsastuksessa ei kuitenkaan ole kyse puhtaasti matka-ajasta. Hevosen on maaliin päästyään läpäistävä eläinlääkärin tarkastus, mikä edellyttää virkeyttä ja kaikin puolin hyvää kuntoa. Hevosen pulssin on rasituksen loputtua laskettava määräajan kuluessa hyväksyttävälle tasolle. Yli 40 km kilpamatkoilla on myös vähintään 40 km välein pakollinen tauko (jota ei lasketa mukaan suoritusaikaan) ja samanlainen eläinlääkärin tarkastus, jonka läpäiseminen on edellytys matkan jatkamiselle. On hyvin tavallista, että ratsukon suoritus hylätään maalissa tai keskeytyy esimerkiksi pulssin huonon palautumisen takia. Matkaratsastuksessa edellytetään sekä hevoselta että ratsastajalta hyvää, huolella rakennettua kuntoa. Ratsukot pääsevät vaativille pitkille matkoille vasta suoriuduttuaan kunnialla lyhyemmistä kilpailuista. Tärkeää on myös huolto matkan varrella: kullakin ratsukolla on oma autolla liikkuva huoltojoukkonsa, joka huolehtii muun muassa siitä että sekä ratsu että ratsastaja saavat matkan varrella riittävästi juotavaa. Erityisesti kesäkuumalla juotavan saaminen ja hevosen viilentäminen tauoilla on ratkaisevan tärkeää. Matkaratsastuksen pukeutumis- ja varustesäännöt ovat paljon löyhemmät kuin muissa ratsastuksen lajeissa. Hevosen varusteilta ei edellytetä muuta kuin sitä, etteivät ne tuota hevoselle kipua. Apuohjista sallitaan ainoastaan vapaajuoksuiset martingaalit. Ratsastusasun on oltava asiallinen ja tarkoitukseen sopiva. Kypärän käyttö tosin on pakollista, ja kenkien tulee olla kannalliset tai tasapohjaisten kenkien kanssa tulee käyttää turvajalustimia. Matkaratsastuksessa menestyvät yleensä parhaiten nopeiksi ja kestäviksi jalostetut arabianhevoset ja arabivaikutteiset rodut, mutta suomenhevosellakin on saatu hyväksytty tulos MM-kilpailussa: Ritva Lampinen ja Uusi-Helinä tulivat 28. tilalle Tukholmassa 1990. Tällä hetkellä yksi menestyneimmistä suomalaisista matkaratsastajista on Johanna Strang-Ginouves, joka asuu ja valmentautuu Ranskassa ja kilpailee arabianhevosilla. Strang-Ginouves sijoittui viidenneksi matkaratsastuksen EM-kilpailuissa 2005. Aiheesta muualla[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - Suomen Matkaratsastusseura SuMaRa - FEI:n matkaratsastussivut - Suomen Ratsastajainliiton sivut matkaratsastuksesta - Hevosmaailma.net - tietoa matkaratsastuksesta - Matkalaukka.net


text: Vielä on mahdollista siirtyä uuteen blogiin ja uudelle Facebook sivulle, joten hophop! Uuteen blogiin klikkaamaan seuraajaksi (sieltä löytyy myös blogilistan ja bloglovinin seurausnapit) joten ei kun menoksi :)!!!!! Valitettavasti,siirrän päätoimisen bloggaamisen eri osoitteeseen, heti alku huminan ohi mentyä tulee sinne enemmän juttua viime aikaisista kiireistäni minkä takia bloggaaminen on jäänyt taka-alalle! Päivitän myös tätä blogia, mutta en läheskään niin ahkeraan tapaan kun olen suunnitellut tätä toista päivittää.... Suosittelen myöskin siirtymään uudelle facebook-sivulleni, sillä muutan sen kokonaan samalla ja siellä päivitän vain minä. Tässä toisessa blogissa tulee olemaan enemmän juttua MINUSTA itsestäni, ei pelkästään äitinä, vaan enemmänkin siitä millainen henkilö olen niin nuorena kuin äitinäkin. Tänne puolelle heti tuon blogin ja fb sivun lähdettyä kunnolla käyntiin, pääsen tekemään kaiken maailman synttärihömpättimet, kannattaa nyt siis kuitenkin seurailla aktiivisesti mm instagrammissa ja kohta antamallani facebook sivulla, sillä sinne varmasti päivittyy enemmän asiaa :) - Teya & Aurora's life kiittää ja kuittaa haikein mielin <3 ps. Tämä johtunee siis siitä,ettei minun asiani ja meidän arki ole enää pelkkää vauva-taapero hömppää kuin mihin tämä blogi silloin alunalkaen tuli tehtyä. Mutta siis kyllä, päivitän tätäkin, mutta HARVOIN. Eli nyt lähiaikoina teen vielä postauksia mutta sitten vähenee....


text: Kouluttajina Antti Sevanto (teatteri), Sakari Löytty (musiikki), Matilda Löytty (kuvataide) ja Titta Tunkkari (tanssi & liikeilmaisu) - vinkkejä ja valmiuksia taideryhmien toimintaan, ohjaamiseen ja perustamiseen - monipuolista taideilmaisua ja harjoituksia - käsitellään taideilmaisun keinoin kulttuurien rajat ylittävää kohtaamista ja sen synnyttämiä kokemuksia Kenelle: maahanmuuttaja- ja ulkomaalaistaustaisille nuorille, seurakuntien taideryhmille, niiden edustajille ja ohjaajille sekä ryhmien perustamista harkitseville, luovasta ilmaisusta kiinnostuneille. Osallistumismaksu 50 €. Sisältää majoituksen 3-6 hengen huoneessa ja ruuat. Lisätietoja: Tämä sähköpostiosoite on suojattu spamboteilta. Tarvitset JavaScript-tuen nähdäksesi sen. 0400 182 278 & Tämä sähköpostiosoite on suojattu spamboteilta. Tarvitset JavaScript-tuen nähdäksesi sen. 043 824 3271 Leiri alkaa pe 6.9. klo 18 ja päättyy su 8.9. klo 12. Ilmoittautuminen tällä lomakkeella pe 23.8.2013 mennessä. Pilottivaiheeseen ilmoittautuminen 15.3. mennessä! Avartti ja PTK etsivät yhdessä kymmentä pilottiseurakuntaa kehittämään ja kokeilemaan uutta Avartti Junior -ohjelmaa. Tarjoamme pilottiseurakunnille materiaalituen, ohjauksen sekä ilmaisen Avartti-teemaisen opintomatkan Lontooseen. Kerhonohjaajien koulutuspäivät eivät petä. Päivät ovat koonneet talven aikana satoja vapaaehtoisia kerhonohjaajia eri puolilla Suomea. Koulutuspäivän vahvuutena on ollut runsas osanotto ja koulutuksen korkea laatu. Oulun hiippakunnan alueella pidettiin kaksi koulutuspäivää suurista etäisyyksistä johtuen. PTK:n koulutussihteerien, kasvatussihteerin ja aluesihteerien tehtävänimikkeet on muutettu kouluttajiksi. Uusi nimike viestittää selkeämmin toimenhaltijoiden tehtäväkuvasta ja asiantuntemuksesta. Tällä tehtävänimikkeen vaihdoksella ei ole vaikutuksia kyseisten "entisten sihteerien" tehtäväkuvien sisältöihin ja vastuualueisiin. Esimerkiksi toiminta-alueet ennen aluesihteeri-nimikkeellä olleilla pysyvät ennallaan: Jukka Jylhä, Etelä-Suomi; Maara Kosonen, Itä-Suomi; Matti Piitulainen, Länsi- ja Pohjois-Suomi ja Kaisa Rantala, Turun arkkihiippakunta. PTK:n muut kouluttajavat ovat Suvielise Nurmi ja Juha Kinanen. Kouluttajien yhteystiedot ja heidän tehtäviensä vastuu- ja asiantuntemusalueet löytyvät tämän sivun yläpalkista. Tunturiretriitti on ympäröivään luontoon ja Tievakappeliin kiinnittyvä "kuiskaava" ja "loivaliikkeinen" koulutuksellinen hiljentyminen. Kyseessä ei ole puhdas hiljaisuuden retriitti vaan sitä voisi luonnehtia vaeltajaretriitiksi. Ohjelmaan sisältyy mm. lyhyet vaellukset lähituntureilla, kappelihetket, iltatulilla tarinointi, hiljaisuuden hetket, pyhiinvaelluskeskustelut kumppanin kanssa, lukeminen, omien ajatusten kirjaaminen, opetuspuheet ja Tievan keittiön antimien nauttiminen. Kokemuksemme on, että hiljaiset ja rauhalliset päivät tuntureiden äärellä muuttuvat levon ja eheytymisen lähteeksi. Tunturiretriitti on retkeilyllinen mutta ei urheilullinen, joten se sopii kaikille. PTK:n Kaakkois-Suomen piiri haluaa nostaa esille Mikkelin hiippakunnan alueella tyttöjen ja poikien parissa tehtävää työtä. Maaliskuussa Mikkelissä varhaisnuorisotyön koulutusseminaarin yhteydessä jaetaan ensimmäisen kerran piirin tunnustuspalkinto Mikke ja Elli. Tunnustuspalkinto voidaan myöntää PTK:n Kaakkois-Suomen piirin alueella toimivalle: 1. Työtekijälle tai vapaaehtoiselle, joka on omistautunut tyttöjen ja poikien parissa tehtävälle työlle. 2. Henkilölle tai ryhmälle, joka on kehittänyt ja toteuttanut esimerkiksijonkin uuden ja toimivan tapahtuman, työmuodon tai työtavan tyttöjen ja poikien parissa tehtävään työhön. Esitykset palkinnon saajasta perusteluineen toimitetaan PTK:n Kaakkois-Suomen piirin puheenjohtajalle vuoden loppuun mennessä Tämä sähköpostiosoite on suojattu spamboteilta. Tarvitset JavaScript-tuen nähdäksesi sen. Lisätietoja esitteestä Mikke_ja_Elli.pdf.


text: Liity esonews-sähköpostilistalle. eso1027fi — Valokuvan julkistus 30. kesäkuuta 2010: Tämä upea näkymä alueesta tähden R Coronae Australis ympärillä on tehty kuvista jotka on otettu Wide Field Imager (WFI) instrumentilla ESO:n La Silla Observatoriossa Chilessä. R Corona Australis sijaitsee läheisen tähtienmuodostusalueen sydämessä ja sitä ympäröi hienorakenteinen sinertävä heijastussumu, joka puolestaan on valtaisan pölypilven sisällä. Kuva paljastaa yllättäviä uusia yksityiskohtia tästä dramaattisesta taivaan alueesta. eso1026fi — Tutkimustiedote 23. kesäkuuta 2010: Tähtitieteilijät ovat ensi kertaa onnistuneet mittaamaan eksoplaneetan kaasukehässä riehuvan supermyrskyn. Havaintokohteena oli seikkaperäisesti tutkittu ”kuuma jupiter” nimeltä HD209458b. Hiilimonoksidikaasun suurtarkkuusmittaukset paljastivat, että kaasu virtaa valtavalla nopeudella planeetan hyvin kuumalta päiväpuolelta viileämmälle yöpuolelle. Samalla mitattiin ensi kertaa myös eksoplaneetan kiertonopeus, josta voidaan suoraan laskea planeetan massa. eso1025fi — Valokuvan julkistus 16. kesäkuuta 2010: Kuvanveistäjän galaksista (NGC 253) on otettu upea uusi kuva ESOn Paranalin-observatoriossa Chilessä sijaitsevalla VISTA-kartoituskaukoputkella. Kuva on osa erästä VISTAn ensimmäisistä laajamittaisista havainto-ohjelmista. Koska VISTA havainnoi infrapuna-aallonpituuksia, pöly ei juurikaan samenna sen näkymää. Otos paljastaa galaksista lukemattomia jäähtyneitä tähtiä sekä selvästi erottuvan keskussauvan. VISTAn kuva antaa myös runsaasti uutta tietoa galaksin historiasta ja kehityksestä. eso1024fi — Tutkimustiedote 10. kesäkuuta 2010: Tähtitieteilijät ovat ensi kertaa onnistuneet seuraamaan eksoplaneetan liikerataa suoraan sen kiertäessä emotähtensä puolelta toiselle. Kyseisellä planeetalla on lyhyempi kiertorata kuin yhdelläkään toisella tähän saakka suoraan kuvannetuista eksoplaneetoista. Planeetta kiertää emotähteään melkein yhtä läheltä kuin Saturnus Aurinkoa. Tutkijat arvelevat, että se on saattanut syntyä samalla tavalla kuin aurinkokunnan jättiläisplaneetat. Koska tähti on hyvin nuori, löytö todistaa, että kaasujättiläisplaneetat saattavat muodostua emotähteä kiertävän kiekon sisällä vain muutaman miljoonan vuoden kuluessa, mikä on lyhyt aika kosmisessa mittakaavassa. eso1023fi — Organisaatiotiedote 8. kesäkuuta 2010: ESOn La Sillan observatoriossa Chilessä on otettu käyttöön uusi robottiteleskooppi. Ylikulkevien planeettojen ja planetesimaalien tarkasteluun suunnitellulla pienellä TRAPPIST-teleskoopilla (TRAnsiting Planets and PlanetesImals Small Telescope) tutkitaan planeettakuntia kahdella eri tavalla: etsimällä ja karakterisoimalla aurinkokunnan ulkopuolisia planeettoja (eksoplaneettoja) sekä tutkimalla aurinkoa kiertäviä komeettoja. 60-senttistä teleskooppia ohjataan valvomosta, joka sijaitsee 12 000 kilometrin päässä Liègessä Belgiassa. eso1022fi — Organisaatiotiedote 4. kesäkuuta 2010: Vuoden 2010 astrofysiikan Kavli-palkinto on myönnetty Raymond Wilsonille, jonka optiikan alaan kuuluva tutkimus ESOssa ollut käänteentekevää. Hänen kehittämänsä aktiivinen optiikka on tehnyt mahdolliseksi tämän päivät suurteleskoopit. ESOn optiikka- ja teleskooppiryhmän perustaja ja alkuperäinen johtaja Wilson jakaa kahden miljoonan dollarin suuruisen palkinnon kahden amerikkalaistutkijan, Jerry Nelsonin ja Roger Angelin, kanssa. eso1021fi — Valokuvan julkistus 1. kesäkuuta 2010: Etsiessään uutta tietoa universumin rakenteesta tähtitieteilijät suuntaavat usein teleskooppinsa Linnunradan lähigalaksiin, Suureen Magellanin pilveen. ESOn La Sillan observatoriossa Chilessä sijaitsevalla WFI-kuvausjärjestelmällä otetussa upeassa uudessa kuvassa on esillä kiehtova kavalkadi Suuren Magellanin pilven kohteita ja ilmiöitä. Otoksessa erottuu muun muassa valtavia pallomaisia tähtijoukkoja ja kirkkaiden supernovaräjähdysten jäänteitä. Saatua havaintoaineistoa käytetään lukuisissa tutkimushankkeissa, joissa selvitetään tähtien ja galaksien kehityskaaria. eso1020fi — Valokuvan julkistus 19. toukokuuta 2010: ESO on julkaissut uuden kauniin kuvan läheisestä Messier 83 -galaksista. Kuva on otettu ESOn Paranalin-observatoriossa Chilessä sijaitsevaan VLT-teleskooppiin (Very Large Telescope) liitetyllä HAWK-I-kameralla. Tämä infrapuna-alueen kuva on mainio osoitus kameran suorituskyvystä: se on yksi tarkimmista ja yksityiskohtaisimmista kuvista, joita Messier 83 -galaksista on koskaan saatu maan pinnalta käsin. eso1019fi — Valokuvan julkistus 5. toukokuuta 2010: ESOn tänään julkistamassa uudessa laajakuvakulmaisessa kuvassa erottuu tuhansia kaukaisia galakseja, erityisesti Abell 315 -nimellä tunnettuun massiiviseen galaksijoukkoon kuuluva suuri galaksiryhmä. Tämä galaksiryhmittymä on kuitenkin vain jäävuoren huippu, sillä Abell 315 on useimpien muiden galaksijoukkojen tavoin pääosin pimeää ainetta. Galaksijoukon valtava massa taittaa taustalla olevien galaksien valon ja vääristää hieman niiden meille näkyvää muotoa. eso1018fi — Organisaatiotiedote 26. huhtikuuta 2010: ESOn neuvosto päätti 26.4.2010 valita suunnitteilla olevan 42-metrisen E-ELT-suurteleskoopin (European Extremely Large Telescope) rakentamispaikaksi Armazones-vuoren. Kyseinen vuori sijaitsee Chilessä 3 060 metrin korkeudessa keskellä Atacaman erämaata, noin 130 kilometriä Antofagastan kaupungista etelään ja noin 20 kilometrin päässä Paranal-vuorelta, jossa ESOlla on jo ennestään VLT-teleskooppi (Very Large Telescope). eso1017fi — Valokuvan julkistus 21. huhtikuuta 2010: Kissankäpäläsumu, NGC 6334, on valtaisa tähtien synnytyslaitos, jossa saavat alkunsa sadat massiiviset tähdet. ESOn julkaisemassa uudessa komeassa kuvassa erottuu joukko tällaisia Kissankäpäläsumun kätköissä piileskeleviä nuoria tähtiä. Ne onnistuttiin kuvaamaan hehkuvan kaasun ja pölypilvien läpi tunkeutuvan infrapunavalon avulla. Kyseinen kuva otettiin Paranalin-observatoriossa Chilessä sijaitsevalla VISTA-kartoituskaukoputkella (Visible and Infrared Survey Telescope for Astronomy). eso1016fi — Tutkimustiedote 13. huhtikuuta 2010: Ison-Britannian valtakunnallisessa tähtitieteen kokouksessa on tänään julkistettu yhdeksän uutta ylikulkevaa eksoplaneettaa. Kun uusia tuloksia verrattiin aiempiin havaintoihin, tutkijat havaitsivat ällistyksekseen, että kuusi planeettaa kaikkiaan 27 ylikulkevan eksoplaneetan otoksesta kiersi emotähteään sen pyörimissuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan eli juuri päinvastaiseen suuntaan kuin planeetat omassa aurinkokunnassamme. Uudet löydöt kyseenalaistavat perinpohjaisesti tähänastiset planeettojen synnystä esitetyt teoriat. Ne antavat myös ymmärtää, että kuumiksi jupitereiksi kutsuttuja eksoplaneettoja sisältävistä järjestelmistä ei todennäköisesti löydy maankaltaisia planeettoja. eso1015fi — Tutkimustiedote 7. huhtikuuta 2010: Neptunuksen kuun Tritonin kaasukehästä on tehty kautta aikojen ensimmäinen infrapuna-analyysi. Kesä on sen mukaan nyt kuumimmillaan kuun eteläisellä pallonpuoliskolla. ESOn VLT-teleskooppia käyttänyt eurooppalainen tutkijaryhmä löysi Tritonin ohuesta kaasukehästä hiilimonoksidia sekä metaania ensi kertaa maanpäällistä instrumenttia käyttäen. Havainnot paljastivat, että ohut kaasukehä vaihtelee vuodenaikojen mukaan ja paksunee lämmetessään. eso1014fi — Valokuvan julkistus 31. maaliskuuta 2010: ESO julkistaa tänään kuvan Gum 19 -nimisestä himmeästä, vähän tunnetusta tähtisumusta. Se näkyy infrapunassa toiselta puoleltaan pimeänä ja toiselta kirkkaana. Sumun toisessa päässä on V391 Velorum -nimisen sinisen superjättiläisen valaisemaa kuumaa vetykaasua. Uusia tähtiä synnyttää V391 Velorumia kuvassa vasemmalla reunustava vana, joka koostuu kirkkaasta ja pimeästä materiaalista. Vuosituhansien vieriessä nuoret tähdet ja supernovana räjähtäneen V391 Velorumin jäännökset todennäköisesti muuttavat Gum 19:n januksenkasvoista ulkomuotoa. eso1013fi — Tutkimustiedote 24. maaliskuuta 2010: Tähtitieteilijät ovat jo kauan tienneet, että monissa kaukaisimman universumin kartoituksissa hukataan suuri osa valon todellisesta kokonaismäärästä. Tutkijat ovat nyt vahvistaneet, että suuri osa galakseista, joiden valolta on kestänyt 10 miljardia vuotta matkata meille saakka, on jäänyt aiemmin havaitsematta. Tähän tulokseen päädyttiin syvällekäyvässä kartoituksessa, jossa käytettiin kahta ESOn VLT-teleskoopin (Very Large Telescope) neljästä 8,2-metrisestä jättiläiskaukoputkesta sekä erikoisrakenteista suodinta. Kartoituksessa löydettiin myös eräitä himmeimpiä koskaan havaittuja universumin varhaisvaiheen galakseja. eso1012fi — Tutkimustiedote 21. maaliskuuta 2010: Tähtitieteilijät ovat tehneet ensimmäistä kertaa suoria mittauksia hyvin kaukaisessa galaksissa sijaitsevan tähtien syntyalueen koosta ja kirkkaudesta. Mittausten alkusysäyksenä oli APEX-teleskoopin avulla tehty onnekas havainto. Kyseinen galaksi sijaitsee niin etäällä ja sen valo matkaa meille saakka niin kauan, että näemme sen sellaisena kuin se oli 10 miljardia vuotta sitten. Kosminen gravitaatiolinssi suurentaa galaksia siten, että näemme siitä lähikuvan, joka ei muilla keinoin olisi mahdollinen. Tämä onnekas sattuma paljastaa galaksien tähtien rajun syntyprosessin universumin varhaisvaiheessa. Tähtien syntyalueet muodostuivat silloin sata kertaa nopeammin kuin nuoremmissa galakseissa. Tutkimustulokset julkaistaan tänään verkossa ilmestyvässä Nature-lehdessä. eso1011fi — Tutkimustiedote 17. maaliskuuta 2010: Tähtitieteilijät ovat löytäneet ensimmäisen ”normaalin” eksoplaneetan, jota voidaan tutkia seikkaperäisesti. Planeetta löydettiin, kun CoRoT-satelliitin ja ESOn HARPS-instrumentin havainnot yhdistettiin toisiinsa. Tämä Corot-9b:ksi nimetty eksoplaneetta kulkee säännöllisin väliajoin auringonkaltaisen tähden editse. Kyseinen tähti sijaitsee 1 500 valovuoden päässä Maasta Käärmeen (lat. Serpens) tähdistön suunnassa. eso1010fi — Tutkimustiedote Lämpökartta Jupiterin pilkusta — Tutkijat pääsivät kurkistamaan ensi kertaa aurinkokunnan suurimman myrskyn sydämeen 16. maaliskuuta 2010: Jupiterin suuresta punaisesta pilkusta on saatu ensimmäiset lämpökuvat ESOn VLT-teleskoopin (Very Large Telescope) ja muiden tehokkaiden maanpäällisten kaukoputkien avulla. Kuvissa erottuu ensi kertaa lämpiä pyörteitä viileämpien alueiden keskellä. Niiden perusteella tutkijat pystyvät tekemään tästä jättiläismyrskystä ennätystarkan sääkartan, jossa näkyy lämpötilan, tuulten, paineen ja koostumuksen yhteys pilkun väriin. eso1009fi — Valokuvan julkistus 3. maaliskuuta 2010: NGC 1788 on Orionin tähdistön hämärässä, usein unohdetussa kolkassa sijaitseva vivahteikas tähtisumu, jonka hienot yksityiskohdat erottuvat entistä tarkemmin ESOn tänään julkaisemassa kuvassa. Tämä aavemainen pilvi on melko syrjässä Orionin kirkkaista tähdistä. Niiden voimakkaat tuulet ja valo muovaavat kuitenkin suuresti tähtisumun ulkomuotoa ja tekevät siitä kotipaikan lukuisille vastasyntyneille auringoille. eso1008fi — Valokuvan julkistus 24. helmikuuta 2010: ESO on tänään julkaissut uuden upean kuvan NGC 346 -tähtijoukosta. Kyseessä on naapurigalaksimme Pienen Magellanin pilven kirkkain tähtien syntyalue, joka sijaitsee 210 000 valovuoden päässä Tukaanin tähdistön suunnassa. Massiivisten tähtien valo, tuuli ja kuumuus ovat levittäneet tähtijoukon sisällä ja ympärillä hehkuvan kaasun sumuharsoksi, joka muistuttaa kohteen ympärille kietoutuvaa hämähäkin seittiä. Ikuisuuksien vieriessä NGC 346 muuttaa muiden tähtitaivaan nähtävyyksien tavoin jatkuvasti muotoaan. Alueen irtoaines tiivistyy yhä uusiksi tähdiksi, jotka syttyessään sirottelevat jäljelle jäävän pölyn ja kaasun ympärilleen suurina aaltoina. Tulos 21 - 40 / 47


text: WrestleMania XI |Tämän artikkelin tai sen osan kieliasua on pyydetty parannettavaksi. Voit auttaa Wikipediaa parantamalla artikkelin kieliasua. WrestleMania XI oli yhdestoista vuosittainen WrestleMania showpaini pay-per-view (PPV) -tapahtuma, jonka tuotti World Wrestling Federation. Tapahtuma järjestettiin Hartford Civic Centerillä Hartfordissa Connecticutissa 2. heinäkuuta 1995. Tapahtumassa pidettiin seitsemän ottelua. Sisällysluettelo Taustaa[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Eniten mainostettu feudi, joka johti WrestleManiaan, oli Bam Bam Bigelowin ja Lawrence Taylorin välillä. Royal Rumblessa Bigelow muodosti tiimin Tatankan kanssa viimeisellä turnauksen erällä, joka käytiin WWF Tag Team -mestaruudesta. Matsissa Bigelow selätettiin, minkä takia yleisö alkoi huudella hänelle. Bigelow vastasi tähän tönäisemällä NFL-pelaajaa Lawrence Tayloria, joka istui katsomossa. Bigelow kieltäyti pyytämästä anteeksi ja haastoi Lawrence painiotteluun WrestleManiaan. Taylor hyväksyi haasteen ja harjoitteli WWF-mestarin Dieselin kanssa valmistautuakseen matsiin. Toinen päätapahtuma WrestleManiassa oli WWF-mestarin, Dieselin ja Shawn Michaelsin välillä mestaruudesta. Diesel oli alun perin tullut WWF:iin Michaelsin tuvamiehenä, mutta myöhemmin hän itse alkoi painia ja muodosti joukkueen Michaelsin kanssa. Michaels ja Diesel pitelivät WWF Tag Team -mestaruuutta vuonna 1994. Survivor Seriesissä Michaels vahingossa potkaisi Dieseliä naamaan. Tämän seurauksena heille tuli riita, joukkue hajosi ja mestaruudet hyllytettiin. Kolme päivää myöhemmin, Diesel voitti Bob Backlundin ja hänestä tuli uusi WWF mestari. Royal Rumblessa, Michaels voitti Royal Rumblen ja ansaitsi ottelun Dieseliä vastaan WWF-mestaruudesta. Myös WWE Intercontinental -mestaruutta puolustettiin WrestleManiassa. Mestari Jeff Jarrett oli feudannut Razor Ramonin kanssa monia kuukausia. Royal Rumblessa Jarrett säilytti mestaruuden The Roadien avulla. WrestleManiassa Ramonin apuna nähtiin hänen ystävänsä 1-2-3 Kid. Bret Hart kohtasi Bob Backlundin "I Quit" -ottelussa WrestleManiassa. Feudi alkoi edellisellä kesällä, kun Hart puolusti WWF-mestaruutta Backlundia vastaan. Backlund erheellisesti luuli voittaneensa mestaruuden ja alkoi tuuletella, mutta Hart pääsi selättämään hänet. Matsin jälkeen Backlund kääntyi heeliksi hyökäten Hartin kimppuun. Tämä johti matsiin Survivor Seriesiin, missä Backlund voitti mestaruuden Hartilta. Vaikka Backlund hävisi tittelin kolme päivää myöhemmin, hän jatkoi feudia Hartin kanssa. Royal Rumble matsin aikana Backlund hyökkäsi Hartin kimppuun. Royal Rumblessa The Undertaker kohtasi Schyster R. Irwinin, kun Undertakerilla oli meneillään feudi Ted DiBiasen Million Dollar Corporationin kanssa. Ottelun aikana King Kong Bundy, joka oli myös Corporatinin jäsen, sekaantui matsiin, mikä mahdollisti Corporationia varastamaan 'Takerin uurnan, missä sanottiin olevan voiman lähde. Ottelut ja tulokset[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] |#||Tulokset||Stipulaatiot||Aika| |1||The Allied Powers (Lex Luger ja The British Bulldog) voittivat The Blu Brotherit (Jacob ja Eli) (Uncle Zebekiahin kanssa).||Tag team matsi||06:34| |2||Razor Ramon (The 1-2-3 Kidin kanssa) voitti Jeff Jarrettin (c) (The Roadien kanssa) diskauksella||Tavallinen otelu WWF Intercontinental -mestaruudesta||13:32| |3||The Undertaker (Paul Bearerin kanssa) voitti King Kong Bundyn (Ted DiBiasen kanssa).||Tavallinen matsi, missä Larry Young toimi spesiaali tuomarina||06:36| |4||Owen Hart & Yokozuna (Mr. Fujiin Jim Cornetten kanssa) voittivat The Smoking Gunns (c) (Billy ja Bart).||Tag team matsi WWF Tag Team -mestaruudesta||09:42| |5||Bret Hart voitti Bob Backlundin.||"I Quit" ottelu, missä Roddy Piper oli spesiaali tuomarina||09:34| |6||Diesel (c) (Pamela Andersonin kanssa) voitti Shawn Michaelsin (Sidin ja Jenny McCarthyn kanssa).||Singles matsi WWF -mestaruudesta||20:35| |7||Lawrence Taylor voitt Bam Bam Bigelowin (Ted DiBiasen kanssa).||Singles matsi||11:42| Tapahtuma kronologia[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] WrestleMania kronologia[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Lähteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]


text: RS-485 RS-485 (tunnetaan myös nimityksillä EIA-485 ja RS485) on differentiaalinen eli balansoitu sarjaliikenneväylä, johon voi liittyä useita väylälaitteita samanaikaisesti. Kolmijohtimisessa RS-485-väylässä liikennöinti tapahtuu vuorosuuntaisesti, koska ainoastaan yksi väylälaite voi lähettää kerrallaan. Viisijohtimisessa RS-485-väylässä liikennöinti voi tapahtua kaksisuuntaisesti. RS-485 määrittelee pelkästään väylän sähköiset ominaisuudet eli fyysisen kerroksen, toisin kuin RS-232. Differentiaalisen signaloinnin ja kierretyn parikaapelin ansiosta yhteismuotoiset häiriöt kumoutuvat liikennöintipiirissä. Tyypillisesti RS-485-väylä terminoidaan 120 ohmin vastuksin, jotka on sijoitettu väylän molempiin päihin. RS-485:ttä käytetään teollisuussovelluksissa ja muissa automaatiojärjestelmissä, joissa väylälaitteiden etäisyydet ovat suuria (enimmillään 1 200 metriä), tarvittavat siirtonopeudet suuria (enimmillään kymmeniä megabittejä sekunnissa) tai ympäristö häiriöinen. RS-422 on liityntänä lähellä RS-485-liityntää, mutta RS-422-väylässä voi olla vain yksi lähetin kummankin suuntaisessa väylässä.


text: Artikkeli on loppuunmyyty. Lisää kenkiä merkiltä ONETrueSaxon Artikkelinro: 70494 ONETrueSaxon: Handforth - ONETrueSaxon kengät. - Päältä nahkaa, resorit ulkosivuilla. - Sisältä nahkaa. - Varren korkeus noin 13cm, ympärys noin 27cm. - Pohja uurrettua kumia. Etkö ole varma mitä joku ylläolevista termeistä tarkoittaa? Klikkaa BRANDOS.fi sanasto! Täältä löydät samantyylisiä tuotteita (0 arvostelua) Oletko ostanut tämän tuotteen tai sovittanut sitä? Kirjoita arvostelu täällä! Kenkiä ostaessa on tärkeää, että tietää oman kokonsa. Monet Brandoksen asiakkaat ovat toivoneet suuria ja pieniä kokoja, koska niitä on vaikea löytää tavallisesta kaupasta. Pyrimme parhaamme mukaan tarjoamaan laajan valikoiman myös näissä kokoluokissa. Me haluamme auttaa asiakkaitamme löytämään oikean kokoiset ja malliset kengät jo ensi yrittämällä, ja aina jatkossakin! Suositellemme, että mittaat jalkasi sekä käytät alla olevaa kokotaulukkoa löytääksesi juuri sinulle sopivat kengät. Tee näin: - Hae kynä ja paperi. Aseta tyhjä paperi lattialle seinää vasten. - Aseta jalka paperilla, kantapää seinää vasten. - Mittaa jalkasi pituus isovarpaan (jalan pisimmästä kohdasta) kärjestä kantapäähän. - Muista mittaa kummatkin jalat, koska useimmilla ihmisillä on eripituiset jalat. - Nyt voit käyttää mittaa apunasi, tarkista ao. asteikoilta oikea koko. Naisten kengät |Jalan pituus (cm)||22||22.5||23||23.5||24||24.5||25||25.5||26||26.5||27||27.5||28| |EU||35||35||36||37||38||38||39||40||41||41||42||43||44| Miesten kengät |Jalan pituus (cm)||25||25.5||26||26.5||27||27.5||28||28.5||29||29.5||30||30.5||31| |EU||39||40||41||41||42||43||44||44||45||46||47||47||48| Lasten kengät |Jalan pituus (cm)||14||14.5||15||15.5||16||16.5||17||17.5||18||18.5||19||19.5||20||20.5||21| |EU||23||23.5||24||25||26||26.5||27||28||28.5||29.5||30||31||32||33||34| Vauvojen kengät |Jalan pituus (cm)||8||8.5||9||9.5||10||10.5||11||11.5||12||12.5||13||13.5||14| |EU||14||14.5||15||16||17||17.5||18||19||20||20.5||21||22||23| Tarkista asteikolta oikea koko. Elikkä, jos olet miespuolinen henkilö, ja jalkasi on 27 cm pitkä niin suosittelemme kokoa EU 42 tai UK8. Yllä olevat mitat eivät kuitenkaan aina pidä paikkansa. Valitettavasti kaikilla tuotemerkeillä on yleensä oma kokotaulukko, mutta jos sinulla ei esimerkiksi ole vielä ollut mahdollisuutta kokeilla tietyn tuotemerkin kokoja, niin tästä taulukosta on hyvä aloittaa. Suosittelemme myös, että katsot asiakkaidemme arvosteluja eri kenkämalleista. Arvosteluista voi saada hyvän käsityksen siitä jos kengän koko ja leveys vastasi ostajan odotuksia. Mikä on kenkien sisämitta? Valitettavasti meillä ei aina ole saatavilla kenkien sisäpituuksia. Osa valmistajista on antanut meille taulukon sisämitoista, joten voit halutessasi tarkistaa sähköpostilla, löytyykö meiltä juuri sinua kiinnostavan tuotemerkin mittoja. Itse emme pysty kenkiä mittaamaan, sillä ne ovat toisella paikkakunnalla sijaitsevassa varastossa. Voit tutustua muiden asiakkaiden mielipiteisiin lukemalla tuotearvosteluitamme ja niitä kautta saada tietoa kengän mitoituksesta. Jos olet epävarma koostasi, voit myös tilata kaksi eri kokoa ja palauttaa sen joka ei sovi. Epäilyttääkö sopivan koon löytäminen? Jos epäröit kengän kokoa tilatessasi kenkää, on yleisesti ottaen parempi valita yhtä kokoa isompi kenkä. Ota huomioon myös se minkä paksuisia sukkia tulet käyttämään. Epäilyttääkö sopivan koon tai mallin löytyminen? Ei huolta, meillä voit palauttaa tuotteen maksutta 30 päivän kuluessa tilauksen vastaanottamisesta. Vaihto ja palautus eivät maksa mitään. Joten jos saisit väärän koon tai mallisen kengän, niin voit aina lähettä kengät takaisin, ja saat oikean kokoiset tilalle, tai rahat takaisin! BRANDOS.fin haku koon perusteella Helpottaakseen oikean koon löytämistä BRANDOS.fin sivuilla pystyy hakemaan kenkiä koon perusteella. Halutessasi voit etsiä kaikki mallit, jotka löytyvät omassa koossasi. Voit myös painaa aloitussivulla "Valitse koko" - ruutua. Kokoluokitukset EU = Eurooppalainen kokoluokitus Brandokselta saat aina ilmaisen toimituksen! Tilauksen arvosta tai määrästä riippumatta. Lisäksi tarjoamme ilmaisen vaihdon, sekä palautusoikeuden, jotta voit olla 100% tyytyväinen meiltä ostamiisi kenkiin. Brandokselta saat tilaamasi tuotteet nopeasti 3-7 arkipäivän sisällä siitä, kun olemme saaneet tilauksesi. Ilmoitamme tilauksesi etenemisestä sähköpostitse sinulle. Kun tilauksesi on toimitettu lähimpään postin toimipaikkaan, ilmoitamme sinulle tekstiviestillä, milloin tavarat ovat noudettavissa. Itella (Posti) Tilaamasi kengät toimitetaan lähimpään Itellaan palvelupisteeseen. Toimitusaika on noin 3-7 arkipäivää, riippuen siitä missä päin Suomea asut. Mikäli annoit tilausta tehdessäsi matkapuhelinnumerosi, saat saapumisilmoituksen tekstiviestillä. Muussa tapauksessa saat ilmoituksen paketin saapumisesta postitse paketin saapumispäivän jälkeisenä päivänä. Näytä saapumisilmoitus postissa, kun noudat pakettiasi. Lue lisää toimitusehdoista. Ahvenanmaan toimitukset Valitettavasti meillä ei tällä hetkellä ole tullisopimusta Ahvenanmaan tilauksille. Tullista johtuvat mahdolliset ylimääräiset kulut jäävät siis asiakkaan maksettaviksi. Beställningar till Åland Tyvärr kan inte Brandos ta bort momsen på beställningar till Åland. Man kan alltså beställa skor till Åland, men får då eventuellt betala dubbel moms.


text: Ihmisen mieliala kuvastaa hänen senhetkisiä tunnetilojaan. Normaaliin mielialan vaihteluun kuuluvat iloisuus, hilpeys, aurinkoisuus, tyytyväisyys yhtä yleisesti kuin apeus, alakuloisuus, masentuneisuus ja toivottomuus. Normaalisti tunnetilojen vaihtelu on ominaista tasapainoiselle tunne-elämälle. Kielteisen tunnetilan tai mielialan pitkittyminen voi kuitenkin jatkuessaan olla ei-toivottua, mikä jatkuessaan ja aiheuttaessaan haittoja voi johtaa oireisiin ja sairastumiseen. Persoonallisuuden rakenne vaikuttaa osaltaan mielialaan. Osa ihmisistä reagoi herkemmin mielialan vaihtelulla ympäristön ärsykkeisiin, kun toisille ihmisille ympäristöllä ei ole niin suurta merkitystä. Osa ihmisistä suhtautuu elämään peruspositiivisesti ja varauksettomasti. Osalla ihmisiä taas mielialaa varjostaa varovaisuus, ahdistuneisuus ja pessimismi, mikä on lajin säilymisen kannalta ollut elintärkeää. Käytännön kielessä puhumme ulospäin suuntautuvista (ekstrovertti) ja sisäänpäin kääntyneistä (introvertti) ihmisistä. Jako on kuitenkin aika jyrkkä ja keinotekoinen, mutta kuvaa ainakin osaksi erilaisia persoonallisuuden piirteitä. Tämä variaatio on tietenkin vain rikkautta, joka syntyy erilaisia persoonallisuuksia omaavien ihmisten sekoittumisesta. Jokaiseen persoonallisuuteen ja mielialaan liittyy aina tarina, jonka voimme ymmärtää vain vaihtamalla ajatuksia ja seurustelemalla toistemme kanssa. Samalla opimme elämästä ja pystymme paremmin kunnioittamaan ja ymmärtämään toisiamme. Keskustelu Ihan hyvä meininki,olosuhteisiin nähden....! Liityin tähän, kun etsin neuvoja, miten hoidan alaraajojen turvotusta. Varsinkin vasen jalka on ollut turvoksissa muutaman kuukauden. Minulta on leiktattu suonikohjuja kolme kertaa. Koko heinäkuun aikana ei paikkakunnallamme saa minkäänlaista lääkäriapua ( paitsi kallista yksityistä), joten sen vuoksi liityin hoitonettiin Tuttu tilanne, ei ole rahaa eikä voimia tehdä mitään. Mutta vähitellen siitä selviää, kun antaa mennä vaan. Ei kannata sääliä ittiänsä, pitää uskoa itteensä ja sanoa, että mää oon tosi mahtava tyyppi, sillä jokaisessa meissä on hyviä puolia, ne on vain huomattava. Olen koko ikäni ollut halveksittu, haukuttu mitään osaamaton, mutta en tunnista enää. Olen hyvässä kunnossa ja hoidan ittiäni, enkä välitä muiden mielipiteistä. Tsemppiä kaikille! Anonyymi 20. toukokuuta Mulla on tässä n. vuoden sisällä ilmestynyt tällaisia ongelmia, kuten itsensä vihaaminen,häpeäminen .. ja tää häpeäminen menee niin pitkälle että aina monta kertaa saa miettii mitä pistää päällensä, ja mikään ei näytä hyvältä ja sitte nolottaa olla! .. sitte se että pukeudun melkee aina mustaan, ku siinä tunnen itsevarmemmaks itseni.. ja hikoilu on lisääntyny,jännittävissä tilanteissa.. ja tä on käynyt jo niin ärsyttäväksi että en tiiä mitä tehä ! : (


text: Earth Hour pimentää jälleen Itellan kiinteistöjä 29.03.2012 Itella osallistuu lauantaina 31. maaliskuuta maailmanlaajuiseen ilmastotempaukseen. Valojen sammuttaminen Earth Hour -tunnin ajaksi kello 20.30-21.30 on symbolinen ele ilmaston puolesta. Itellan pääkonttorin lisäksi tempaus pimentää mainosvalot Itellan suurimmista toimitiloista pääkaupunkiseudulla; Helsingin pääpostitalosta, Logistiikkakeskuksesta sekä Helsingin postikeskuksesta. Mahdollisuuksien mukaan sammutetaan niin sisä-, julkisivu- kuin ulkovalaistus. Valojen sammuttaminen ei saa haitata normaalia työskentelyä tai vaarantaa yleistä turvallisuutta. – Kiinnitämme sähkönkulutukseen huomiota osana hiilidioksidipäästöjen vähentämistä. Viime vuonna kiinteistöjen energiatehokkuus Suomessa parani merkittävästi ja sähkönkulutus laski 6 prosenttia verrattuna vuoteen 2010. Lisäksi uusiutuvilla energiamuodoilla tuotetun eli ns. vihreän sähkön osuus kasvoi 75 prosenttiin, ympäristö- ja yritysvastuujohtaja Hanna Kaustia kertoo. Itellan ympäristöohjelman keskeisenä tavoitteena on hiilidioksidipäästöjen alentaminen 10 % vuoteen 2012 mennessä; -30 % vuoteen 2020 mennessä (vertailukohtana vuosi 2007; suhteessa liikevaihtoon). Tavoitteeseen päästään parantamalla energiatehokkuutta niin kiinteistöissä kuin ajoneuvoissakin ja ottamalla käyttöön uusiutuvaa energiaa. Australiasta vuonna 2007 liikkeelle lähtenyt WWF:n Earth Hour -kampanja on parissa vuodessa valloittanut - ja pimentänyt - koko maailman. Viime vuonna tempaukseen osallistui jo 135 maata.


text: Ura juridiassa Juridiassa työskentelee suuri joukko lahjakkaita ja kunnianhimoisia persoonallisuuksia – sekä lakimiehiä että asianajotoimintaa tukevia muita asiantuntijoita. Tarjoamme nykyisille ja tuleville juridialaisille mielenkiintoisia ja haastavia työtehtäviä sekä yhteistyökykyisen ja iloisen porukan vankkumattoman tuen. Tutustu meihin Avoimet paikat Juridia on voimakkaassa kasvussa, ja etsimme jatkuvasti uusia osaajia joukkoomme. Jos ura Juridiassa kiinnostaa, mutta meillä ei ole tällä hetkellä avoinna sinulle sopivia paikkoja, voit lähettää avoimen hakemuksen osoitteeseen firstname.lastname@example.org. Kerro hakemuksessasi, miksi haluat liittyä joukkoomme ja mitä voit tarjota asiakkaillemme. Mainitse myös, mikä oikeudenala sinua erityisesti kiinnostaa. Käsittelemme hakemukset ehdottoman luottamuksellisesti.


text: HUOM! Tätä sivua ei enää päivitetä. Työttömyysturvalainsäädäntömuutoksen 1.1.2013 vuoksi uutta opintojen keskeytystä ei voi enää tehdä 1.1.2013 lähtien. Ota yhteys TE-toimistoon selvittääksesi oikeutesi työttömyysetuuteen. Työttömyysturvalainsäädännön mukaan työttömyysturvaetuuksia ei makseta päätoimisesti opiskelevalle henkilölle. Työttömyysturvan saannin edellytyksenä on, että opiskelija on joko keskeyttänyt opintonsa tai suorittanut tutkintonsa tai kaikki siihen kuuluvat opintonsa todistettavasti. Poissaolevaksi ilmoittautuminen ei riitä. Rajoitus koskee myös opiskelun lomajaksoja. Työnhakijaa ei pidetä päätoimisena opiskelijana, jos opiskeluaikaisen vakiintuneen työssäolon tai yritystoiminnan harjoittamisen perusteella on ilmeistä, ettei opiskelu ole esteenä kokoaikaisen työn vastaanottamiselle. Opintojen keskeytys tehdään aktuaarinkansliassa. Ennen keskeytyksen tekemistä asiasta on neuvoteltava työvoimaviranomaisen kanssa. Työvoimaviranomainen arvioi, onko opintojen keskeyttäminen välttämätöntä työttömyysturvan saamiseksi. Muussa tilanteessa opintojen keskeyttämiseen ei ole tarvetta. Opiskelija voi keskeyttää opintonsa täyttämällä keskeyttämisilmoituksen ja toimittamalla sen aktuaarinkansliaan. Keskeyttämisajanjakso on vuosi (12 kk) ja sinä aikana yliopisto ei ota vastaan opintosuorituksia. Keskeytystä ei voi tehdä takautuvasti, eli ilmoituksen on oltava aktuaarinkansliassa viimeistään sinä päivänä, kun keskeytyksen halutaan alkavan. Opinnot voi keskeyttää milloin tahansa lukuvuoden aikana. Keskeytystä ei voi peruuttaa ilman työvoimaviranomaisen antamaa kirjallista selvitystä tai todistetta. Tietotekniikkapalveluiden käyttö päättyy 20 vuorokauden kuluttua keskeytyspäivästä. Vuoden määräaikaisen keskeytyksen jälkeen alkaa opiskelijan henkilökohtainen ilmoittautumisaika. Opiskelijan on ilmoittauduttava viimeistään seuraavan lukuvuoden ilmoittautumisaikana, eli elokuun loppuun mennessä. Tänä aikana opiskelija voi joko 1) Keskeytyksen jatkaminen Opiskelijan jatkaessa opintojen keskeytystä suoraan ensimmäisen (12 kk) keskeytysjakson jälkeen, on hänen mahdollista jatkaa sitä lyhimmillään 3 kuukauden mittaisissa jaksoissa. Vaihtoehdot keskeytyksen jatkamiselle ovat siis 3, 6, 9 tai 12 kuukautta. Kolmen, kuuden tai yhdeksän kuukauden keskeytyksessä uuden keskeytyksen täytyy jatkua välittömästi ilman välipäiviä. Uusi keskeytysilmoitus tulee siis toimittaa aktuaarinkansliaan viimeistään vanhan keskeytyksen päättymistä edeltävänä arkipäivänä, sillä keskeytystä ei voida tehdä takautuvasti. 12 kuukauden keskeytys voi alkaa myöhemminkin opiskelijan henkilökohtaisen ilmoittautumisajan aikana. 2) Ilmoittautuminen läsnä- tai poissaolevaksi Keskeytyksen päätyttyä opiskelija voi ilmoittautua joko läsnä- tai poissaolevaksi. Läsnäolevaksi voi ilmoittautua maksamalla ylioppilaskunnan jäsenmaksun. Maksutiedot saa aktuaarinkansliasta. Huom! Yliopisto ei ilmoita opiskelijalle keskeytyksen päättymisestä ja oman ilmoittautumisajan alkamisesta. Mikäli opiskelija ei ilmoittaudu läsnä- tai poissaolevaksi tai tee uutta keskeytystä seuraavan elokuun loppuun mennessä, hän menettää opiskeluoikeutensa ja joutuu anomaan sitä takaisin. Opiskelija on keskeyttänyt opintonsa ajalla 14.4.2011–13.4.2012. Keskeytyksen päättymisen jälkeen hän voi 31.8.2012 mennessä: Mikäli opiskelija ei tee mitään yllä olevista 31.8.2012 mennessä, hän menettää opiskeluoikeutensa ja joutuu anomaan sen palauttamista. Lisätietoja: Aktuaarinkanslia Katso myös ilmoittautumisohjeet.


text: Heinä |Tässä artikkelissa tai sen osassa aihetta käsitellään lähinnä Suomen tai suomalaisten näkökulmasta. Voit auttaa Wikipediaa parantamalla artikkelin näkökulmaa yleismaailmallisemmaksi. Lisää tietoa saattaa olla keskustelusivulla. Heinä on heinäkasvien tai muiden ruohovartisten kasvien korsiintunutta, kuivatettua kasvismassaa, jota käytetään pääasiassa karjan rehuksi. Heinää saadaan ennen siementen tuleentumista niitetyistä ja kuivatuista heinäkasveista tai muista ruohovartisista kasveista, kuten esimerkiksi suo- tai järvenrantaniityillä kasvavista[1] saroista.[2] Esimerkkejä heinän muusta kuin rehukäytöstä ovat heinälaatikko ja kenkäheinä.[3] Nykyään heinää yleensä viljellään pelloilla. Aiemmin, ns. vanhassa maataloudessa heinä koottiin karjan talvirehuksi luonnon- ja puolikulttuuribiotoopeilta kuten erilaisilta kuivan ja kostean maan niityiltä, ja peltopinta-ala varattiin ihmisten omaan suoraan ravinnontuotantoon, Suomessa esimerkiksi rukiille, ohralle ja kauralle. Kun peltoja tuolloin lannoitettiin karjanlannalla, ja karjan talvirehu koottiin niityiltä, niin niittyjen laajuus määräsi samalla sen, paljonko lannoitettavaa peltoa saattoi olla.[2] Heinän viljely pelloilla tuli merkittäväksi maatalouden koneellistuttua ja maidontuotannon teollistuttua. Nautaeläinten rehuna alettiin käyttää viljeltyjä heiniä, joista yleinen Suomessa on timotei. Ylimääräisestä maidosta kirnuttiin voita ja vientiä varten tuli lehmien lypsää kohtalaisesti myös talvella, jolloin rehuna käytettiin kuivia heiniä. Varsinkin aiemmin saatettiin heiniä tarvittaessa jatkaa myös oljilla. Sisällysluettelo Kuiva heinä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Kuiva heinä on heinää, jonka yleensä on annettu kasvaa niin vanhaksi, että se korsiintuu. Aikaisemmin heinä niitettiin viikatteilla, haravoitiin kokoon yöksi ja levitettiin päiväksi, kunnes se kuivuttuaan kannettiin talteen joko latoon, pielekseen tai suovaan eli kekoon. Viikatteen korvasi myöhemmin niittokone. Samaan, aluksi hevosvetoiseen koneketjuun sen kanssa kuuluivat pöyhin, jolla heinää pöyhittiin sen kuivumisen nopeuttamiseksi, haravakone, jolla heinä koottiin karheiksi heinäseipäälle laittoa varten, ja kärryt, joilla heinä haasia- tai seiväskuivatuksen jälkeen ajettiin latoon. Traktorien yleistyttyä koneet muutettiin traktorivetoisiksi ja äsken mainittujen lisäksi tulivat käyttöön vielä seiväskaira, jolla tehtiin maahan reiät seipäille, ja heinähäntä. Sillä joko luokona tai seipäillä kuivatut heinät voitiin korjata traktorilla suoraan karheelta piikit maassa peruuttamaalla. Sittemmin työvoiman käytön tehokkuuden vuoksi kehitettiin paalauskone, jolla seipäille mättäminen vältettiin paalaamalla niittämisen jälkeen karhoiksi haravoitu ja pöyhimällä kuivatettu heinä noin 10 kg:n - 15 kg:n painoisiksi neliskanttisiksi heinäpaaleiksi. Ongelmaksi paalauksessa osoittautui kuitenkin heinän saaminen riittävän kuivaksi, koska paalauksen vaatimaan heinän täyteen kuivumiseen vaadittavia pitkiä poutia ei välttämättä osu joka kesään. Niinpä heinän kuivapaalaus käytännössä vaatiikin suomen ilmastossa latokuivurin, joka on heinälle tarkoitettu kylmäilmakuivuri.[4] Sen avulla heinä voidaan paalata tuoreempana, mikä vähentää varisemistappioita, ja hyvälaatuista kuivaa heinää saadaan useimpina vuosina. Kun heinäpaalienkin siirtely on työvaltaista, kehitettiin pyöröpaalain, joka korvasi 25-50 paalia yhdellä traktorin etukuormaajalla käsiteltävällä paalilla. Näiden latokuivaus on kuitenkin vaikeaa. Siksi pyöröpaalaimen tuottamia suurpaaleja alettiin myöhemmin paketoida yleensä valkoiseen tiiviiseen muoviin, jolloin nuorempana, kosteampana ja valkuaispitoisempana paalattu heinä voitiin jättää talveksi jopa pellonkulmalle, jolloin heinälatoa ei tarvita. Tällöin heinään saatetaan lisätä myös säilöntäainetta, jolloin kyseessä on jo pikemminkin säilörehu kuin kuiva heinä. Viime aikoina latokuivatun pienpaaliheinän (ja jopa paikoin seiväskuivatun irtoheinän) suosiota on uudelleen nostanut lisääntynyt hevosharrastus, koska hevosille yleensä kelpaa vain hyvälaatuinen seiväs- tai latokuivattu heinä.[4] Tuorerehu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Suomessa Valion piirissä kehiteltiin pääasiassa Britanniaan tapahtuvan voinviennin ympärivuotiseksi turvaamiseksi menetelmiä säilöä heinä tuoreena talveksi hapottamalla se. Näin syntyi AIV-rehu, joka leikataan ja hapotetaan niittosilppurilla. Tuorerehu voidaan säilöä joko siiloihin, aumoihin tai ulkosalla säilytettäviin muovilla päällystettyihin suurpaaleihin. Historia[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Heinänteko oli Suomessa maatalousyhteiskunnan aikaan vuoden tärkeimpiä tapahtumia. Heinä leikattiin ja koottiin heinäkuun jälkipuoliskolla tai elokuun alussa. Siitä johtuu heinäkuun suomenkielinen nimikin. Niittyjä ei usein ollut jaettu talojen kesken, vaan niittyheinäntekoon lähtivät koko kylän heinäväet yhdessä.[5] . Heinäntekoon lähdettiin puhtaissa vaaleissa vaatteissa.[6] Naiset pukeutuivat heinäntekoa varten täysin valkoisiin ja miehet ainakin valkoiseen paitaan. Heinäntekoa pidettiin niin juhlavana työnä, että tavallista hienompi pukeutuminen oli aiheellista. [7] Heinänteko aloitettiin yleensä kaukaisimmilta heinämailta, joilta sitten edettiin kohti taloa. Heinäntekijät yöpyivät esimerkiksi ladoissa, niittysaunoissa tai kytötuvissa. Eväitä kuljetettiin mukana tuohikontissa. Mukaan otettiin myös työkalut ja keittovälineet. Työpäivät olivat pitkiä. Työ aloitettiin aamuyöllä ja lopetettiin vasta yhdeksän, kymmenen aikaan. [7] Heinänteossa sekä miehet että naiset saattoivat käyttää viikatetta. Haravoiminen oli yksinomaan naisten tehtävä. Miehet huolehtivat viikatteiden teroittamisesta. Niittokoneet alkoivat korvata viikatetta 1800-luvun lopulla. [8] Niitty- ja luhtaheinä kuivatettiin levällään maassa. Yöksi heinä koottiin pieniin ilmaviin rukoihin, jotka hajotettiin seuraavana päivänä taas kuivumaan. [5] Sadekesinä heinää kuivatettiin myös haasioilla. Kylvöheinää alettiin kuivata seipäillä 1800-luvun lopulta lähtien. Se oli rakenteeltaan niittyheinää pidempää ja paksumpaa ja kuivui hitaammin. [8] Heinäseipäät yleistyivät koko maahan vasta II maailmansodan jälkeen ja jäivät pois käytöstä 1980-luvun alussa. Kuivaamisen jälkeen heinä kuljetettiin latoihin selässä kantaen taakkavitsalla ja joskus hurstilla. [8] Pareittain työskennellessä saatettiin kuljettamiseen käyttää sapilaita eli kahta toisesta päästään teroitettua puista salkoa. Sapilaat työnnettiin heinäkasan alle, ja niiden avulla heinää kannettiin kuten paareilla. Suurempia heinämääriä vedettiin hevosella joko reellä tai ns. rukolehtojen avulla. Yleensä hevosta ei heinätöissä tarvittu. Hevosta ja kärryjä alettiin yleisemmin käyttää heinän kokoamiseen vasta 1800-luvun lopulla. [5] Katso myös[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Lähteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - Ranta, Sirkka-Liisa: Hellettä, heinäpoutaa: Heinänteon kulttuurihistoriaa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 1049. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006. ISBN 951-746-779-6. Viitteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - Avoimet perinnebiotoopit Maaseutuvirasto. - Ranta 2006: 9-12. - Heiniä kengissä Museoseikkailu. Museovirasto. Viitattu 15.2.2009. - Ranta 2006: 148-153. - Korhonen, Teppo: Muuttuva maaseutu. Historiallinen maatalous. http://www.helsinki.fi/kansatiede/histmaatalous/index.htm. Helsingin yliopisto, 2004. - Karjalainen, Sirpa: Juhlan aika. Suomalaisia vuotuisperinteitä. WSOY, 1994. - Paulaharju, Samuli: Härmän aukeilta. WSOY, 1947, 3. painos. - Östman, Ann-Catrin: Mekanisoinnin ensimmäinen aalto. Teoksessa Suomen maatalouden historia, osa 2. Kasvun ja kriisien aika 1870-luvulta 1950-luvulle. Helsinki: SKS, 2004. Aiheesta muualla[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - Avoimet perinnebiotoopit Maaseutuvirasto.


text: Välttämätön ja riittävä ehto Välttämättömät ja riittävät ehdot viittaavat logiikassa väittämien välisiin implikatiivisiin suhteisiin. Väite p on väitteen q välttämätön ehto, jos q ei voi olla tosi, ilman että p on tosi. Väite p on väitteen q riittävä ehto, jos p:n totuus takaa sen, että myös q on tosi.[1] Sisällysluettelo Välttämätön ehto[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Väittämän välttämättömän ehdon (lat. conditio sine qua non) tulee täyttyä, jotta väittämä olisi tosi. Muodollisesti esitettynä, väittämä p on väittämän q välttämätön ehto jos q implikoi p:n, eli jos ja vain jos väite ”jos q niin p” on tosi.[1] Toisin sanoen lauseessa p on välttämätön ehto q:lle. Esimerkiksi kyky hengittää on välttämätöntä ihmisen elämälle. Vastaavasti lukua 2 suuremmille kokonaisluvuille pätee, että parittomuus on välttämätön ehto sille, että luku on alkuluku, koska 2 on ainoa kokonaisluku, joka on sekä parillinen että alkuluku. Riittävä ehto[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Väittämän riittävä ehto on ehto, joka täyttyessään takaa sen, että väittämä on tosi. Muodollisesti esitettynä väittämä p on väittämän q riittävä ehto jos p implikoi q:n, eli jos ja vain jos väite ”jos p niin q” on tosi.[1] Toisin sanoen lauseessa p on riittävä ehto q:lle. Esimerkiksi hyppääminen on riittävä ehto maasta irtautumiselle, koska hyppäämiseen kuuluu oleellisena maasta irtautuminen. Vastaavasti riittävä ehto luvun parillisuudelle on, että jakamalla se luvulla 2 saadaan tulokseksi kokonaisluku. Ehtojen väliset suhteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Ehto voi olla joko välttämätön tai riittävä ilman, että se olisi samalla toista. Esimerkiksi: - Eliön x suhteen ”x on nisäkäs” on välttämätön mutta ei riittävä ehto väittämälle ”x on ihminen”, koska kaikki ihmiset ovat nisäkkäitä, mutta on myös olemassa muita nisäkkäitä. Jos eliöstä siis tiedetään sen olevan ihminen, sen tiedetään heti olevan nisäkäs, mutta ei päinvastoin. - Luvun x suhteen ”x on rationaaliluku” on riittävä mutta ei välttämätön ehto väittämälle ”x on reaaliluku”, koska kaikki rationaaliluvut ovat reaalilukuja, mutta on myös olemassa muita reaalilukuja. Jos luvusta siis tiedetään, että se on rationaaliluku, sen tiedetään heti olevan reaaliluku, mutta ei päinvastoin. Ehto voi olla sekä välttämätön että riittävä. Esimerkiksi: - Tästä päivästä sanottuna ”tänään on 6. joulukuuta” on välttämätön ja riittävä ehto sille, että ”tänään on Suomen itsenäisyyspäivä”. - Matriisin M käännettävyyden välttämätön ja riittävä ehto on, että M:n determinantti on nollasta eroava. Argumenttimuotoja, jotka liittyvät ehtoihin[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Katso myös[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Lähteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - Korte, Tapio: Filosofian keskeistä terminologiaa Johdatus filosofiaan. Turun yliopisto. Viitattu 16.6.2009.


text: Tein leivän. Se on niin kaunis että meinaa tulla tippa linssiin. Uhosin tuossa aiemmin että tänä vuonna aion opetella tekemään leipää. Noh, tämä ei kyllä paljon sitä tekemistä vaatinut. Kyseessä on blogeissa pitkään kiertänyt vaivaamattoman leivän resepti, jonka nyt vasta sain aikaan. Voi jösses kun se olikin helppo. Ja ihana!! Ihan superhyvä rapea kuori ja kuohkea sisältö. Ohjeen nappasin Kädenvääntöä -blogista, ei turhaan hehkutettu siellä, kiitos! Ja perinteisen padan puutteessa käytin Siskot kokkaa -blogin Nellen vinkistä vanhaa kunnon savipataa. (Ohje: Kädenvääntöä -blogi) 7 dl vehnäjauhoja 2 tl suolaa 0,5 tl kuivahiivaa 3,5 dl kädenlämpöistä vettä Sekoita kuivat aineet keskenään, kaada vesi joukkoon ja sekoita puukauhalla taikina sekaisin. Peitä taikina tiukasti tuorekelmulla (tarttuu lasiastiaan parhaiten) ja anna kohota 12-18 tuntia. Lämmitä uuni 225 asteeseen ja laita kannellinen pata kuumenemaan samalla. Kaavi taikina jauhotetulle pöydälle, lisää jauhoa myös taikinan päälle ja pyöräytä palloksi. Peitä löyhälti tuorekelmulla ja anna levätä puoli tuntia. Heitä taikinapallo kuumaan pataan, laita kansi päälle ja paista puoli tuntia. Ota kansi pois ja paista vielä ilman kantta 15 minuuttia. Woah! Ja jos käytätte savipataa niin muistakaa liottaa pata, eli täyttää molemmat puoliskot vedellä ja antaa veden lillua siinä vartin verran ennen kuin kippaatte veden pois ja laitatte padan kylmään uuniin. Pitkään ehti mun savipata pölyttyä tuolla hyllyllä, mutta ei enää. Kun sieltä kerran tulee tällaisia ihanuuksia.


text: Voit vapaasti: - Jakaa — kopioida ja jatkolevittää materiaalia missä tahansa välineessä ja muodossa - Muuntaa — remiksata, muuntaa ja jalostaa materiaalia - - Käyttöluvan antaja ei voi vetää näitä vapauksia pois niin kauan kun seuraat käyttöluvan ehtoja. Seuraavilla ehdoilla: - Nimeä — Sinun on mainittava tekijät, näytettävä linkki käyttölupaan sekä kerrottava, jos olet muuntanut materiaalia. Voit tehdä tämän millä tahansa kohtuullisella tavalla, mutta et niin, että käyttöluvan antaja näyttäisi tukevan sinua tai materiaalin käyttöäsi.Mitä "Mainitse tekijän nimi" tarkoittaa?Tulit juuri sivulta, johon oli upotettu lisenssimetadataa. Tämä data kertoo mm. miten teoksen tekijä haluaa tulla mainituksi teoksensa uudelleenkäytön yhteydessä. Voit käyttää seuraavaa HTML-koodia tekijän mainitsemiseen tämän toiveen mukaisesti. Koodissa on mukana metadataa, joka auttaa muita löytämään alkuperäisen teoksen. - Epäkaupallinen — Et voi käyttää materiaalia kaupallisiin tarkoituksiin. - Jaa samoin — Jos remiksaat, muunnat tai jalostat materiaalia, sinun on levitettävä muutoksesi samalla käyttöluvalla kuin alkuperäinenkin. - Ei muita rajoituksia — Et voi lisätä lakiehtoja tai teknisiä estoja, jotka estäisivät muita tekemästä mitään, minkä käyttölupa sallii. Huomautukset: - Sinun ei tarvitse seurata käyttöluvan ehtoja niiden materiaalin osien kohdalla, jotka ovat public domainissa tai joiden käyttö on sallittua tilannekohtaisen tekijänoikeuspoikkeuksen tai -rajoituksen vuoksi.. - Mitään takuita ei ole annettu. Käyttölupa ei välttämättä anna sinulle kaikkia käyttötarkoituksesi edellyttämiä oikeuksia. Esimerkiksi julkisuus-, yksityisyys- tai moraalisäädökset voivat rajoittaa materiaalin käyttöäsi. Käytettävät sovittelusäännöt selvitetään teoksen lisenssin tekijänoikeusmerkinnässä, tai sen puuttuessa sovittelupyynnön yhteydessä. Ellei teoksen tekijänoikeusmerkinnässä muuta sanota, UNCITRAL-sovittelusääntöjä käytetään kaikkiin sovitteluihin. Jos mainittu, sinun on mainittava tekijän nimi sekä muut tekemiseen osallistuneet tahot, tekijänoikeusmerkintä, käyttölupamerkintä, vastuunvapausmerkintä, sekä linkki materiaaliin. Edellisissä CC-käyttölupien versioissa on hieman erilaiset nimeämisvaatimukset. Kaupallinen käyttö tarkoittaa ensisijaisesti kaupallisen edun tai rahallisen vastikkeen tavoittelemista. Pelkkää tiedostomuodon muuttamista ei pidetä johdannaisen tekemisenä. Käyttöopas kieltää teknisten kopiosuojamekanismien käytön, viitaten WIPOn tekijänoikeussopimuksen 11. artiklan määritelmään. CC-käyttöluvat eivät vaikuta käyttöoikeuksiin, jotka tulevat eri tekijänoikeuspoikkeusten ja -rajoitusten ja perusteella. Voit mahdollisesti tarvita lisälupia, jotta voit käyttää materiaalia haluamallasi tavalla.


text: Veikkolan koti ja koulu -yhdistys Veikkolassa on tehty kodin ja koulun yhteistyötä vanhempainyhdistyksen muodossa jo 30 vuoden ajan. Veikkolan koti ja koulu -yhdistys ry on molempien kylämme koulujen, Veikkolan ja Vuorenmäen koulujen, vanhempainyhdistys. Se on Suomen Vanhempainliiton jäsen ja toimii osana Kirkkonummen koulujen koti ja koulu -yhdistysten verkostoa. Tule mukaan toimintaamme! Olemalla mukana vanhempainyhdistyksessä voit konkreettisella tavalla vaikuttaa lasten viihtyvyyteen kylässämme. Saat tietoa, mitkä asiat juuri tällä hetkellä puhuttavat veikkolalaisia vanhempia, oppilaita ja koulun henkilökuntaa Olet mukana ideoimassa ja toteuttamassa käytännön parannuksia kylämme koululaisten arkeen Tutustut lapsesi koulukavereiden vanhempiin Yhteisvoimin voimme tehdä paljon: järjestää hauskoja tapahtumia, keskustella yhteisistä kasvatukseen liittyvistä asioista, hankkia ja välittää tietoa eri asioista ja olla konkreettisesti lasten ja nuorten tukena. Yhdistys kokoontuu ajankohtaisten asioiden äärelle kuukausittain koulujen aukioloaikana elo-toukokuussa. Viestimme toiminnastamme pääasiassa Facebook-sivujemme kautta: www.facebook.com/veikkolankotijakoulu. Sinun ei tarvitse kirjautua Facebookin jäseneksi, jotta voit lukea sivujemme sisältöä. Jos kuitenkin haluat osallistua keskusteluihin tai vaikkapa ilmoittautua tapahtumiin, kirjautuminen tarvitaan. Osallistu toimintaan omaan tilanteeseesi sopivalla panoksella Kiireiselle - Maksa 10 euron jäsenmaksu ja tue yhdistyksen toimintaa rahallisesti - Liity yhdistyksen Facebook-yhteisön jäseneksi ja osallistu keskusteluihin Satunnaisaktiiville - Leivo joskus pari pellillistä pullaa yhdistyksen buffettiin - Tule jalkkariksi parina perjantaina tai lauantaina vuoden aikana ja opi samalla tuntemaan paikallista nuorisoa Aktiiville - Osallistu yhdistyksen kokouksiin - Pyri hallituksen jäseneksi


text: Syksyn odotetuin oopperatapaus: Karita Mattila ja Makropulos Karita Mattila oli kuin syntynyt esittämään kaunista, salaperäistä kuolematonta naista, ja ainoa yllätys oli, että hän on odottanut näin kauan tarttuakseen rooliin", The Classical Review kirjoitti Tapaus Makropuloksesta San Franciscossa. Nyt Olivier Tambosin ohjaus ja Karita Mattilan ylistetty roolisuoritus nähdään Suomen Kansallisoopperassa, kun Leoš Janáčekin ooppera Tapaus Makropulos saa ensi-iltansa 31. elokuuta. Syksyn seitsemän esitystä ovat jo lähes täyteen varattuja. Olisiko ihminen onnellinen, jos eläisi ikuisesti? Tätä kysymystä Tapaus Makropulos pohtii. Emilia Marty on saanut nuorena ikuisen elämän takaavaa ihmeainetta ja elänyt jo yli 300 vuotta eri nimillä. Nyt on aika ottaa eliksiiriä uudelleen, mutta kaava on jäänyt 100 vuotta sitten yhdelle Emilian rakastajista. Samalla kun asianajajat ratkovat vanhaa perintöriitaa, löytyy myös lääkkeen kaava. Koittaa totuuden hetki: onko ikuisessa elämässä sittenkään mieltä? Leoš Janáček (1854-1928) oli yksi 1900-luvun keskeisistä oopperasäveltäjistä. Karel Čapekin näytelmään perustuvaTapaus Makropulos jäi Janáčekin toiseksi viimeiseksi oopperaksi. Se on parasta Janáčekia, musiikki kohoaa luontevasti kielestä ja sen intonaatioista ja tarjoaa koko ajan ilmaisevaa melodiaa. Tapaus Makropulos on toteutettu Kansallisoopperassa aiemmin vain kerran, ja nyt se kuullaan ensi kertaa alkukielellä. Yhteistuotanto San Franciscon oopperan kanssa sai vuoden 2010 ensi-iltansa jälkeen yksimielisen kiittävät arviot. Olivier Tambosin ohjausta kiitettiin vahvaksi ja kekseliääksi ja Emilia Martyn roolia ylistettiin yhdeksi Karita Mattilan uran suurimmista voitoista. Lavastuksen ja puvut produktioon on suunnitellut Frank Philipp Schlössmann ja valaistuksen Duane Schuler. Musiikin Kansallisoopperassa johtaa oopperan taiteellinen johtaja ja ylikapellimestari Mikko Franck. Karita Mattilan rinnalla muissa päärooleissa esiintyvät mm. Jürgen Müller, Hubert Francis, Hanna Rantala, Jaakko Kortekangas, Joska Lehtinen, Nicholas Söderlund ja Juha Riihimäki. Karita Mattila on yleisön tavattavissa 27.8. Alminsalissa järjestettävässä yleisötilaisuudessa, jonka juontaa Mikko Franck. Tilaisuuden jälkeen sopraanotähti jakaa myös nimikirjoituksia.


text: On kesäyö, Apianniemen kesäteatteri Valkeakoski 15.6.2013 14:00 On kesäyö – musikaali vie katsojat matkalle huikean uran ja kansansuosion saavuttaneeen Topi Sorsakosken elämän vaiheisiin, jossa hurtti huumori ja teeskentelemätön tyyli siivittivät Topin suomalaisten tuntojen tulkiksi. Unohtumattomia säveliä, legendaarisia kohtauksia, dramaattisia vaiheita komediallisessa ja fiktiivisessa tapahtumasarjassa, jossa rakastetut taiteilijat Topi Sorsakoski, Eino Grön ja Olavi Virta kohtaavat vihdoin! Lavalla loistavat mm.tähdet Eino Grön, Ilkka Koivula, Natalil Lintala, Jani Koskinen, Mikko Töyssy, Merja Koivula, Haza Hajipoori, Katrin Vaskelainen ja Pia Vaittinen. Koreografi Aleksi Seppänen tanssijoineen tuo musikaaliin säihkettä ja kesäyön lumoa taidokkaan live-orkesterin rytmittämänä. Bändi: Jukka Hänninen, Seppo "Kala" Alajoki, Antti Tammilehto, Jyrki Telilä ja Jimi Hautamäki Ohjaus ja käsikirjoitus Heikki Paavilainen Esityksen kesto noin. 2 tuntia 15 min.Suomen Kesäteatteri Kanavanranta 3 (toimisto)


text: William Holman Hunt William Holman Hunt (2. huhtikuuta 1827 – 7. syyskuuta 1910) oli englantilainen taidemaalari ja yksi prerafaeliittien perustajajäsenistä. Huntin maalauksille olivat tyypillisiä selkeät ja kovat väripinnat, voimakas valaistus ja tarkat yksityiskohdat. Hunt aloitti taideopintonsa Royal Academyssa vuonna 1843. Myös John Everett Millais opiskeli tuolloin akatemiassa, ja heistä tuli elinikäiset ystävät. Vuonna 1848 Hunt, Millais ja Dante Gabriel Rossetti perustivat prerafaeliittien taiteilijaryhmän (The Pre-Raphaelite Brotherhood). Ryhmän tarkoituksena oli vastustaa tuolloin vallalla ollutta akateemista taidetta. Hunt ei aluksi ollut kovin suosittu taiteilija, mutta vuonna 1854 maalattu The Light of the World muodostui hänen läpimurrokseen. Seuraavana vuonna Hunt teki matkan Syyriaan ja Palestiinaan, missä hän maalasi teoksen The Scapegoat (”Syntipukki”), joka esittää Kuolleenmeren rannalla olevaa hyljeksittyä eläintä. Huntin myöhemmistä töistä huomattavimpiin kuuluu The Triumph of the Innocents, josta hän maalasi kaksi versiota. Huntin näkö heikkeni 1890-luvun lopussa, eikä hän pystynyt loppuvuosinaan enää työskentelemään.


text: Selina Heregger |Mitalit| |Maa: Itävalta| |Naisten alppihiihto| |MM-kilpailut| |Pronssia||St. Anton 2001||syöksylasku| Hereggerin uran paras saavutus on syöksylaskun pronssimitali vuoden 2001 maailmanmestaruuskilpailuista, jossa Itävalta otti kolmoisvoiton Renate Götschlin ja Michaela Dorfmeisterin johdolla. Salt Lake Cityn olympialaisissa hän sijoittui syöksylaskussa kuudenneksi ja oli alppiyhdistetyn 12:s. Heregger voitti lisäksi kultaa syöksylaskussa ja hopeaa suurpujottelussa junioreiden MM-kilpailuissa 1996.


text: Uutiset 12.03.2014 Vuorineuvos Matti Sundbergin laaturahaston vuoden 2013 apurahan saa 3000 euron suuruisena professori Tapani Alatossava. 12.03.2014 Toimitusjohtaja Tapani Järvisen ympäristöteknologiarahaston apurahan sai Tampereen teknillisen yliopiston vararehtori, professori Jaakko Puhakka. 12.03.2014 Kesällä 2014 on tarjonnassa kauppatieteellisen, taiteiden ja tekniikan alan kursseja. Ilmoittautumienn alkaa 9.-10.4. 11.03.2014 Juuri ilmestynyt Aalto University Magazine 10 tarkastelee käsitettä big data: mitä sillä tarkoitetaan, mihin sitä käytetään ja pitääkö sitä pelätä. 11.03.2014 Professorien urajärjestelmässä tenure trackissa on tehty ensimmäiset arvioinnit ja niihin perustuvat jatkonimitykset. 07.03.2014 Tämänvuotisen Fotofinlandia-palkinnon on voittanut valokuvaaja, Aalto-yliopiston jatko-opiskelija, Perttu Saksa. 07.03.2014 TaM Marjaana Kella selvittää väitöskirjassaan, mitä valokuvalle tapahtui vuosituhannen vaihteessa, jolloin valokuvataide kukoisti vahvemmin kuin koskaan. 06.03.2014 Luentojen jatkumisesta tiedotetaan erikseen. 05.03.2014 Professori Esa Saarisen kimppuun on käyty Otaniemessä. Epäilty on poliisin hallussa ja Saarinen on toimitettu sairaalahoitoon. 05.03.2014 Aalto-yliopiston maisteriopiskelijat suunnittelivat Suomen messupaviljongin ja visuaalisen ilmeen vuoden 2014 kirjamessuille. 03.03.2014 Aalto-yliopiston liiketoimintamuotoiset liikkeenjohdon kehittämispalvelut ja täydennyskoulutus on yhtiöitetty 1.3.2014 alkaen. 03.03.2014 Hakuaika Aalto-yliopiston kandidaattitason hakukohteisiin on alkanut. Haku tapahtuu pääasiassa valtakunnallisen yliopistohaun kautta. Hakuaika päättyy 1.4.2014 kello 16.15. 03.03.2014 Musiikin voimakkaiden ja hiljaisten äänten välinen ero kuuluu parhaiten suorakulmaisessa, kenkälaatikkomallisessa konserttisalissa, havaitsivat Aalto-yliopiston tutkijat. 28.02.2014 Ilman Aalto-tunnuksia pääsee Inton väliaikaisversioon. 27.02.2014 Analyyttisen kemian professori Sakari Kulmala kehittää analyysilaitteistoa, jota voi soveltaa paitsi terveydenhoidossa myös tuoteväärennösten paljastamisessa. 26.02.2014 Alakohtaisessa yliopistovertailussa arvioitiin noin 700 yliopistoa ympäri maailman. 25.02.2014 Suomen Lontoon instituutin johtaja, FT Susanna Pettersson (s. 1966) on nimitetty Aalto-yliopiston hallituksen jäseneksi 1. maaliskuuta 2014 alkaen. 25.02.2014 Mobiilisovellusten kiihdyttämö AppCampuksen suojissa on julkaistu jo 85 mobiilisovellusta. 20.02.2014 Aalto-yliopiston projektit ja Shaping a Shared world -näyttely ovat esillä vuoden 2014 maailman designpääkaupungissa. 19.02.2014 Professori Sami Franssila on mukana tutkimushankkeessa, joka onnistuessaan voi auttaa mullistamaan sydäninfarktien ja aivovaurioiden hoidon.


text: Mikä on ALS? ALS, eli amyotrofinen lateraaliskleroosi on etenevä motoneuronitauti. Se rappeuttaa lihasten toimintaa ohjaavia liikehermosoluja. Vähitellen lihakset menettävät hermoyhteytensä ja sen seurauksena heikkenevät ja surkastuvat. ALSin aiheuttaja on vielä tuntematon. ALS vahingoittaa vain liikehermoja. Se ei vaikuta näköön, kuuloon, haju-, maku- eikä tuntoaistiin. Samoin verenkierto sekä ruoansulatus ja eritysjärjestelmät säilyvät vahingoittumattomina – myös sydän, vaikka se onkin lihas. Myös seksuaalinen toimintakyky säilyy. ALS ei vaikuta myöskään älyllisiin toimintoihin. ALSia sairastavilla ajoittain esiintyvä pakkoitku tai –nauru ei ole merkki psyykkisestä häiriöstä. Joskus ALSiin saattaa liittyä vaihtelevanasteinen dementia. Tämä on kuitenkin hyvin harvinaista. Sairaudesta on olemassa muitakin muotoja. Niitä ovat mm. PMA eli progressiivinen lihasatrofia sekä PBP eli progressiivinen bulbaaripareesi. Sairautta kutsutaan toisinaan myös Lou Gehrigin tai Charcot:n taudiksi. Kokonaisuutena sairaus on kuitenkin yleisesti ottaen vielä melko tuntematon. Oireet Se, mistä lihasryhmästä ALSin oireet alkavat ja oireiden eteneminen lihaksistossa vaihtelee yksilöllisesti. Raajoista alkavan sairauden alkuvaiheen oireita ovat tavallisesti jaloissa ja/tai käsissä tuntuva lihasheikkous, lihasnykäykset ja krampit. Noin puolet sairastuneista tuntee ensimmäiset oireet käsivarsissa ja neljännes jaloissa. Neljänneksellä ALSiin sairastuvista oireet alkavat nielun alueelta. Tällöin oireena on puheen epäselvyys ja nielemisen vaikeus. Hengityslihasten heiketessä sairastunut saattaa tarvita koneellista hengitystukea. Arkisissa askareissa ensioireet voivat näkyä esimerkiksi tavaroiden pudotteluna tai kompasteluna, tai sitten vaatteiden napittamisen ja peseytymisen hankaloitumisena. Sairauden edetessä lihasten heikkous ja lihaskato leviää myös vartalon lihaksiin. Ennuste Sairaus etenee hyvin yksilöllisesti. Sairaus johtaa kuitenkin aina etenevään hengitysvajeeseen. Ennustettu elinikä diagnoosin jälkeen voi vaihdella muutamista kuukausista jopa kymmeniin vuosiin, tilastollisen keskiarvon ollessa 3-5 vuotta. Elinikää voidaan pidentää hengityskonehoidolla, mikä ei kuitenkaan pysäytä sairauden etenemistä. Perinnöllisyys Sairaus on yleensä satunnainen (90 %) eli sporadinen, mutta siitä tunnetaan myös perinnöllinen muoto FALS (5-10 %), jolloin ALSia esiintyy myös perheen tai suvun muilla jäsenillä. Pienessä osassa FALS-tapauksia (20%) on osoitettavissa SOD1-nimisen entsyymin geenivirhe, joita puolestaan tunnetaan useita erilaisia. Geenivirhe voi periytyä sekä väistyvästi että vallitsevasti. Väistyvässä periytymisessä vanhemmat ovat yleensä terveitä ja puolet lapsista geenivirheen kantajia, yhdellä neljäsosalla on näin ollen riski sairastua. Vallitsevassa periytymisessä puolella lapsista on riski sairastua. Riskit eivät kuitenkaan aina ole matemaattisen yksiselitteisesti tulkittavia, ja jokaisen FALS-suvun kohdalla ne on arvioitava erikseen. ALSin ja FALSin oireet eivät eroa toisistaan. Esiintyvyys Suomessa ALSia sairastaa noin 450-500 ihmistä. Uusia tapauksia löytyy vuosittain noin 140 eli 2-3 henkilöä viikossa. Yleisin sairastumisikä on 40-60 vuotta, mutta tätä nuorempana sairastuminen on kuitenkin mahdollista, joskin harvinaista. ALS ei ole tarttuva tauti. Diagnostiikka ja sairauden tuntemus ovat parantuneet, josta johtuen voi tuntua, että uusia tapauksia ilmenisi aiempaa enemmän. Uusimmat, useissa maissa ja myös Suomessa julkaistut tutkimukset ovatkin osoittaneet, että sairastuneita todella on aiempaa enemmän. Johtuuko tämä sitten pelkästään sairauden tuntemuksen lisääntymisestä vai väestön ikärakenteen muutoksesta (suuret ikäluokat), on toistaiseksi epäselvää. Ilmiö ei kuitenkaan johdu pelkästään väestön ikärakenteen muutoksesta. Varsinaista aluetta, jolla ALSiin sairastuttaisiin muita enemmän, ei Suomessa ole. Muuta maailmaa yleisempänä ALSia esiintyy Kauko-Idässä, kuten Guamin saarella ja eräissä osissa Japania. Lähde: Lihastautiliitto ry


text: Lähimmän (ja siten luultavasti nopeimman) asennuspalvelimen löytää Debianin asennuspalvelimien luettelosta. Muista noutaa tiedostot Debianin asennuspalvelimelta binäärimuodossa, ei tekstimuodossa tai automaattimuodossa. Asennuslevyjen otokset löytyvät jokaisesta Debianin asennuspalvelimesta hakemistosta debian/dists/etch/main/installer-alpha/current/images/ — luettelossa MANIFEST on kaikki otokset ja niiden käyttötarkoitus. Haluttaessa käynnistää ARC-konsolin laiteohjelmistosta MILO:n avulla, on lisäksi valmisteltava levy johon on asennettu MILO ja LINLOAD.EXE tarjotuista levyotoksista. Katso kohdasta Kohta 5.1.1, “Alphan konsolin laiteohjelmisto” löytyy lisää tietoa Alphan laiteohjelmistosta ja käynnistyslataimista. Levykeotokset MILO:n hakemistosta tiedostoina milo_. subarchitecture.bin Harmittavasti näitä MILO:n otoksia ei voitu testata ja ne eivät ehkä toimi kaikilla arkkitehtuurin muunnoksilla. Jos havaitset ettei se toimi, yritä kopioida sopiva komennon MILO suorituskelpoinen versio levykkeelle (ftp://ftp.debian.org/debian/dists/etch/main/disks-alpha/current/MILO/). Huomaa, että nuo MILO-komennot eivät tue ext2:n ominaisuutta “sparse superblocks”, joten niitä ei voi käyttää ytimen lataamiseen juuri luodulta ext2-tiedostojärjestelmältä. Tämän voi kiertää tallentamalla ytimen FAT-osiolle komennon MILO kanssa. MILO:n suorituskelpoiset tiedostot toimivat vain tietyllä laitealustalla. Katso kohdasta Kohta 2.1.2, “Tuetut suorittimet, emolevyt ja näytönohjaimet” sopiva MILO-otos käytettävälle Alpha-koneelle.


text: I-Shift ajotilanteen tasalla I-Shiftin vaihtaminen perustuu tien kaltevuuteen, ajoneuvon kokonaismassaan, ajonopeuteen ja kaasun määrään. Niinpä liikkeellelähtö ei aina tapahdu ykkösvaihteella. Suuremman vaihteen käytöllä säästetään polttoainetta. Kiihdyttäessä tai hidastettaessa I-Shift voi vaihtaa lähimpien vaihteiden yli, jotta voimansiirtolinja toimisi kaikissa tilanteissa mahdollisimman tehokkaasti. Hidasajoon vaihteistossa on I-Shift ryömintäominaisuus. I-Shift on kevyt Järjestelmä vaihtaa vaihdetta automaattisesti tai kuljettajan käskystä. Vaihteisto on kooltaan kompakti ja sen tehohäviöt ovat pienet. I-Shift on noin 70 kg kevyempi kuin vastaava manuaalinen vaihteisto. Kytkinpoljinta ei ole. I-Shift, edellä muita I-Shift on Volvon uudenaikaisin vaihtamisjärjestelmä. Sen käyttö on aivan yhtä helppoa kuin automaattivaihteiston. Siinä on 12-vaihteinen synkronoimaton alue/jakovaihteisto, jonka vaihtamista ohjataan elektronisesti. 5 eri I-Shift -mallia I-Shiftistä on viisi eri kuljetustehtäviin soveltuvaa versiota. - V2412AT 44 tonnin kokonaisyhdistelmämassoille - V2812AT FH16 44 tonnin kokonaisyhdistelmämassoille - V2512AT 60 tonnin kokonaisyhdistelmämassoille - VO2512AT ylivaihteella 60 tonnin yhdistelmämassoille - VO3112AT FH16 ylivaihteella raskaille yhdistelmille, jopa 180 tonnin kokonaisyhdistelmämassoille Laaja voimanottovalikoima.


text: We are migrating the content of this website during the first semester of 2014 into the new EUR-Lex web-portal. We apologise if some content is out of date before the migration. We will publish all updates and corrections in the new version of the portal. Do you have any questions? Contact us. Euroopan työllisyyden seurantakeskus (EEO) Euroopan työllisyyden seurantakeskuksen (EEO) tavoitteena on helpottaa jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa ja analysoida työmarkkinoiden kehityssuuntia Euroopan unionissa (EU). Se auttaa Euroopan komissiota laatimaan EU:n työllisyyspolitiikkaa. SÄÄDÖS Neuvoston ja neuvostoon kokoontuneiden työ- ja sosiaaliministerien päätöslauselma, annettu 30 päivänä marraskuuta 1989, Euroopan työllisyyden seurantakeskuksen perustamisesta [EYVL C 328, 30.12.1989]. TIIVISTELMÄ Euroopan työllisyyden seurantakeskus on Euroopan unionin (EU) työllisyyspolitiikkoja ja työmarkkinoiden kehityssuuntia tarkkaileva tietojärjestelmä. Sen tehtävänä on analysoida työmarkkinoiden ennustettavissa olevaa kehitystä erityisesti toimialoilla, joihin sisämarkkinoiden valmistuminen vaikuttaa eniten. Sen tärkeimmät tehtävät ovat - kerätä yleisiä ja tilastotietoja EU:n jäsenvaltioissa - analysoida suuria kehityssuuntauksia toimialoittain - tiedottaa tuloksista talous- ja yhteiskuntaelämän päättäjille ja varsinkin EU:n työmarkkinaosapuolille. Seurantakeskus muodostuu jäsenvaltioiden ja EU:n ehdokasmaiden sekä Euroopan talousalueen (ETAn) jäsenmaiden edustajista. Sen toiminnasta vastaavat johtoryhmä ja asiantuntijaverkosto. Yhteisön työllisyyden dokumentointijärjestelmä (SYSDEM) - laatimalla työmarkkinapolitiikan vaikutusta koskevia arviointi- ja tutkimusraportteja - analysoimalla työllisyyttä koskevia poliittisia painopisteitä - analysoimalla työllisyyspolitiikan kansallisia uudistusohjelmia.


text: Mellilänjärvi DGP:n löytökiekot Mikäli jostain kumman syystä kiekkosi sattuisi liitelemään Mellilänjärveen, on sitä lähes mahdoton sieltä omin neuvoin kalastaa. 20.8.2013 alkaen paikalliset sukellusharrastajat alkavat toimittaa löytämiään kiekkoja Loimaan Sportiaan, josta niitä voi kysellä mikäli kiekossa on puhelinnumero, jolla sen voi todistaa omakseen. http://www.sportialoimaa.fi/etusivu/palvelut/frisbeegolf_kiekot – sivuilta löytyy listausta löydetyistä kiekoista. Kiekkoja joissa ei ole tunnistetta ei voida palauttaa. Niitä lahjoitetaan mm. lähialueen kouluille. Sukelluksen ja kiekkojen esipesun liejusta aiheuttamien kustannusten kattamiseksi sukelletuista kiekoista peritään 3 euron korvaus. PS. luonnolisesti kaikkia kiekkoja ei tulla milloinkaan löytämään, mutta toivossa on hyvä elää...