text: Kajaanin Tilitaito Oy - Hyödyllistä infoa | Kirjanpito, Tilinpäätös, Veroilmoitus, Palkanlaskenta Usein kysyttyä tietoa ja lukuja löytyy täältä Accuna raportit 1.1.2019 palkka- ja ansiotulot ilmoitetaan tulorekisteriin. Työnantaja tai muu suorituksen maksaja, kuten yhdistys tai kotitalous ilmoittaa tiedot jokaisen maksutapahtuman jälkeen. Tulorekisteriin ilmoitettavia tietoja ovat tehdystä työstä maksetut palkat. luontaisedut, palkkiot, työkorvaukset sekä muut ansiotulot. Tulorekisteriin pitää ilmoittaa myös maksetut päivärahat, ateriakorvaukset ja kilometrikorvaukset. -Tulorekisteriin ilmoitettavilla tiedoilla ei ole euromääräistä alarajaa -Matkakustannusten korvaukset on ilmoitettava, vaikka rahapalkkaa ei maksettaisi -Työnantajan maksamat pääomatulot, kuten palkkasaatavan korot ja takausprovisiot on myös ilmoitettava Tulorekisteritiedote löytyy tästä Verkkopalkan 6+6 ja usein kysytyt kysymykset Verkkopalkkatiedote löytyy tästä. Syyt ottaa verkkopalkka käyttöön Saat selvää säästöä tulostus- ja postituskustannuksissa Lähetät palkkalaskelmat turvallisesti perille Tarjoat parempaa nopeaa ja nykyaikasta palvelua, Kyselyt palkkahallintoon vähenevät, kun palkansaajan kaikki palkkatiedot ovat helposti saatavilla, järjestyksessä ja turvallisesti tallessa verkkopankissa Lisäksi palkansaajat hyötyvät Sähköinen palkkalaskelma on ympäristöystävllinen vaihtoehto. Usein kysytyt kysymykset löydät tästä linkistä. Ja tästä löytyy lisätietoa verkkopalkasta. Anna Tilitoimiston auttaa! Tehdään yhdessä sellainen taloushallintokokonaisuus, joka auttaa Sinua menestymään! Voit valita mieleisen tavan toimittaa kirjanpitoaineistosi, olkoon se kenkälaatikossa,kirjekuoressa tai sähköisesti. Pääasia, että se on sinulle helpoin ja mielekkäin tapa toimittaa aineisto Kustannusseuranta tehdään juuri Sinun toiveiden mukaisesti. Kirjanpito tukee yrityksen johtamista ja sen kautta saa juuri sellaista tietoa, joka mahdollistaa yrityksen menestymisen. Sinulle kerrotaan esimerkiksi kustannusten äkillisistä nousuista. Kustannusseuranta voidaan tehdä myös projektikohtaisesti. Meidän kanssamme voit keskittyä juuri niihin osa-alueisiin mihin haluat. Voit halutessasi keskittyä pelkästään ydinliiketoimintaan, jolloin me hoidamme maksuliikenteen, laskutuksen, palkanlaskennan, kirjanpidon ja raportoinnin viranomaisille. Ulkoistamalla oikeat tehtävät säästät aikaa ja kustannuksia! Edustus- neuvottelu vai markkinointikulut? Edustus- neuvottelu vai markkinointikulu? Tästä linkistä enemmän tietoa Oheisista liitteistä löytyvät vuosittain tärkeimmät luvut, kuten eläkevakuutus- työttömyysvakuutus- ja st-maksut samoin kuin yleisimmät verovapaat korvaukset ja luontoisedut. Vuoden lukuja 22.12.2017 Tässä olisi muutamia tärkeitä lukuja vuodelle 2018 Lataa liite: Verovuoden 2018 tärkeitä lukuja 27.12.2016 Tässä olisi muutamia tärkeitä lukuja vuodelle 2017 Lataa liite: Verovuoden 2017 tärkeitä lukuja 31.12.2015 Tässä taas muutamia lukuja vuodelle 2016 Lataa liite: Verovuoden 2016 tärkeitä lukuja Vuoden 2015 lukuja 11.12.2014 Tässä taas muutamia lukuja vuodelle 2015 Lataa liite: Verovuoden 2015 tärkeitä lukuja 27.12.2013 Tässä taas muutamia lukuja vuodelle 2014 Lataa liite: Verovuoden 2014 tärkeitä lukuja Vuoden 2013 lukuja 31.12.2012 Lataa oheisesta linkistä vuoden 2013 tärkeät luvut Lataa liite: Verovuoden 2013 tärkeitä lukuja Vuoden 2012 lukuja 03.01.2012 Ohessa vuoden 2012 tärkeitä lukuja. Lataa liite: Verovuoden 2012 tärkeitä lukuja Vuoden 2011 lukuja Lataa liite: Verovuoden 2011 tärkeitä lukuja Tilintarkastuslain (13.4.207/459)perusteella pienimmät yhteisöt yhdistyksiä lukuun ottamatta on vapautettu lakisääteisestä tilintarkastusvelvollisuudesta. Yhteisö voi päättää olla valitsematta tilintarkastajaa, jos kahtena peräkkäisenä tilikautena enintään yksi seuraavista edellytyksistä on täyttynyt: taseen loppusumma ylittää 100 000 euroa, liikevaihto ylittää 200 000 euroa, palveluksessa on keskimäärin yli kolme henkilöä. Tilintarkastus on jatkossa KHT tai HTM -tilintarkastajien yksinoikeus. Tilintarkastajaksi voidaan 31.12.2011 päättyvän siirtymäajan jälkeen valita ainoastaan auktorisoitu tilintarkastaja. Yhdistyksissä maallikkotilintarkastus kuitenkin säilyy toistaiseksi. Lain voimaantulo ei itsessään vielä poista tilintarkastusvelvollisuutta. Yhteisön, joka haluaa käyttää hyväkseen ehdotetun oikeuden olla valitsematta tilintarkastajaa, tulee muuttaa yhtiöjärjestystään, yhtiösopimustaan tai sääntöjään poistamalla tilintarkastajan valintaa koskevan määräyksen. Tositteiden säilytysaika Tilikauden tositteet on säilytettävä vähintään kuusi vuotta sen vuoden lopusta, jonka aikana tilikausi on päättynyt. Jos tilikausi on kalenterivuosi, saa yli seitsemän vuotta vanhan tositeaineiston pääsääntöisesti hävittää. On kuitenkin syytä muistaa, että erityissäännöksin on saatettu säätää tätä pidempi säilytysaika. Pidemmät säilytysajat saattavat liittyä esimerkiksi EU-hankkeisiin tai arvonlisäverolain tarkoittamiin kiinteistöinvestointeihin. Palkkakirjanpidosta on erikseen säädetty, että se vuodesta 2004 alkaen tullut säilytää 10 vuotta tilikauden päättymisestä. © KAJAANIN TILITAITO OY • Puistolantie 34 • 87150 KAJAANI • Puh. (08) 6131 131 • toimisto@tilitaito.fi timo.leppanen@tilitaito.fi ulla.leppanen@tilitaito.fi akseli.leppanen@tilitaito.fi• Y-tunnus: 9115801-3


source: CulturaX

text: Kohta on, että termi on sotkeutunut kierros toivottaa bitcoin pankkiautomaatti Sydneyssä Australiassa aine jotain Bitcoin Pankkiautomaatti Sydneyssä Australiassa Helmikuu 2021 voisi olla axerophthol hyvä kalenteri kuukausi altcoins Bitcoin bitcoin pankkiautomaatti australian sydneyssä on ollut aina ja analyytikot uskovat, että vitamiini uuden alt lepyttää voisi olla mukana huone Jos ar valmistelu sijoittaa indium cryptocurrencies ja sitten olet indium oikea kohta Me ply asiaankuuluvat tiedot palvella sinua ratkaista, jota pitkin yhtenäisyyden liivi Kuinka Bitcoin-Pankkiautomaatti Sydneyssä Australiassa Louhitaan Kovia Haarukoita Verotetaan Kuulostaa fake yksinkertaisesti se vitamiini vuosisadan prosenttiosuus totta. Ja miksi se ei olisi? Meidän tiimin Ensimmäinen Vaihtoehto Recovery (kaikki kiitos 128+ asianajotoimisto, että olemme tällä hetkellä liittyy ja o ' er bitcoin pankkiautomaatti australian sydneyssä 3000+ tapauksia, jotka olemme löytäneet rahallinen resurssi ), myöhemmin kuukautta haku poikittain kaikki crypto verkkotunnukset 22 maassa, lopulta laatinut tilastot, jotka elävät tosi vaikea luottaa.


text: Enjoy the moment: ♣ Just like a papercut ♣ Just like a papercut Mun vika lomaviikko starttas tänään, yhyy. Masentunutta mielialaa ilmassa, perhana! Jotta en vaan käpertyisi kerälle sängylle ja itkisi seuraavaa seitsemää päivää, oli mun pakko saada ajatukset muualle vaikka DIYn voimin. Huomasinkin pian pöydällä vähän aikaa sitten ostetun vihon, joka oli aivan järjettömän masentavan harmaa. ...vaan ei enää. Leikkelin lehdistä kivoja kuoseja ja värejä suikaleiksi ja liimasin vihon kanteen, ja tääkin masentava vihko muuttui yllättäen paljon pirteämmäksi. Nätimmänhän tästä ois saanut suuremmalla ajankäytöllä eli tekemällä suikaleista siistimmät ja tarkemmin leikatut, mutta anti olla, tää vartin tuotos kelpaa mulle. Ja taas ollaan minuutteja lähempänä ensi maanantaita ja loman loppua. Jeejee abivuosi, täältä tullaan. Kirjoittanut iina klo 18.41 Tunnisteet: askartelu, diy, koristelu, lehti, paperi, vihko Nelli 5.8.2013 19.22 tulipas pirteen näkönen vihko! :) iina 5.8.2013 19.34 Haha jep! :-) Ninzqumursu 19.9.2013 19.07 Tost tuli tosi hieno!:) Voikko tehä jonkulaisen sisustustaulun tai kollaasin minkä vois laittaa seinälle?(: iina 20.9.2013 14.45 Kiitoksia! :-) Haha itseasias mulla on uus huone ja sen sisustus käynnissä ja tänne oon kovaa vauhtia tuottamassa sellasta valokuvaseinää, sellasta siis jossain vaiheessa tulossa :-)


text: Rahasto Osuuspankki | Rahastot info Rahasto Osuuspankki OSAVUOSIKATSAUS 1.1. – 30.6 Rahasto on velaton ja sillä on varoja 8,5 milj. euroa. Vapaaehtoisessa vakuusrahastossa osuuspankki ei kuulu sellaiseen yhteisvastuujärjestelyyn, jossa se vastaisi toisen paikallisosuuspankin veloista tai sitoumuksista. ... Hakea sisältöä 1:07 Watch Later Error Hämeenlinnan Seudun Osuuspankki – Redi -pankkipalvelut nuorille by OpHml 241 views 0:36 Watch Later Error Sampo Pankki – Fiksut Paivat/Rahasto by Digibobhelsinki 2,958 views ... Katso video Yksi Osuuspankeista, Suur-Helsingin osuuspankki muutettiin 1990-luvulla osakeyhtiöksi, jolloin se sai nimen Okopankki Oyj, nyk. Yhtiö käyttää rahasto-osuuksien myynnissä osuuspankkien ja Okopankin palveluverkostoa sekä pankkiryhmän Internet-palveluita. ... Lue artikkeli • Riitta Uosukainen –rahasto • Lauri ja Lahja Hotisen rahasto • Sähkötekniikan rahasto • Leo Kojo –rahasto • Metsäteollisuusrahasto • Kareltek –rahasto Tukisäätiön pankkitilit: EteläKarjalan Osuuspankki ... Hae Täysi Lähde Suupohjan Osuuspankki kuuluu jäsenenä Paikallisosuuspankkien vakuusrahastoon. Vakuusrahaston tehtävänä on paikallisosuuspankkien vakaan toiminnan turvaaminen. Rahasto on velaton. ... Saa Doc Luvata Pori Oy Länsi-Suomen Osuuspankki Maria Ignatiuksen rahasto Merenkulun Säätiö Metsäliitto Osuuskunta/Puuteollisuus/Merikarvian Saha ... Pääsy Dokumentoi Virtain Osuuspankki VALTAKIRJA 1 (1) Kuolinpesän Pankkiasioiden ... Virtain Osuuspankki Puhelin Faksi www.op.fi Virtaintie 40 (03) 485 211 (03) 485 2666 Y-tunnus 0157970-4 Ei saa Saa tiedot vainajan pankki- ja arvo-osuustileistä, rahasto-osuuksista, henkivakuutuksista, säilytyksestä, ... Pääsy Dokumentoi 1 (5) TURUN SEUDUN OSUUSPANKKI Puhelin Faksi www.op.fi Maariankadun konttori Katuosoite 010 256 9206 Y-tunnus 0142126-1 osuudet, merkitään rahastoyhtiön rahasto osuusrekisteriin. OP-Rahastoyhtiö Oy:n ... Nouda Here LÄNSI-SUOMEN OSUUSPANKKI JA YRITYSRAHOITUS LÄNSI-SUOMEN OSUUSPANKKI JA YRITYSRAHOITUS OP-Pohjola-ryhmä Länsi-Suomen Osuuspankki OP-Rahasto-yhtiö Oy Yli 200 osuuspankkia Omistajajäsenet 1,2 milj., joista kotitalouksia 90 % ... Nouda Doc YLÄ-PIRKANMAAN PÄÄOMASIJOITUS- RAHASTO RAHASTO Alueellinen pääomasijoitusrahasto Midinvest Fund YPY I Ky on Ylä-Pirkanmaan ja Keuruun seutukuntien alueellinen pääoma- Osuuspankki, Mäntän Seudun Osuuspankki, Virtain Osuuspankki, Ruoveden Osuuspankki ... Nouda Document Alavieskan Osuuspankki Alavuden Seudun Osuuspankki Andelsbanken för Åland Artjärven Osuuspankki Askolan Osuuspankki Auran Osuuspankki ... Nouda Here Alastaron Osuuspankki Alavieskan Osuuspankki Alavuden Seudun Osuuspankki Andelsbanken för Åland Artjärven Osuuspankki Askolan Osuuspankki ... Paluu Dokumentoi Tags: Osuuspankki, Rahasto This entry was posted on lauantai, maaliskuu 21st, 2009 at 19.00 and is filed under Yleinen. You can follow any comments to this entry through the RSS 2.0 feed. Both comments and pings are currently closed.


text: Tule mukaan vaikuttamaan Helsingin Osuuskauppa Elannon toimintaan niin, että se tarjoaa vaihtoehdon kaupalliselle voitontavoittelulle. Haluamme kehittää edullista, ympäristöystävällistä ja reilua osuustoimintaa, jonka päätöksenteossa kuuluu jäsenten ja työntekijöiden ääni. Iso vaikuttaja Noin 630 000 jäsenen ja 6 000 työntekijän HOK-Elanto on iso tekijä Helsingin seudulla. Sen liikevaihto on yli 2 miljardia ja osuus alueen päivittäistavarakaupasta 43 prosenttia. HOK-Elanto vaikuttaa 10 kunnan alueella kaupan, ravintoloiden, hotellien ja muiden palvelujen kehitykseen. Samalla se muovaa osaltaan muutakin kehitystä. HOK-Elannon suuruus antaa mahdollisuuksia edistää esimerkiksi lähikauppaa, vähentää päästöjä ja säästää energiaa. Mutta se voi huonoilla valinnoilla myös keskittää palveluja ja lisätä turhaa kulutusta. Kilpailuun markkinoista ja toimipaikoista liittyy riskejä korruptiosta ja koplauksista kuntien päätöksentekoon. Vaikuta vaalissa Jäsenet eli asiakasomistajat voivat HOK-Elannon vaalissa 26.3.-6.4. vaikuttaa siihen, ohjaavatko osuuskauppaa liikevoittojen tavoittelu vai asiakasomistajien tarpeet ja osuustoiminnan periaatteet. Vaaleissa valittavasta edustajistosta riippuu, millaisia henkilöitä valitaan muihin johtoelimiin, miten heitä valvotaan ja kuinka asiakasomistajien ääni kuuluu päätöksenteossa. Kyse on myös siitä, tyytyykö edustajisto vain kumileimasimen asemaan vai ottaako se vahvan roolin osuuskaupan suuntaamisessa. Kommunistien ja demokraattien ehdokaslista kutsuu osallistumaan HOK-Elannon vaaliin. Tarjoamme mahdollisuuden vaikuttaa edullisen lähikaupan, sosiaalisesti vastuullisen, ympäristöystävällisen, työntekijöille kunnollisen työehdot turvaavan ja reilun osuuskaupan puolesta. Toimimme asiakasomistajien ja työntekijöiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi myös vaalien välillä. Haluamme nostaa esille osuustoiminnan mahdollisuudet ja työväenliikkeen ihanteet vaihtoehtona kapitalismin ja Euroopan unionin voimistamalle eriarvoisuudelle, riistolle, keskittymiselle ja suuryhtiöiden vallalle. Edullista lähikauppaa Alepa-lähikauppojen hintatasoa tulee alentaa. Se on nyt selvästi S-marketteja ja Prismoja korkeampi. Tämä on epäoikeudenmukaista pienituloisia, lapsiperheitä ja vanhuksia kohtaan, joille pidemmät kauppamatkat ovat hankalia. Monipuolisilla lähikaupan palveluilla on edistettävä alueellista tasa-arvoa. Osuuskaupan ei pidä tavoitella voittoa korkeilla hinnoilla. Oikeudenmukaisemmat bonukset Bonus-järjestelmää on muutettava niin, että se ei suosi suurituloisia, jotka saavat nyt isoista ostoksistaan suhteellisesti suuremman ostohyvityksen. Työttömien, opiskelijoiden, eläkeläisten ja muiden pienituloisten asemaa on helpotettava lisäämällä välttämättömyystarvikkeiden ale-tarjouksia. Kulttuurin ja liikunnan asiakasomistajaetuja on laajennettava. Kauppojen lehtipisteiden valikoimaa on laajennettava kulttuuri-, mielipide- ja työväenlehdillä. Ilmastoteot ja ympäristövastuu Viime vuosien kehitys osoittaa, että osuuskaupalla on paljon mahdollisuuksia säästää energiaa ja siirtyä uusiutuvan energian käyttöön. Tätä muutos haluamme vauhdittaa. HOK-Elanto ja S-ryhmä voivat myös kehittää omaa tuotantoa, joka edistää ekologista rakennemuutosta. Hävikkiä ja jätteitä tulee vähentää. Kierrätyksen pitää olla kuluttajille helppoa ja varmistaa, ettei kaupasta siirry jätteitä kaatopaikoille. On syytä edistää lähiruokaa ja paikallistaloutta helpottamalla uusien osuuskuntien ja pienyritysten mahdollisuuksia tarjota tuotteitaan. HOK-Elanto voi valinnoillaan ja markkinoinnillaan helpottaa siirtymistä teollisesta eläintuotannosta yhä enemmän kasviperäiseen ruokavalioon. Myyntiin ei pidä ottaa geenimuunneltuja tuotteita, joiden terveys- ja ympäristövaikutuksista ei tiedetä tarpeeksi. Työllistäminen ja kunnon työehdot Isona toimijana HOK-Elanto ja S-ryhmä vaikuttavat työehtoihin ja työllisyyteen. Osuuskaupan tulee irtaantua EK:n linjasta ja sopia paremmista työehdoista. Matalia palkkoja tulee nostaa suhteellisesti muita enemmän. Palvelujen ja myös työhyvinvoinnin parantamiseksi tarvitaan lisää työntekijöitä. Työsuhteiden tulee olla ensi sijassa kokoaikaisia ja vain työntekijän itse sitä esittäessä osa-aikaisia. On käynnistettävä kokeiluja työajan lyhentämisestä 6 tuntiin ansiotasoa alentamatta. Yö- ja sunnuntaityötä tulee rajoittaa. Työntekijöiden tulee saada edustus osuuskaupan hallitukseen. Reilua kauppaa Osuuskaupan tulee kehittää reilua ja suoraa kansainvälistä kauppaa ilman ylikansallisten yhtiöiden välikäsiä. Pitää varmistaa, että hankinnoissa ei käytetä lapsityövoimaa, poljeta työntekijöiden oikeuksia eikä pilata ympäristöä. S-Pankin sijoitustoiminnan tulee olla eettisesti kestävää ja välttää taloudellisia riskejä. Ostoboikotit ovat keino, jolla osuuskaupan on syytä reagoida laajamittaisiin ihmisoikeuksien loukkauksiin, kuten Israelin laittomaan miehitykseen palestiinalaisalueilla. Osuuskaupan tulee toiminnassaan torjua rasismi ja edistää maahanmuuttajien työllistymistä. Jäsenille lisää vaikutusmahdollisuuksia Asiakasomistajien vaikutusmahdollisuuksia on lisättävä esimerkiksi verkossa, järjestämällä alueellisia foorumeja ja vahvistamalla jäsenten aloitteiden roolia. Edustajiston valtaa tulee lisätä. Hallitukseen ja hallintoneuvostoon ei pidä valita henkilöitä, joka ovat kunnissa päättämässä kauppapaikoista. Johtajille ei pidä maksaa kohtuuttomia palkkoja ja palkkioita. Nämä tavoitteet yhdistävät meitä työväenliikkeessä, ympäristö- ja muissa kansalaisliikkeissä, eri puolueissa ja niiden ulkopuolella toimivia. Näiden tavoitteiden puolesta haluamme kehittää yhteistoimintaa. Jokainen ääni työväenliikkeen ja edistysmielisen osuustoiminnan tavoitteiden puolesta on tärkeä! Kommunistien ja demokraattien ehdokaslista Listan ehdokkaiden esittely löytyy tästä linkistä. Tapahtumat Terveisiä päättäjille (klikkaa kuvaa) Mitä mieltä? Anonymous Vote Sign in with Wordpress Hyväksytkö sen, että Helsingin kerää vuosittain satoja miljoonia ylijäämää, vaikka palveluissa on pulaa resursseista? Hyväksyn En hyväksy En osaa sanoa Äänestä Blogi Missä Stadin ikäohjelman resurssit? “Sitä saa, mitä tilaa” Mihin Helsinki kasaa ylijäämää? Heka voimistaa vuokrien nousua ja eriarvoisuutta Valtuusto puhuu, isot päätökset muualla Seuraa meitä Facebookissa Helsinki-listat Ajamme asukaslähtöistä demokratiaa, vaadimme rahaa peruspalvelujen säilyttämiseen ja kehittämiseen, vastustamme yksityistämistä, kannatamme joukkoliikennettä. Helsinki on meidän kaupunkimme! Valtuutettu ja varavaltuutetut: http://www.helsinki-listat.fi/index.php/valtuusto/valtuustoryhmae Muut luottamushenkilöt: http://www.helsinki-listat.fi/index.php/valtuusto/lautakunnat Helsinki-listat08.04.2017 3:41 Helsingin Sanomat jätti pois SKPn ja Helsinki-listojen ehdokkaan pormestarigallupista, julkisti gallupin tulokset kertomatta yhden ehdokkaan poisjättämisestä, kieltätyi korjaamasta virhettä ja kieltätyi julkaisemasta mitään vastinetta. http://www.tiedonantaja.fi/artikkelit/hs-syrjii-skpn-ja-helsinki-listojen-pormestariehdokasta View on Facebook Helsinki-listat lisäsi tapahtuman.05.04.2017 21:50 Tervetuloa vaalivalvojaisiin! Jännäämme vaalitulosta, ja musiikkia viihdykkeeksemme esittää V-P Hakkarainen. View on Facebook Helsinki-listat05.04.2017 17:19 Mercedes Bentso - Tahdon, eli biisi ihmisoikeuksien puolesta. Maria Malmströmin vaalibileet, numero 990. #eimyytävänä View on Facebook Helsinki-listat05.04.2017 15:25 Papa Zai Maria Malmström - Helsinki-listat vaalibileissä. View on Facebook Helsinki-listat05.04.2017 15:02 Maksimi Voima Maria Alexandran vaalibileissä. #vote990! View on Facebook Helsinki-listat05.04.2017 14:51 Maria Aleksandra alias Maria Malmström - Helsinki-listat, numerolla 990 kertoo kenen joukkoon kuulut ja ketä kannattaa uskoa. Ne kävelee sun ylitsesi suoraan taivaaseen!


text: Se Joosefin stoori – Riina & Raamattu | Lily 30.3.2012 kronologi Se Joosefin stoori Miltä tuntuu olla kihloissa jonkun kanssa, joka on yhtenä päivänä "paksuna" jollekin toiselle? -Ei oo reilua, sanoisi moni. Tämä on se Joosefin stoori joka puhuttelee yhä. Joosef oli fiksu mies. Hän ajatteli, ettei viitsi jättää Mariaa pulaan, tuota tytön hupakkoa. Oli parempi hylätä hänet hiljaisesti. Niin asiasta koituisi vähiten vahinkoa osapuolille. Tänä päivänä hylkääminen on yleistä. "Kannattako tunnusta jos pettää?", kyselee laulaja. Tuohon aikaan kihlaus oli siirtymävaihe avioliittoon ja sen purkaminen oli nykypäivän avioeroa vastaava prosessi. Joosef tiesi, ettei hän ollut koskenut Mariaan. Hänellä oli oikeus antaa Maria kivitettäväksi uskottomuuden vuoksi (5. Moos. 22:23-24). Joosef ei halunnut tehdä tätä edes pitääkseen oman maineensa tahrattomana. Tämä voi olla yksi syy, jonka vuoksi Jumala näki Joosefin sopivaksi olemaan Vapahtajan kasvatti-isä. Meidän kulttuurissa ei ole tapana kivittää ketään. Mutta voimme tehdä sen toisella tapaa. Kun jollekin julkisuuden henkilölle on käynyt vahinko, lööpit kiljuvat. Samoin pettäjän jäljet järisyttää yhä ihmisyyden perusrakenteita. Terapeutit puhuvat silloin Suuresta parisuhdekriisistä. Kuka on sinun salarakkaasi tänään? Vai oletko se petetty ja jätetty osapuoli? Mitä silloin teet, kun häpeä oikein kirvelee? Huomaatko, miten päätös syyttämättä jättämisestä puhuu Joosefin armollisesta luonteesta. Enkelin vahvistus unessa oli Joosefille tarpeen, sillä se rohkaisi hänet toimimaan vastoin kulttuurin odotuksia. Hän otti syntymättömän lapsen nimiinsä, vaikka ulkopuolisista se näytti siltä että hän näin myönsi esiaviollisen suhteen. Hän valitsi kahden välillä -ollako hyväksytty ihmisten vai Jumalan silmissä. Hurskaat ihmiset saattoivat tuomita hänet -"Joosefille kävi vanhanaikaiset".


text: Ajankohtaista metsätalouden tukijärjestelmä METKAa koskevasta asetuksesta, vinkkejä puunmittaukseen ja koosteita Stora Enson TerveMetsä-lehdestä 4/2022. Mettäterveisin rokotuksen jälkeiseltä lepotauolta, Irma, pj 040 555 4228 1) Metsätalouden uusi tukijärjestelmä (METKA) METKAa koskeva lakiesitys on parhaillaan eduskunnan käsittelyssä ja METKAa koskevat valtioneuvoston ja MMM:n asetukset olivat lausunnolla 18.11.2022 saakka. Asetuksia koskevassa MTK:n lausunnossa (https://www.mtk.fi/etusivu/-/asset_publisher/p1Jb9c1rEbCs/content/id/8452441) otetaan kantaa taimikon- ja nuorenmetsänhoitoa koskeviin pituus- ja läpimittarajoihin. Nuoren metsän hoidon kohteille, joilta kerätään pienpuuta (keskinen ja eteläinen Suomi 35 m3/ha, pohjoinen Suomi 25 m3/ha) maksetaan korotettua tukea. Esityksen mukaan aiemman läpimittarajan asemasta siirryttäisiin jäljelle jäävän puuston pituusrajaan. MTK korostaa, että METKA työryhmän työn jälkeen energiamarkkina on muuttunut turpeen saatavuuden heikkenemisen sekä Venäjän puun tuonnin loppumisen jälkeen. Tästä syystä asetusluonnoksen 12 metrin pituusrajaa on syytä tarkastella uudelleen. Vaihtoina olisivat joko säilyttää 16 cm läpimittaraja tai nostaa pituusrajaa. Riukuuntuneissa kohteissa, joissa taimikonhoito on viivästynyt, harvennuksen jälkeinen puuston pituus ylittää asetusluonnoksessa esitetyn 12 metrin rajan, vaikka sekä poistetun että jäljelle jäävän puuston läpimitta ja runkotilavuus ovat pieniä. Kohteiden pituusrajaa tulisikin nostaa, jotta nuorten metsien hoitorästejä saataisiin purettua ja kohteilta korjattua pieniläpimittaista puuta energiakäyttöön. Luonnonvarakeskuksen laskelman perusteella lehtipuuvaltaisten kohteiden oikea pituusraja olisi 15 metriä (keskimäärin koko maassa). Havupuilla hieman alempi. Pituusraja tulisikin nostaa vähintään 14 metriin. Lisäksi MTK esittää harkittavaksi poistumavaatimuksen laskemista alemmas (30 m3/ha) 35 m3/hehtaarista , jotta varmistetaan, ettei järjestelmä ohjaa liian voimakkaisiin hakkuisiin.


text: Maito ja Terveys ry on maidon ja maitovalmisteiden tutkitun ravitsemustiedon kokoaja, viestijä ja toimija, alan asiantuntijaorganisaatio.


text: Kokeile Kitty Cabanaa leikkirahalla • Slottipotti Tämä on pelin desktop- eli pöytäversio. Huomioi kaiken kukkuraksi, että pelataksesi näitä Slottipotissa esiteltyjä leikkirahapelejä, mukaan lukien Kitty Cabanaa, on oltava aikuisten oikeesti ikää vähintään 18 vuotta. Nettiselaimellekin on vähän suosituksia, nimittäin senhän on oltava tuoreempi kuin ensimmäisen nakkisodan aikainen, kuten vaikka Chrome, Firefox, Opera, Safari tai Internet Explorer, ja jossa on Flash-tuki. Monet näistä peleistä kun käyttävät tuota vanhaa tekniikkaa. Pelit muuttunevat ajan myötä HTML5-muotoon kun tuo Adoben tekemä Flash on osoittautunut aika kämpelöksi ja hitaaksi. Hei, nyt, kuule. Näyttää, ettei nettiselaimesi tue JavaScriptiä lainkaan.Sen takia Kitty Cabana ei yksinkertaisesti voi toimia. Mitä mieltä Kitty Cabanasta ollaan? Tälle sivulle on laitettu yksinkertainen kävijälaskuri, joka kertoo, että kyseistä Kitty Cabanaa on ladattu (ja luultavasti pelattukin) 202 kertaa. Ihan hyvä saavutus.


text: Valkea talo on viihtyisä ja monipuolinen tila kokouksille ja seminaareille. Helsingissä Haagassa sijaitseva Valkea talo on muunneltavissa isoihin ja pieniin tilaisuuksiin. Meille on myös helppo saapua julkisilla kulkuneuvoilla. Bussit 40 ja 43 Elielinaukiolta saapuvat meille, lähin juna-asema on puolestaan lyhyen kävelymatkan päässä Huopalahdessa. Kaunis rakennus ihastuttaa vierailijoita, opiskelijoita ja seminaarien osanottajia käytännöllisyyden ja kauneuden yhdistelmällään. Talon suunnittelussa on huomioitu myös esteettömyys. Omalla autolla tullessa on hyvä huomioida, että pysäköintitilaa on rajallisesti ja pysäköinti on luvanvaraista. Ota yhteyttä ja varaa monipuolinen kaunis tila tilaisuudellesi, asiakaspalvelu puh. 040 563 1512 tai asiakaspalvelu@valkeatalo.fi.


text: On Her Hangers: ...loving all lace. Aloitan nyt toissapäivänä väsäämistäni kynsistä. Nämä ovat kestäneet töissä näpertelyä huomattavasti edellisiä paremmin. Sen takia näistä crackle/graffiti lakoista tykkäänkin. Ne tekee lakkauksesta jotenkin kestävämmän. Lakat on hieman kuluneet kynsien kärjistä, mutta muuten ne ovat säilyneet erinomaisesti. Voisin heittää kaikki entiset lakat menemään, sillä olen muutenkin todennut IsaDoran lakkojen olevan aivan loistavia. Olen jo pitkään töissä kuolannut Björn Borgin Love All Lace hipsterejä. Ja onhan minulla sellaiset jo pinkkeinä, mutta myös nämä mustat jäi kaivelemaan. Tänään päätin kuitenkin kotiuttaa myös nämä. Hinta on se sama 17,95€ kuin viimeksikin. Tykkään nimittäin tästä Lace-mallista enemmän kuin Björn Borgin tavallisesta Love All hipster-mallista. Niistäkin minulla on yhdet, mutta ne ei vaan ole mun pepulle tehdyt toisin kuin nuo pitsiset. Suosittelen lämpimästi ja suositus tulee ihmiseltä, joka ennen vältti pitsialusvaatteita kuin ruttoa.


source: wikipedia

text: Amsterdam on Alankomaiden pääkaupunki. Amsterdam on väkiluvultaan Alankomaiden suurin kaupunki. Vuonna 2022 siellä asui 910 146 asukasta eli noin joka 20. hollantilainen asuu Amsterdamissa. Yhteensä Amsterdamissa ja sitä ympäröivällä kaupunkialueella asuu noin 1 550 000 ihmistä eli vajaa kymmenesosa Alankomaiden asukkaista. Vaikka Amsterdam on Alankomaiden perustuslain mukaan maan pääkaupunki, sijaitsevat niin kuningashuone, hallitus, parlamentti kuin korkein oikeuskin sekä ulkomaiden diplomaattiset edustustot Haagissa. Amstel-joen suistoon 1100-luvulta alkaen rakennettu ja 1300-luvulta alkaen nopeasti kasvanut Amsterdam tunnetaan vanhoista taloistaan ja kauniista kanaaleistaan. Keskustan vanhat, puupaalujen varaan rakennetut rakennukset on suojeltu. Aikoinaan kaupungilla on ollut merkittävä rooli Itämeren, Pohjanmeren ja Välimeren välisessä kaupankäynnissä. Noin seitsemän metriä merenpinnan alapuolella sijaitseva Amsterdamin lentokenttä Schiphol on merkittävä tavaraliikenteen keskus ja liikennemäärältään Euroopan toiseksi suurin. Amsterdam on kuuluisa suvaitsevaisuudestaan ja kaupungista onkin muodostunut eurooppalaisen vapaamielisyyden vertauskuva. Punaisten lyhtyjen alue, kannabistuotteita myyvät coffee shopit ja monipuolinen yöelämä vetävät yhdessä kauniin arkkitehtuurin kanssa puoleensa runsaasti turisteja. Maantiede ja ilmasto Amsterdam sijaitsee Amstelin suistossa IJsselmeerin rannalla Alankomaiden Pohjois-Hollannin provinssissa. Kaupunki on tasaisella alankoalueella, ja osa siitä on merenpinnan tason alapuolella. Kaupunki on IJsselmeeriin kuuluvan IJ’n etelärannalla. Amsteljoki virtaa kaupungin läpi. Amsterdamissa vallitsee lauhkea meri-ilmasto. Sen läheisyys Pohjanmereen vaikuttaa voimakkaasti säätiloihin. Talvet ovat leutoja, kylmimpien kuukausien (tammi- ja helmikuun) keskimääräinen alin lämpötila on hiukan plussan puolella. Toisinaan sataa hiukan lunta ja joskus harvoin kanavat jäätyvät ja niillä voi luiustella. Kesät ovat yleensä lämpimiä, harvoin kuumia, heinä'- ja elokuun keskimääräinen ylin lämpötila on 20 ja 25 asteen välillä. Syksyt ovat sateisia, syys-, loka- ja marraskuussa sataa tyypillisesti yli 70 mm. Historia Amsterdamin paikalle rakennettiin ensimmäiset puutalot 1200-luvun alkupuolella. Kaupunki linnoitettiin suojaksi vihollisilta; Amstel-joki padottiin nykyisen Damin aukion kohdalta. Padon avulla pystyttiin säätelemään veden korkeuden lisäksi myös kauppaa, sillä se esti merikelpoisia aluksia purjehtimasta yläjuoksulle. Siksi rahti jouduttiinkin siirtämään paikallisiin aluksiin jatkokuljetusta varten. Näin asukkaat saivat tästä koituneet tulot itselleen. Vuonna 1275 Amsterdam sai Hollannin kreiviltä oikeuden kuljettaa rahtia Amstel-joella ilman tulleja, ja sen seurauksena kyseisen joen kauppa monopolisoitui. Amsterdamin mahti kaupankäynnissä vain kasvoi, kun se pystyi viemään yhä useampaa tuotetta muualle Eurooppaan vapaasti, esimerkiksi olutta. Kauppa laajeni ja 1300- ja 1400-luvuilla kaupungin asukasluku kasvoi nopeasti. Se kuitenkin kärsi tuhoisista tulipaloista vuosina 1421 ja 1452, jotka hävittivät suuren osan kaupunkia. Sen seurauksena puurakentaminen kiellettiin ja ensisijaiseksi rakennusmateriaaliksi tuli tiili. 1400-luvulla hallitsijasukujen väliset avioliitot johtivat siihen, että valtaan tuli maassa Espanjan Kaarle V, joka hallitsi myös Itävaltaa. Espanjan hallinta-aika oli erittäin julmaa. Tärkeänä kauppasatamana Amsterdam kuitenkin säästyi pahimmalta sorrolta ja väkivallalta. Sen väkiluku kolminkertaistui, kun sinne muutti pakolaisia muualta valtakunnasta, myös juutalaisia Portugalista. Jean Calvinin oppien juurruttua maahan Espanja alkoi kurittaa harhaoppisia. Damin aukiolla taas järjestettiin paavin vastaisia mielenosoituksia. Katoliset Espanjan johtajat kielsivät lopulta kalvinismin ja protestanttien vainoaminen jatkui. Vuonna 1578 amsterdamilaiset ryhtyivät kapinaan ja häätivät paavin kannattajat pois kaupungista. Katolisia kirkkoja hävitettiin ja katolisia käännytettiin protestanteiksi. Espanjan vallan loputtua Amsterdamissa alkoivat paremmat ajat. Kaupankäynti laajentui jatkuvasti ja siitä seurannutta kukoistusaikaa kutsutaan Alankomaiden kulta-ajaksi. Amsterdamin elinkeinoelämän mahdollisuudet houkuttelivat kaupunkiin paljon uusia asukkaita. Vanha keskiaikainen kaupunki jäi liian pieneksi ja uusia kanavia alettiin rakentaa. 1600-luvulla kaupungin reunamille muodostui kolmen kanavan Kanavakehä (Grachtengordel), joka on vuodesta 2010 ollut Unescon maailmanperintöluettelossa. Kanavat Herengracht, Keizersgracht ja Prinsengracht rakentuivat täyteen toinen toistaan komeampia päätykolmiotaloja. Vauraus johti myös taiteen ja luonnontieteen kehitykseen. Rembrandt, Frans Hals, Vermeer ja Paulus Potter vaikuttivat siihen aikaan, ja heidän työnsä olivat erittäin kysyttyjä vauraamman väestönosan keskuudessa. 1700-luvulla Amsterdamista tuli maailman suurin pankkikeskus, mutta kulta-aika oli loppumassa. Todellinen rappio alkoi Ison-Britannian tuhottua maan laivaston sodassa vuonna 1780. Myös Yhdistynyt Itä-Intian kauppakomppania (VOC) teki vararikon vuonna 1791. Neljä vuotta myöhemmin Napoleon valloitti maan ja se oli taas vieraan vallassa. 1800-luvulla tilanne Amsterdamissa parani, kun Ranskan valta oli alkanut heiketä. Vuosisadan loppupuolella Amsterdamiin perustettiin suuria puistoja ja museoita, ja elintaso kohosi huomattavasti. Alankomaat pysyi ensimmäisen maailmansodan puolueettomana. 1900-luvun alussa ponnistelut keskittyivät lähinnä maankuivaukseen, jolla pyrittiin lisäämään maataloutta ja elintilaa. Toisessa maailmansodassa maa kuitenkin vallattiin vuonna 1940 ja Amsterdamin juutalaisia vietiin keskitysleireihin, joista he eivät ikinä palanneet. Väestö alkoi nähdä nälkää, kun elintarvikkeiden ja polttoaineen jakelu lopetettiin. Maa vapautettiin vasta vuonna 1945. Toisen maailmansodan jälkeen Amsterdamin suvaitsevaisuus houkutteli paljon hippejä ja muita vaihtoehtokulttuurien edustajia. Kun kaupungin vanhoja rakennuksia oltiin purkamassa, aiheutti tämä suuren vastalausemyrskyn. Näin ollen esimerkiksi Jordaanin alue säästyi. Sittemmin Amsterdamista on kehittynyt yksi maailman suosituimmista kaupunkimatkakohteista, johtuen varmasti historiallisesta keskustasta ja ainutlaatuisesta taidehistoriasta. Nykypäivänä amsterdamilaisten huolenaiheena on ilmaston lämpenemisestä johtuva vedenpinnan nousu, joka uhkaa nousta kriittiselle tasolle. Alankomaissa on tehtävä paljon töitä sen eteen. Hallinto Amsterdamia johtaa muiden Alankomaiden kuntien tapaan valtuusto. Amsterdamin kaupunginvaltuustoon valitaan edustajat neljän vuoden välein. Siihen kuuluu 45 jäsentä. Valtuusto puolestaan valitsee keskuudestaan 6–8 raatimiestä raatimieskollegioon, joka esittelee ja toimeenpanee valtuuston päätökset. Valtuusto voi kuitenkin myös hylätä kollegion päätökset. Pormestari on sekä kaupunginvaltuuston että raatimieskollegion puheenjohtaja, mutta hänellä ei ole äänioikeutta valtuustossa. Amsterdam on jaettu seitsemään hallinnolliseen alueeseen, niin sanottuihin kaupunginosalautakuntiin. Niille on siirretty jonkun verran sitä valtaa, jota yleensä on kunnilla. Ne valvovat alueellaan kaupunginvaltuuston päätösten toimeenpanoa ja viestivät alueen asioista kaupunginvaltuustolle. Kaupunginosien määrää on Amsterdamissa vähennetty 1900-luvun lopulta alkaen. Vielä vuonna 1990 niitä oli 16, mutta vuoden 2010 liitoksen jälkeen enää seitsemän. Viimeisimpänä asukasluvultaan pieni Westpoort siirrettiin suoraan keskushallinnon alaisuuteen. Amsterdamin kaupunginosat ovat: Amsterdam-Centrum Amsterdam-Noord Amsterdam Nieuw-West Amsterdam-Oost Amsterdam-West Amsterdam-Zuid Amsterdam Zuidoost Talous Amsterdamin talous perustuu palveluihin, ja vain kymmenesosa työskentelee valmistusteollisuudesta. Kaikista työpaikoista noin viidennes on kiinni kansainvälisessä kaupassa ja liikenteessä. Muita merkittäviä palvelualoja ovat pankki- ja vakuutusala, terveys-, kulttuuri- ja yhteiskunnalliset palvelut sekä matkailu. Amsterdam on kansainvälisen rahatalouden keskus, ja kaupungissa on muun muassa pörssi ja useiden kansainvälisten pankkien toimistoja. Amsterdamin teollisuuslaitokset ovat monipuolisia, vaikka niiden osuus taloudesta on pienentynyt koko ajan. Amsterdamissa on muun muassa laivanrakennusta, öljynjalostusta, ruoan jalostusta ja timanttien hiontaa. Liikenne Amsterdam on yksi pyöräily-ystävällisimmistä suurkaupungeista koko maailmassa ja se on pyöräilykulttuurin keskus. Vuonna 2011 Amsterdamissa oli arviolta yli 900 000 polkupyörää. Pyörävarkaudet ovat yleisiä; Amsterdamissa varastettiin vuonna 2005 noin 54 000 polkupyörää. Laajan pyörätieverkon ja kaupungin pienen koon takia pyöräily on suurimmalle osalle kaupunkilaisista helpoin tapa liikkua paikasta toiseen. Asukkaiden ajamat pyöräilykilometrit ylittävätkin autoilukilometrit. Keskustan 30 km/h:n nopeusrajoitus suosii pyöräilyä 1 200 kilometrin matkalla (80 % teistä). Kaupungissa on kahdeksan valvottua ilmaista pyöräparkkia. Kaupungin keskustassa autolla ajamista ei suositella. Autojen parkkimaksut kerätään parkkirahastoon ja kunnan liikennerahastoon, joita käytetään autoilun vähentämiseen ja autoilun päästöjen vähentämiseen. Julkinen liikenne Amsterdamissa koostuu lähinnä bussi- ja raitiovaunuverkosta. Tällä hetkellä Amsterdamissa on 16 raitiovaunulinjaa. Kaupungissa on myös neljä metrolinjaa ja viides on rakenteilla. Amsterdamista on hyvät junayhteydet muualle Eurooppaan. Kaupungin kanavia pitkin voi kulkea erilaisilla vesibusseilla. Jotkut vesikulkuneuvot ovat myös vuokrattavissa. Kaupungissa on myös useita ilmaisia lauttayhteyksiä Amstel-joen yli. Lentoasema Vajaan 18 kilometrin etäisyydellä Amsterdamista sijaitsee Schipholin lentoasema. Se on Hollannin suurin ja matkustajamäärillä mitattuna Euroopan viidenneksi suurin lentoasema. Sen kautta kulki vuonna 2019 noin 72 miljoonaa matkustajaa. Lentoasema on KLM:n kotikenttä. Lentokenttä on seitsemän metriä merenpinnan alapuolella. Väestö Vuonna 2015 Amsterdamissa oli Alankomaiden tilastokeskuksen mukaan 821 752 asukasta. Suurkaupunkialueella asui 1 313 889 ihmistä. Kaupungin väkiluku on ollut kasvussa 1990-luvun alun jälkeen. Vuonna 1990 Amsterdamissa asui noin 695 000 ihmistä. Sitä ennen väkimäärä oli kuitenkin laskenut usean vuosikymmenen ajan, sillä vuonna 1960 kaupungissa asui noin 870 000 ihmistä. Amsterdamin väestönkasvu on seurausta syntyvyydestä ja maahanmuuttajista. Noin puolet kaupungin asukkaista on syntyperäisiä alankomaalaisia. Puolella Amsterdamin nuorista asukkaista on tausta muualla kuin Euroopassa. Kaupunkiin on tullut paljon siirtolaisia Alankomaiden entisistä siirtomaista, kuten Indonesiasta, Surinamista ja entisen Alankomaiden Antillien saarilta. Lisäksi kaupungissa on paljon vierastyöläisiä sekä turvapaikanhakijoita. Asukkaista kolmasosa on tullut Euroopan ulkopuolelta. Kulttuuri Amsterdam on pienuudestaan huolimatta merkittävä kulttuurikaupunki. Arkkitehtuuri on kaupungissa ainutlaatuista kanaalien hallitessa kaupunkikuvaa. Kaupungissa on useita merkittäviä museoita, muun muassa useita Rembrandtin töitä sisältävä valtionmuseo Rijksmuseum, Vincent van Goghin tuotantoon keskittyvä Van Gogh Museum sekä juutalaisvainojen ajoista kertova Anne Frankin talo. Kaupungissa toimii yksi maailman kuuluisimmista orkestereista, Concertgebouw-orkesteri, joka esiintyy Museumpleinin kupeessa sijaitsevassa Concertgebouw-konserttitalossa. Bimhuis (lähellä keskusrautatieasemaa) keskittyy jazz- sekä improvisoituun musiikkiin. Leidseplein on yksi yöelämän keskuksista, ja sen ympäristössä sijaitsevat Melkweg ja Paradiso ovat areenoita monien eri alojen esiintyjille. Kaupunki on kuuluisa monia vuosisatoja vanhasta suvaitsevaisuuden perinteestä ja siitä onkin muodostunut eurooppalaisen vapaamielisyyden vertauskuva. Prostituutio on laillista, ja punaisten lyhtyjen alue (), kannabistuotteita myyvät coffee shopit ja monipuolinen yöelämä (baareja ja kahviloita yhteensä noin 1 500) houkuttelevat runsaasti turisteja. Alankomaat on kuitenkin päättänyt rajoittaa kannabiksen käyttöä kahviloiden ottaessa käyttöön niin sanotut klubikortit, joita voidaan myöntää vain täysi-ikäisille hollantilaisille. Provinssit saavat itsenäisesti päättää rajoittavatko myyntiä vain paikallisille, eikä lakia ole otettu käyttöön Amsterdamissa. Nähtävyydet Kaupunginosat ja alueet Kanavakehä (Grachtengordel) Jordaan Leidseplein De Wallen (Punaisten lyhtyjen alue) Rembrandtplein Bos en Lommer De Baarsjes Kirkkoja (katolisia ja protestanttisia) Nieuwe Kerk Oude Kerk Westerkerk Zuiderkerk Noorderkerk, jonka edessä on vuonna 1934 tapahtuneiden Jordaanoproer-mellakoiden uhrien muistopatsas Monumentteja ja rakennuksia Amsterdamin maaperä on huokoista suota. Kovaa hiekkamaata on vasta noin 13 metrin syvyydessä. 1600-luvulta alkaen talot tuettiin paaluttamalla niiden perustukset hiekkamaahan asti. Osa näistä puisista paaluista on mädäntynyt, jolloin talo saattaa vähitellen vajota. Turistikin havaitsee, että vanhat talot voivat olla hiukan vinossa. Vinouden syyksi on esitetty myös tahallista vinoon rakentamista, sillä kanavaan päin kaltevaan taloon voitiin nostaa tavaraa vinssillä helpommin. Tähän viittaa se, että vuonna 1565 määrättiin, että talojen kaltevuus saa olla enintään 1:25. 1600-luvun taloissa on varsin yhtenäinen rakennustyyli. Taloja verotettiin niiden viemän katutilan mukaan, joten niiden kadunpuoleinen sivu tehtiin lyhyeksi (8–10 metriä) ja pääty on kadulle päin. Päätykolmioita on erilaisia: perusratkaisuina ovat yksinkertainen kolmiopääty, kellomainen pääty, tornimainen pääty, varastojen harjakattopääty ja porraspääty. Päätyyn kuuluu lähes aina tavaroiden nostamiseen tarkoitettu vinssi ja siihen kuuluva koukku. Merkittäviä rakennuksia ja monumentteja: Koninklijk Paleis, kuninkaanlinna Schreierstoren, kyyneltentorni, joka on kaupunginmuurin säilynyt osa tuulimylly De Gooyer Trippenhuis, asekauppiassuvun talo Tiede- ja tekniikkakeskus NEMO, joka esittelee tieteen saavutuksia maallikoille Homomonument, joka on maailman ensimmäinen homoseksuaaleille omistettu muistomerkki, pystytetty toisen maailmansodan homoseksuaalivainojen muistoksi Museoita Amsterdams Historisch Museum Anne Frankin talo Joods Historisch Museum Madame Tussauds Netherlands Filmmuseum Rijksmuseum Stedelijk Museum Van Gogh Museum Puistoja Oosterpark Vondelpark Urheilu Amsterdamissa pidettiin kesäolympialaiset 1928. Nykyään Amsterdamissa järjestetään vuosittain Amsterdamin maraton. Kaupungissa järjestetään myös useita rullalautailukilpailuja. Kaupungin tunnetuin jalkapalloseura on AFC Ajax. Amsterdamissa on myös muun muassa jääkiekko- ja baseballjoukkueet. Lisäksi kaupungissa on kolme maahockeyseuraa. Lähteet Aiheesta muualla Amsterdam.nl – Kaupungin virallinen kotisivu Seulonnan keskeiset artikkelit


text: Aikido (, suom. harmonisen voiman tie) on nykyaikainen japanilainen budō-laji, jonka kehitti Morihei Ueshiba 1900-luvun alkupuolella. Teknisesti tärkein vaikuttaja aikidolle on ollut Daitō-ryū aiki jūjutsu. Aikidolle ominaista on hyökkääjän voimaan ja liikkeeseen mukautuminen ja sen hyväksikäyttö johdattamalla. Ueshiba painotti opetuksessaan myös lajin henkisiä puolia ja pyrkimystä rauhaan. Harjoittelussa tämä näkyy tekniikoiden pehmeydessä - aikidossa vastustajaa ei pyritä vahingoittamaan. Morihei Ueshiban kuoltua 1969 dōshun asema siirtyi hänen pojalleen Kisshōmaru Ueshiballe ja 1999 edelleen Morihei Ueshiban pojanpojalle Moriteru Ueshiballe, joka tällä hetkellä johtaa kansainvälistä Aikikai-kattojärjestöä sekä järjestön pääpaikkaa, Aikikai honbudōjōta. Aikikaista on vuosien aikana eriytynyt erilaisia tyylisuuntia, joita ovat mm. Shinshin tōitsu -aikidō eli ki-aikidō, Yōshinkai, Yōseikan budō, Tomiki aikido, Tendōkan aikidō ja Keijutsukai aikidō. Näistä Tomiki-tyyli sisältää jopa kilpailutoimintaa. Sana aikidō muodostuu kolmesta kanji-merkistä: 合 ai : Harmonia 気 ki : Elämän energia, universaali voima Ki 道 dō : Tie Aikido on useissa yhteyksissä käännetty suomeksi ”harmonisen voiman tieksi”. Aikidon harjoittelu Aikido sopii kaikenikäisille ja harjoittelijat ovat sekä miehiä että naisia. Harjoittelun päämääränä on kehittyä fyysisesti ja henkisesti hyvässä ilmapiirissä. Lajin perustaja Morihei Ueshiba korosti erityisesti vilpittömän tahdon, aikidon hengen, merkitystä harjoittelussa. Aikidotekniikat perustuvat vastustajan voiman hyväksikäyttöön. Tekniikoiden tavoitteena ei ole vastustajan voittaminen, vaan hänen hyökkäystahtonsa nujertaminen. Aikidon harrastaja pukeutuu valkoiseen budō-pukuun (keikogi), joka vahvistustensa ansiosta kestää hyvin tarttumiset ja lattialla pyörähtelyt. Edistyneemmät harjoittelijat käyttävät lisäksi mustia, leveälahkeisia housuja eli hakamaa. Suomessa hakaman käyttö aloitetaan yleensä 3. kyūn suorittamisen jälkeen. Aikidoa harjoitellaan tatamilla, jotka alkujaan olivat riisioljista käsin kudottuja paksuja mattoja. Nykyään tatamit ovat synteettisesti valmistettuja. Harjoituksen rakenne Harjoitus alkaa kumarruksilla. Oppilaat istuvat riviin harjoitustatamin reunalle ja opettaja istuu heidän edessään. Opettajan johdolla kumarretaan dōjōn keskustaa eli shōmenia kohti, jonka jälkeen opettaja ja oppilaat kumartavat toisilleen. Harjoituksen päätteeksi kumarrukset toistetaan. Aikidoharjoituksen rakenne, alkukumarrukset alkuharjoitukset: lämmittely ja venytykset (aikitaisō) hengitys- ja keskustaharjoitukset liikkumis- ja käännösharjoitukset (tenkan, irimitenkan, ikkyōundō) kaatumisharjoitukset (ukemi) vartalotekniikkaharjoittelu asetekniikkaharjoittelu (jō, bokken, tantō) loppujäähdyttely loppukumarrukset Tekniikoita harjoitellaan pareittain. Aluksi opettaja esittää harjoiteltavan tekniikan, minkä jälkeen oppilaat kumartavat opettajalle ja valitsevat harjoitusparinsa kumartamalla hänelle ja sanomalla onegaishimasu. Tämän jälkeen pari harjoittelee näytettyä tekniikkaa, kunnes opettaja taputtaa tekniikan vaihtumisen merkiksi. Tavallisesti kumpikin harjoittelija harjoittelee tekniikkaa toimien vuorollaan sekä nagena eli tekniikan tekijänä (puolustautuja) että ukena eli tekniikan vastaanottajana (hyökkääjä). Aikidon tekniikat Aikidon tekniikat voidaan jakaa heittoihin (nagewaza), sidontoihin (katamewaza) sekä asetekniikkaan. Tekniikat voidaan tehdä joko uken (hyökkääjä) etupuolelle (omote) tai taakse (ura). Harjoittelu voi tapahtua joko tavalliseen tapaan seisaaltaan (tachiwaza) tai siten, että joko molemmat (sekä hyökkääjä että puolustautuja) ovat perinteisessä japanilaisessa polviasennossa (suwariwaza) tai hyökkääjä on seisaaltaan ja puolustautuja polviasennossa (hanmihandachiwaza). Edistyneempään harjoitteluun kuuluvat vapaa harjoittelu (jiyūwaza), toiminta useampaa samanaikaista hyökkääjää vastaan (randori) sekä vastatekniikat (kaeshiwaza). Aseina aikidossa toimivat n. 130 cm pitkä puinen keppi jō, puinen harjoitusmiekka bokken sekä puinen tai kuminen harjoituspuukko tantō. Tantōta ei tavallisesti käytetä kuin hyökkäyksissä aseetonta nagea vastaan, mutta jōta ja bokkenia käytetään sekä keskenään että aseetonta nagea vastaan. Aikidon tekniikoiden muodot mahdollistavat myös hyvin jon tai bokkenin käytön apuna vartalotekniikkaa tehtäessä. Aikidossa harjoitellaan myös aikijōksi kutsuttuja jō-tekniikoita. Vyökoejärjestelmä Aikidossa käytetään monesta muusta budō-lajista poiketen pääasiallisesti vain kahta vyön väriä: valkoista ja mustaa. Edistyneemmillä harjoittelijoilla (3.–1. kyū) on monissa maissa oikeus käyttää japanilaisia hakama-housuja. Japanissa näin on vasta mustan vyön kanssa. Samoin ruskeaa vyötä voi käyttää, mutta se on varsin harvinaista. Ensimmäinen suoritettava vyöarvo on 6. kyū eli oppilasaste. Kyū-arvot etenevät pienentyen 6. kyūsta aina 1. kyūhun, joka on korkein oppilasaste. Kaikki oppilasasteen kokeet suoritettuaan harjoittelija voi suorittaa 1. danin eli 1. asteen mustan vyön. Arvoja voi suorittaa aina 4. daniin asti, minkä jälkeen korkeammat arvot myönnetään vain suosituksesta. Teoriassa korkein mahdollinen dan-arvo on 10. Vyöarvoja suoritetaan graduointitilaisuuksissa, usein leirien yhteydessä. Aikikai-aikido ja siitä eriytyneitä muita aikidotyylejä Aikidon harjoittelussa on lajin valtavirtaa edustavan Aikikai-aikidon ohella useita erilaisia tyylejä, jotka voidaan erottaa toisistaan monenlaisin perustein. Aikikai-aikidon katsotaan olevan aikidon perustajan Morihei Ueshiban ja hänen poikiensa edustamaa aikidoa. Jotkut Ueshiban lähioppilaat ja muutamat muut aikidoa harjoittaneet ovat muokanneet Aikikai-aikidosta jossakin määrin eroavia tyylisuuntia. Suurimmilla tyylisuunnilla on oma pääkonttori Japanissa ja tyylisuuntaa seuraavia harjoittelijoita ympäri maailmaa. Pienempien tyylisuuntien harjoittelu on useimmiten hyvin paikallista. Aikidon tyylisuunnat voidaan erotella esimerkiksi historiallisin perustein seuraavasti: Ennen Morihei Ueshiban kuolemaa Aikikai-aikidosta eronneet aikidotyylit: Yōseikan-aikidō: Perustettu 1931, perustaja Minoru Mochizuki. Manseikan-aikidō: Perustettu 1954, perustaja Kanshū Sunadomari. Manseikan-aikido on erityisesti Japanin Kyūshūlla harjoitettu tyylisuuntaus. Yōshinkan-aikidō: Perustettu 1955, perustaja Gōzō Shioda. Shin’ei taidō: Hyvin läheisesti aikidon kaltainen. Perustettu 1956, perustaja Noriaki Inoue, Morihei Ueshiban veljenpoika ja oppilas ennen toista maailmansotaa. Shōdōkan-aikido (Tomiki-aikidō): Perustettu 1967, perustaja Kenji Tomiki. Morihei Ueshiban kuoleman jälkeen Aikikai-aikidōsta eronneet aikidotyylit: Iwama Shinshin Aikishūrenkai: Hitohiro Saitōn vuonna 2004 perustama organisaatio. Hitohiron isä, Morihiro Saito oli Morihei Ueshiban lähimpiä oppilaita. Shinshin tōitsu -aikidō eli ki-aikidō: Perustettu 1974. Perustaja Kōichi Tōhei. Keijutsukai-aikidō: Virallisesti perustettu helmikuussa 1980 Tokiossa, perustaja Thomas H. Makiyama. Tendō-ryū-aikidō: Perustettu 1982, perustaja Kenji Shimizu. Perusti ”Shimizu-dōjōn” vuonna 1969, mutta nimesi tyylin uudelleen Tendōkaniksi vuonna 1975. Fugakukai International Association: Perustettu 1982, perustuu Shōdōkan-tyyliin, mutta ilman kilpailua. Kokusai aikidōkenshūkai, Kobayashi Hirokazu -ha tai Kobayashi aikidō: Perustettu 1982. Perustaja Hirokazu Kobayashi. Kokikai Aikido International: Perustettu 1986, perustaja Shuji Maruyama. Yōshōkan: Perustettu 1991, perustaja Takashi Kushida, Yōshinkanaikidōn pääohjaajia. Aikido Yuishinkai International: Perustettu 1996, perustaja Koretoshi Maruyama. Seuraavien lajien nimessä on aikido, mutta kyseisillä lajeilla ei ole yhteyttä Ueshiban kehittämään aikidoon: Kōrindō-aikidō: Perustaja Minoru Hirai. Nihon Goshin Aikido: Perustaja Shōdō Morita. Aikido Suomessa Aikidon harjoittelu Suomessa alkoi vuonna 1970, jolloin Toshikazu Ichimura tuli esittelemään aikidoa Suomeen. Ensimmäinen alkeiskurssi järjestettiin Meido-Kanissa, jossa alkoivat ensimmäisenä myös säännölliset harjoitukset. Aikidon harrastajia on nykyään noin 3000, joista noin kolmasosa on naisia. Aikidoliittoon rekisteröityneitä seuroja on 64 (v. 2008). Alussa varsinaisia mustan vyön aikido-opettajia oli hyvin vähän, ja seuran opettaja saattoi usein olla amatööri ja esimerkiksi 1. kyūn haltija. Nykyisin löytyy useita 6. danin ja 5. danin miehiä sekä naisia, ja monien seurojen opetus on erittäin korkeatasoista, kiitos kiinteiden Japanin-yhteyksien. Lähteet Yleiset lähteet Viitteet Aiheesta muualla Aikikai Foundation Suomen aikidoliitto AikiWeb Aikido Journal Introduction of Aikido Japanese Aikido master Ichiro Shishiya teaches us a lot of techniques of Aikido. Suomen Aikidoliiton jäsenseurat Sandokai Fudoshin Nozomi Seulonnan keskeiset artikkelit


text: Algebrallinen luku tarkoittaa sellaista reaali- tai kompleksilukua , joka on kokonaislukukertoimisen polynomin nollakohta eli toteuttaa yhtälön . Polynomin aste tulee olla positiivinen, jolloin vähintään yksi kertoimista poikkeaa nollasta. Jos vain poikkeaa nollasta, on kyseessä vakiofunktio, joka ei täytä edellä mainittua ehtoa. Yleensä algebrallinen luku on kompleksinen, mutta tietyillä ehdoilla se voi olla myös reaalinen, rationaalinen tai kokonainen. Polynomia, jonka korkeimman asteen termin kerroin on ja muut kertoimet ovat kokonaislukuja, kutsutaan pääpolynomiksi. Pääpolynomin nollakohtaa kutsutaan algebralliseksi kokonaisluvuksi tai kokonaiseksi algebralliseksi luvuksi. Määritelmästä seuraa algebran peruslauseen mukaisesti, että polynomin nollakohdan avulla voidaan päätellä sen yhden tekijän olevan binomi . Algebralliseen lukuun voidaan liittää useita polynomeja, joissa on tämä tekijä. Sitä polynomia, jonka aste on matalin, kutsutaan minimaalipolynomiksi. Minimaalipolynomin aste on samalla algebrallisen luvun aste. Voidaan todistaa, että algebrallisen luvun minimaalipolynomi on yksikäsitteinen ja että minimaalipolynomi on aina tekijänä muissa luvun polynomeissa. Lisäksi minimipolynomi on aina jaoton. Samaan polynomiin liittyvät algebralliset luvut ovat toistensa konjugaatteja. Johdanto Merkintä Algebrallisten lukujen joukkoa merkitään joskus tai . Niitä kompleksilukuja, jotka eivät ole algebrallisia lukuja eli , kutsutaan transkendenttiluvuiksi. Algebrallinen yhtälö Algebrallisen yhtälön juuret ovat algebrallisia lukuja. Algebrallinen yhtälö muodostetaan laskettaessa polynomin nollakohtia eli missä Joskus yhtälön ensimmäisen termin kerroin jaetaan molemmista puolista pois, jolloin saadaan pääpolynomin yhtälö ja jonka kertoimet ovat rationaalilukuja Koska yhtälön molemmat puolet voi kertoa luvulla , voidaan algebrallisen yhtälön kertoimiksi sallia myös rationaaliluvut. Esimerkkejä algebrallisista yhtälöistä ja -luvuista Luvun voi todeta algebralliseksi, jos keksii sille rationaalilukukertoimisen polynomiyhtälön, jonka juuri luku on. Luvun asteen voi päätellä retusoimalla polynomin tekijöitä. Seuraavassa on joitakin esimerkkejä lukuisasta soveltamiskentästä. Ensimmäisen asteen luvut Jos polynomi kerroin , saadaan pääpolynomi. Tämän polynomin algebralliset luvut ovat kokonaislukuja, joiden aste on 1. Tällöin voidaan merkitä . Kaikki rationaaliluvut ovat algebrallisia lukuja, jotka toteuttavat 1. asteen polynomiyhtälön Tästä nähdään, että . Toisen asteen luvut Erilaisia esimerkkejä: Kokonaislukujen juuriluvut ovat pääpolynomin nollakohtina toisen asteen algebrallisia kokonaislukuja, jotka ovat lisäksi toistensa konjugaatteja. Irrationaalinen on toista astetta oleva algebrallinen luku, sillä se on algebrallisen yhtälön juuri. Kokonaislukukertoimisen toisen asteen polynomiyhtälön kaikki ratkaisut ovat algebrallisia lukuja. Joukossa on myös paljon erilaisia irrationaaliratkaisuja. Kultainen leikkaus on luku joka on polynomin nollakohta. Imaginaariyksikkö on toista astetta oleva algebrallinen luku, sillä se toteuttaa yhtälön . Muita algebrallisia lukuja Kaikki luvut, jotka saadaan polynomin kertoimista peruslaskutoimituksilla ja n-asteisella juuretuksella, ovat algebrallisia lukuja. Trigonometriset funktiot, joiden argumenttina olevalla :llä on rationaalikerroin, ovat algebrallisia lukuja. Esimerkiksi jokainen algebrallinen luku , ja on minimaalipolynomin nollakohta. Tämä tekee luvuista toistensa kolmannen asteen konjugaatteja. Myös luvut , , ja ovat minimaali- ja pääpolynomin nollakohtia ja ovat toistensa neljännen asteen konjugaatteja ja algebrallisia kokonaislukuja. Algebrallisten lukujen yleisiä ominaisuuksia Algebralliset luvut Voidaan myös todistaa, että kompleksiluku on toisen asteen algebrallinen luku, jos luvut ja ovat algebrallisia. Silloin on myös liittoluku algebrallinen. Tiheys Algebrallisten lukujen joukko on tiheä, jolloin kahden mielivaltaisen algebrallisen luvun välistä löytyy aina kolmas algebrallinen luku riippumatta kuinka lähellä ensin mainitut kaksi lukua olivat. Algebrallisten lukujen mahtavuus Algebrallisten luvut ovat numeroituvasti ääretön joukko, jonka mahtavuus on siis . Transkendenttisten lukujen mahtavuus on kuitenkin ylinumeroituvasti ääretön. Lähteet Viitteet Aiheesta muualla Pahikkala, J.: Kirjoituksia matematiikasta Halko, Aapo: Joukko-oppia reaaliluvuilla Algebra Lukuavaruudet


text: Alkuluku on lukua 1 suurempi luonnollinen luku, joka ei ole jaollinen muilla positiivisilla kokonaisluvuilla kuin yhdellä ja itsellään. Alkulukujen joukkoa merkitään kirjaimella P. Pienimmät kymmenen alkulukua ovat 2, 3, 5, 7, 11, 13, 17, 19, 23 ja 29. Alkulukuja on ääretön määrä. Lukua 1 suurempaa kokonaislukua, joka ei ole alkuluku, sanotaan yhdistetyksi luvuksi. Lukua 1 ei lueta alkuluvuksi, vaikka se onkin jaoton luku, jotta alkulukuja koskevien matemaattisten lauseiden muotoilu olisi yksinkertaisempaa. Alkulukujen laskemiseksi on olemassa useita algoritmeja. Yksi yksinkertaisimmista algoritmeista on Eratostheneen seula, joskin se on työläs ja hidas suurten alkulukujen etsimiseen. Kaksi lukua ovat alkulukuja toistensa suhteen eli keskenään jaottomia, jos niillä ei ole ykköstä suurempia yhteisiä tekijöitä. Historiaa 1600-luvulla elänyt ranskalainen matemaatikko Pierre de Fermat tarkasteli ensimmäisiä lukuja epänegatiivisten kokonaislukujen n funktiossa ja päätteli virheellisesti, että kaikki näin saadut luvut eli Fermat’n luvut (3, 5, 17, 257, 65537, ...) olisivat alkulukuja. Luonnolliset luvut tulona Jokainen luonnollinen luku paitsi voidaan jakaa alkulukutekijöihin eli kirjoittaa alkulukujen tulona. Voidaan osoittaa, että tämä tekijöihin jako on yksikäsitteinen lukuun ottamatta tekijöiden järjestystä (aritmetiikan peruslause). Voidaan esimerkiksi kirjoittaa . Tekijöihinjakoa, jossa alkulukutekijät ovat suuruusjärjestyksessä, kutsutaan kanoniseksi alkulukuhajotelmaksi. Ominaisuuksia Jos p on alkuluku, niin (Wilsonin lause). Mikäli ja ovat keskenään jaottomia, niin on olemassa äärettömän monta alkulukua muotoa , missä on luonnollinen luku. Mikäli on alkuluku ja on kokonaisluku, niin on jaollinen luvulla (Fermat’n pieni lause). Jokaiselle alkuluvulle on olemassa luonnollinen luku siten että . Jokaiselle alkuluvulle on olemassa luonnollinen luku siten että . Ainoa parillinen alkuluku on 2 (seuraa alkuluvun määritelmästä). Määrän äärettömyys Eukleides antoi vanhimman tunnetun todistuksen alkulukujen määrän äärettömyydelle. Todistus on lyhyesti seuraava: Ota äärellinen joukko perättäisiä alkulukuja. Kerro ne kaikki keskenään ja lisää yksi. Tulos ei ole jaollinen valitun joukon alkuluvuilla, koska jakojäännökseksi jää tällöin yksi. Niinpä sen täytyy olla joko uusi alkuluku tai jaollinen alkuluvulla, joka ei kuulunut valittuun joukkoon. Tiheys Alkuluvuille on olemassa laskufunktio . Merkintä tarkoittaa lukua n pienempien alkulukujen määrää. Alkulukujen tiheys on laskeva. Ohessa laskettuna joillekin n:n arvoille kasvavan suuruusluokan mukaan. Alkulukulause antaa asymptoottisen arvion -funktion käyttäytymiselle. Sen nojalla Tämä merkintä ei tarkoita sitä, että näiden funktioiden arvojen erotus lähestyy nollaa, kun x lähestyy ääretöntä, vaan sitä, että niiden arvojen osamäärä lähestyy yhtä, kun x lähestyy ääretöntä. Arvion antama virhe voi siis olla suurikin, mutta suhteutettuna x:ään se on tarpeeksi pieni, jotta arvio on hyödyllinen. Alkulukuteoreeman esitti ensimmäisen kerran Gauss konjektuurina 1800-luvulla. Sen todistivat toisistaan riippumatta Hadamard ja de la Vallée Poussin vuonna 1896. Eräs alkulukukaava Seuraava funktio tuottaa luonnollisen luvun eri arvoilla kaikki alkuluvut ja vain ne: . Tämän lausekkeen arvo on , jos tämä on alkuluku, muussa tapauksessa 2. Luvun arvoilla 1 – 12 lauseke saa arvot 2, 3, 2, 5, 2, 7, 2, 2, 2, 11, 2 ja 13. Kaavan hyöty on kuitenkin lähinnä teoreettinen, koska kertoman laskeminen on erittäin työlästä tietokoneillekin. Esimerkiksi alkulukua varten täytyy laskea luvun kertoma, joka on . Ohjelman pseudokoodi: define factorial(n): if n == 0 or n == 1: return 1 else: return n * factorial(n - 1) k = read_integer() for n in 1 to k: c = factorial(n) prime = 2 + (2 * c mod (n + 1)) if prime not in seen_primes: seen_primes.insert(prime) print prime Suurimmat tunnetut alkuluvut Suurin tunnettu alkuluku, joka ei ole Mersennen alkuluku, on . Tässä luvussa on numeroa. Se löydettiin Seventeen or Bust -projektin avulla 31. lokakuuta 2016. Avoimia kysymyksiä Matematiikassa on monia alkulukuja koskevia avoimia kysymyksiä, joista varmastikin tunnetuin on Riemannin hypoteesi. Alla on lueteltu muita tunnettuja avoimia kysymyksiä. Voidaanko jokainen lukua 2 suurempi parillinen luku esittää kahden alkuluvun summana? (Goldbachin konjektuuri) Onko Fibonaccin lukujonossa ääretön määrä alkulukuja (Fibonaccin alkuluvut)? Onko olemassa äärettömän monta sellaista alkulukua, joiden etäisyys lähimmästä alkuluvusta on 2, toisin sanoen, onko alkulukupareja äärettömän monta? Katso myös Jaksollinen funktio, Esimerkki 3. Yhdistetty luku Lähteet Kirjallisuutta Aiheesta muualla Seventeen or Bust -projekti, jonka tarkoituksena on löytää suuria alkulukuja ja määrittää pienin Sierpinskin luku. GIMPS-projekti, jonka tarkoituksena on etsiä suuria Mersennen alkulukuja Topics in Multiplicative Number Theory (väitös). Lukujonot Seulonnan keskeiset artikkelit Alkuluvut


text: Au tarkoittaa seuraavia: Afrikan unioni, AU, 53 Afrikan valtion muodostama yhteistyöjärjestö Alastaron Urheilijat, AU, suomalainen urheiluseura Alavuden Urheilijat, AU, suomalainen urheiluseura aliupseeri, au, sotilasarvoltaan upseereiden ja miehistön väliin sijoittuva sotilasjohtaja astronominen yksikkö, tunnus AU, au, a.u. tai ua, englannin sanoista astronomical unit, Maan keskimääräinen etäisyys Auringosta au, äänitiedostomuoto Au, Sydän, sydän -yhtyeen albumi Au, kunta Sveitsissä, Sankt Gallenin kantonissa Auran rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Au, rautatieasema Suomessa avioliiton ulkopuolella, au., avioliiton ulkopuolella syntyneestä lapsesta käytettävä merkintä kaupungin vuonna, a.u., latinan sanoista anno urbis, vuosiluvun lisämerkintä, jonka pohjana on Rooman perustamisajankohta .


text: Alankomaat eli Hollanti () on maa ja itsenäinen valtio, joka sijaitsee pääosin läntisessä Euroopassa, Pohjanmeren rannalla. Lisäksi Alankomaiden Karibia käsittää kolme Alankomaihin kuuluvaa saarta; Bonaire, Saba ja Sint Eustatius. Yhdessä Curaçaon, Sint Maartenin ja Aruban kanssa Alankomaat muodostaa Alankomaiden kuningaskunnan. Euroopassa Alankomaat rajoittuu idässä Saksaan, etelässä Belgiaan ja pohjoisessa sekä lännessä Pohjanmereen. Maan pinta-ala on . Väkiluku oli vuoden 2021 lopussa 17,6 miljoonaa. Maan pääkaupunki on Amsterdam, mutta valtionhallinto sijaitsee Haagissa, joka on asukasluvultaan maan kolmanneksi suurin kaupunki. Maan toiseksi suurimmassa kaupungissa Rotterdamissa on Euroopan suurin konttisatama. Maan neljänneksi suurin kaupunki on Utrecht. Maan tiheimmin asuttua aluetta, johon kuuluvat Amsterdamin, Rotterdamin, Haagin ja Utrechtin kaupungit sekä niiden ympäristö, kutsutaan Randstadiksi. Maantieteellisesti Alankomaat on ainutlaatuinen, sillä lähes kolmasosa siitä sijaitsee merenpinnan tason alapuolella. Puolet väestöstä asuu merenpinnan tason alapuolella tai 350 kilometriä pitkällä rannikolla. Alankomaita kutsutaan usein myös nimellä Hollanti, joka tarkasti ottaen tarkoittaa kahta maakuntaa, Etelä- ja Pohjois-Hollandia, jotka kuuluvat maan kahteentoista maakuntaan. Kotimaisten kielten keskuksen ohjeiden mukaan Hollanti on suomen kielessä käytössä oleva nimitys samaan tapaan kuin Alankomaat. Maan kansalaista kutsutaan Kotimaisten kielten keskuksen mukaan alankomaalaiseksi tai hollantilaiseksi. Alankomaat on yksi Euroopan unionin perustajajäsenistä. Belgian ja Luxemburgin kanssa se muodostaa niin sanotut Benelux-maat. Maantiede Pinnanmuodot Alankomaat on pieni ja alava maa, jolla on pitkä rantaviiva Pohjanmereen. Laajat alueet maan etelä- ja pohjoisosissa ovat meren pinnan alapuolella ja suuri osa maasta on vain 30 metriä merenpinnan yläpuolella. Esimerkiksi koko Flevolandin provinssi, jossa on myös maailman suurin tekosaari, on muodostettu valtaamalla alaa patoamalla merestä ja kuivattamalla näin syntynyt polderi. Kuivattamisen apuna on käytetty maavalleja ja kanavia, sekä tuulimyllyjen pyörittämiä pumppuja pumppaamaan vettä pois maavallien rajaamilta alueilta, jotka ovatkin nyt merenpinnan alapuolella. Maan korkein kohta Vaalserberg maan kaakkoisimmassa pisteessä on 322,7 metriä merenpinnan yläpuolella ja se kuuluu Ardennien vuoristoon. Pohjanmeren vuoden 1953 tulvakatastrofin jälkeen kehitettiin mittava patoamissuunnitelma Deltawerken Zeelandin suistoalueen tulvariskin vähentämiseksi. Työt käynnistettiin 1958, ja ne saatiin valtaosin valmiiksi vuonna 2002. Uloimpia ensisijaisia penkereitä korotettiin sekä toissijaisia matkalta, ja niitä on vahvistettu tämänkin jälkeen. Deltawerken on yksi suurimmista ihmiskunnan tekemistä rakennelmista. Maan jakaa kahteen pääosaan kolme jokea: Rein (), Waal ja Maas. Alankomaiden lounaisosa on itse asiassa yksi iso jokien suistoalue. Kallioperä Alankomaiden vanhimmat kivet ovat peräisin kivihiilikaudelta. Slochterenin alueella kivihiilikauden kerrostuman pintakerros on hiekkakiveä. Alue tunnetaan maakaasuesiintymistään. Permikauden loppupuolella Alankomaiden pohjoisosiin muodostui suuria vuorisuolaesiintymiä. Triaskauden jälkeen alkoi 20 miljoonaa vuotta kestänyt vaihe, jolloin syntyi sedimenttikiviä. Osa niistä sisältää öljyä, ja tällöin syntyivät öljykentät Pohjanmeren alle. Liitukaudella nykyinen Alankomaiden alue oli kokonaan meren alla. Kenotsooisella kaudella syntyneitä savikerrostumia kaivetaan nykyisin ylös tiilien tekemistä varten. Jääkaudet muuttivat maisemaa rajusti kerrostaen alueelle moreenia ja savea. Ne toivat myös suuria siirtolohkareita. Veiksel-jääkauden jäätikkö ei ulottunut Alankomaihin, mutta sen aikana alueelle tuli paljon hiekkaa. Jääkausien jälkeen maisemaa on muovannut merenpinnan nousu ajan. Savea kerrostui aikaisempien turvemaiden päälle. Dyynit ovat alle vanhoja. Myös Drenthen ja Groningenin alueen laajat turvemaat ovat muodostuneet vasta jääkausien jälkeen. Ilmasto Alankomaita hallitsee meri-ilmasto. Maa on enimmäkseen tasaista, ja joet ja kanavat tuovat kosteutta ja tasaavat lämpötiloja. Niinpä ilmastolliset erot ovat pieniä. Rannikolla on leudompaa kuin sisämaassa. Esimerkiksi Vlissingenissä vuoden kylmimmän kuukauden, helmikuun, keskimääräinen alin lämpötila on 1,7 astetta, ja lämpimimmän kuukauden elokuun keskimääräinen ylin 21,3 astetta. Sadetta saadaan kuukausittain millimetriä, mutta kesällä sadepäiviä on vähemmän ja sade silloin rankempaa. Sisämaata edustavassa De Biltissä on helmikuun keskimääräinen alin lämpötila , ja lämpimimmän kuukauden elokuun keskimääräinen ylin 22,3 astetta. Sadetilastot ovat samansuuntaiset kuin rannikollakin. Sää vaihtelee päivästä ja vuodesta toiseen suuresti. Talvella sattuu kylmiä kausia, jotka kestävät viikosta kahteen kuukauteen, ja niiden aikana kanavat saattavat jäätyä, jolloin niillä voi luistella. Joinakin talvina jäätä ei tule lainkaan. Luonto ja luonnonsuojelu Alankomaat kuuluu lauhkeaan lehtimetsävyöhykkeeseen. Alkuperäinen kasvillisuus on ollut pyökkivaltaista lehtimetsää, mikä on tyypillinen metsätyyppi Pohjanmeren etelärannikoilla Euroopassa. Seassa kasvavat myös tammi, talvitammi ja saarni. Metsä peittää kymmenen prosenttia maa-alasta. Lähes puolet metsistä on Gelderlandin ja Pohjois-Brabantin maakunnissa. Valtion politiikkaan kuuluu edistää metsien monimuotoista käyttöä talouden, virkistyksen, ympäristönsuojelun ja biodiversiteetin näkökulmista. Vuonna 2001 havumetsää oli noin , lehtimetsää . Havumetsä ei ole Alankomaiden luonnollista kasvillisuutta, vaan se on istutusmetsää. Yleisin havupuulaji on mänty, yleisimmät lehtipuut pyökki ja tammi. Lähes kaikki metsät ovat istutettuja, useimmat vuosina 1940–1980, ja yli satavuotiaat metsät ovat hyvin harvinaisia. Alankomaiden luonto kuuluu maailman tarkimmin tutkittuihin. Kattava lajiluettelo on julkaistu internetissä osana Encyclopedia of Life -hanketta. Maaliskuussa 2011 luettelossa oli yli , eläin- ja sienilajia. Alankomaissa on kaksikymmentä kansallispuistoa. Niistä kaksi vanhinta, Hoge Veluwe ja Veluwezoom, syntyivät yksityisestä aloitteesta, ja valtio on perustanut 18 muuta 1980-luvun puolivälin jälkeen. Määritelmän mukaan puiston pinta-alan pitää olla ainakin tuhat hehtaaria, ja sillä pitää olla poikkeuksellisia luonnonarvoja. Hoge Veluwessa tavataan saksanhirviä, metsäkauriita, mufloneita ja villisikoja. Historia Varhaiselle uudelle ajalle saakka Alankomailla tarkoitettiin paljon nykyistä valtiota laajempaa aluetta, joka käsitti myös Belgian, Luxemburgin sekä osia nykyisestä Ranskasta ja Saksasta. Alue oli aiemmin kelttien asuttama, mutta 100-luvulla eaa. he joutuivat väistymään germaanikansojen (friisit, bataavit) tieltä. Alue liitettiin 50-luvulla eaa. Rooman valtakuntaan, ja kansainvaellusten myötä se tuli frankkien hallintaan. Frankkien valtakunnan vuonna 843 tapahtuneen jaon jälkeen alue pirstoutui vähitellen pieniksi ruhtinaskunniksi, jotka myöhemmin joutuivat Burgundin alaisuuteen ja tulivat Maksimilian I:n avioliiton myötä vuonna 1477 Habsburgien omistukseen. Kaarle V antoi alueen perintönä Espanjan kuningas Filip II:lle, jonka uskonnollisesti jyrkkä politiikka uskonvainoineen johti vapaussotaan reformoidun opin omaksuneissa Alankomaiden pohjoisissa maakunnissa. Ne julistautuivat itsenäisiksi Alankomaiden tasavallaksi (Yhdistyneet provinssit) vuonna 1581, kun taas eteläiset maakunnat (nykyinen Belgia) jäivät Espanjan yhteyteen. Saksa ja Espanja tunnustivat Alankomaat itsenäiseksi valtioksi Westfalenin rauhassa vuonna 1648. Rauhansopimus päätti kolmikymmenvuotisen sodan. Samalla päättyi myös Espanjan ja Alankomaiden kahdeksankymmenvuotinen sota. Alankomaat oli vallannut jo kahdeksankymmenvuotisen sodan aikana siirtomaa-alueita Itä-Intiassa ja laajensi myöhemmin siirtomaitaan muun muassa Etelä-Afrikassa. Samalla Alankomaista tuli tärkeä merenkulku- ja kauppavaltio. Se puolusti asemaansa kahdessa sodassa Englantia vastaan vuosina 1652–1654 (Ensimmäinen Englannin–Hollannin sota) ja 1665–1667 (Toinen Englannin–Hollannin sota), sekä Ranskaa vastaan vuonna 1672 (Ranskan–Hollannin sota). Ranskan vallankumousta seuranneissa sodissa ranskalaiset valtasivat Alankomaat, josta tuli Haagin rauhansopimuksen myötä Ranskan alainen Batavian tasavalta vuonna 1795. Vuonna 1806 se muutettiin Napoleonin veljen Ludvigin hallitsemaksi Hollannin kuningaskunnaksi ja liitettiin vuonna 1810 kokonaan Ranskan toiseen keisarikuntaan. Napoleonin tappion jälkeen Wienin kongressissa vuonna 1815 muodostettiin Alankomaiden kuningaskunta, jonka hallitsijaksi tuli Orania-Nassaun suvun Vilhelm I. Kuningaskuntaan liitettiin myös nykyinen Belgia, joka kuitenkin irrottautui itsenäiseksi kuningaskunnaksi vuonna 1830. Luxemburgista tehtiin suurherttuakunta, jonka suurherttuana oli Alankomaiden kuningas. Sotilaallisen merkityksensä tähden alueen ei annettu liittyä osaksi Alankomaiden kuningaskuntaa. Sen sijaan Luxemburg kuului Saksan liittoon ja sen puolustus oli annettu Preussin tehtäväksi. Vilhelm I luopui kruunusta vuonna 1840 poikansa Vilhelm II:n hyväksi. Tämän seuraajaksi tuli vuonna 1849 Vilhelm III. Kuningas Vilhem III:n kuoltua vuonna 1890 Vilhelmiina peri muun maan hallinnan, mutta Luxemburgin suurherttuakunta irtaantui hallintoliitosta ja siirtyi Nassau-Weilburgin suvulle vanhan saalilaisen lain mukaisesti. Alankomaat pysyi puolueettomana ensimmäisessä maailmansodassa ja julistautui puolueettomaksi myös toisen maailmansodan puhjetessa. Saksalaiset kuitenkin miehittivät maan vuonna 1940, jolloin kuningasperhe ja hallitus pakenivat Lontooseen. Alankomaat vapautettiin vasta vuonna 1945. Sodan päätyttyä kuningatar Vilhelmiina palasi takaisin vuonna 1945 ja luopui kruunusta kolme vuotta myöhemmin tyttärensä Julianan hyväksi. Tämä puolestaan luovutti valtaistuimen tyttärelleen Beatrix’lle vuonna 1980. Vuonna 2013 Beatrix luopui vallasta poikansa Willem-Alexanderin hyväksi. Alankomaat liittyi Natoon ja oli Euroopan unionin edeltäjän, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustajajäseniä. Siirtomaista on enää jäljellä Aruba, Curaçao ja Sint Maarten, kun Indonesia itsenäistyi 1949 ja Suriname 1975. Politiikka Alankomaat on ollut perustuslaillinen monarkia vuodesta 1815. Monarkki nimittää hallituksen, jota johtaa pääministeri (holl. Minister-president). Hallitukset ovat rakentuneet vuoroin keskustan ja vasemmiston, vuoroin keskustan ja oikeiston yhteistyölle. Äänioikeuden saa 18 vuoden iässä. Alankomaiden parlamentti, yleinen säätyjen kokous () on kaksikamarinen ja koostuu alahuoneesta eli toisesta kamarista (Tweede Kamer) ja ylähuoneesta eli ensimmäisestä kamarista (Eerste Kamer). Toisessa kamarissa on 150 jäsentä, jotka valitaan yleisillä vaaleilla joka neljäs vuosi. Ensimmäisessä kamarissa, jolla on vähemmän vaikutusvaltaa kuin toisella kamarilla, on 75 jäsentä. Sen valitsevat ja nimittävät provinssien parlamentit provinssi-parlamenttivaalien jälkeen nelivuotiskaudelle. Vuoden 2012 vaalien jälkeen toisessa kamarissa ovat edustettuina kristillisdemokraattis-konservatiivinen Kristillisdemokraattinen puolue , sosiaalidemokraattinen Työväenpuolue , vasemmistolainen Sosialistinen puolue , liberaali Vapauden ja demokratian kansanpuolue (VVD; , äärioikeistolainen Vapauspuolue (PVV, , punavihreä GroenLinks (neljä paikkaa), protestanttien ChristenUnie (viisi paikkaa), sosiaaliliberaali Demokraatit 66 ja muut (kymmenen paikkaa). Vuoden 2017 parlamenttivaaleissa oli ennakoitu oikeistopopulistisen Vapauspuolueen voittoa, mutta sen paikkamäärä jäi kuitenkin 20:een, ja istuvan pääministerin Mark Rutten puolueen VVD:n paikkamääräksi tuli 33. Kristillisdemokraattien CDA-puolue ja liberaali D66-puolue saavat kumpikin 19 paikkaa ja sosialistit ja vihervasemmisto GroenLinks saavat kumpikin 14 paikkaa. Monella taholla tulosta luonnehdittiin torjuntavoitoksi, jolla populismin eteneminen pysähtyi. Alankomaiden pääministerinä on ollut vuodesta 2010 lähtien liberaalipuolue VVD:n johtaja Mark Rutte, joka on muodostanut vaihtelevia hallituskoalitioita. Vuoden 2017 vaaleissa VVD tuli maan parlamentin suurimmaksi ryhmäksi. Aluejako Alankomaiden Euroopassa oleva osa on jaettu kahteentoista provinssiin (provincie). Vuoden 2010 lopussa Karibialla olevien osien hallintoa muutettiin siten, että Alankomaiden Antillit hajotettiin, Curaçaosta ja Sint Maartenista tuli autonomisia alueita ja niiden lisäksi muodostettiin kolme erityisasemassa olevaa kuntaa, Bonaire, St Eustatius ja Saba. Taulukon lähteet: provinssit Alankomaissa, kunnat, ja itsehallintoalueet. Väestö Alankomaissa puhutaan pääosin hollantia, mutta maan pohjoisosassa on friisinkielinen ja eteläisimmässä osassa limburginkielinen vähemmistö. Itärajan tuntumassa puhutaan myös saksaa. Noin 87 prosenttia väestöstä puhuu vieraana kielenä englantia, 70 prosenttia saksaa ja 29 prosenttia ranskaa. Vuonna 2006 kolmasosalla Amsterdamin, Rotterdamin ja Haagin asukkaista sukujuuret olivat muualla kuin Euroopassa. Puolella Alankomaiden suurten kaupunkien nuorista asukkaista on tausta muualla kuin Euroopassa. Kaiken kaikkiaan noin 11 prosentilla Alankomaiden asukkaista on juuret muualla kuin Euroopassa. Vuonna 2005 arvioitiin, että 80,9 prosenttia alankomaalaisista oli hollantilaisia ja friisejä, 2,4 prosenttia oli indonesialaisia, 2,4 prosenttia saksalaisia, 2,2 prosenttia turkkilaisia, kaksi prosenttia surinamelaisia, 1,9 prosenttia marokkolaisia ja muita väestöryhmiä oli 6,8 prosenttia. Alankomaalaiset ovat maailman pisimpiä ihmisiä. Vuonna 2001 syntynyt alankomaalainen mies on keskimäärin 182,9 cm pitkä ja saman ikäinen nainen keskimäärin 169,3 cm pitkä. Väestön pituus vaihtelee maantieteellisesti niin, että pohjoisen Friisinmaasta kotoisin olevat ovat 3–3,5 cm pitempiä kuin etelän limburgilaiset. Alankomaalaiset ovat pitäneet maailman ykkössijaa pituudessa vuodesta 1958 lähtien. Viimeisimmät sukupolvet ovat kuitenkin entistä lyhyempiä: aiempi, vuonna 1980 syntynyt sukupolvi saavutti jopa 183,9 cm pituuden miehillä ja 170,7 cm pituuden naisilla. Muutokset väestön pituudessa johtunevat muutoksista ravitsemuksessa. Uskonto Vuonna 2015 Alankomaiden väestöstä enemmistö, 50,1 prosenttia, on uskontokuntiin kuulumattomia. Katoliseen kirkkoon kuuluu 23,7 prosenttia. Hollannin protestanttiseen kirkkoon (PKN) kuuluu 5,7 prosenttia ja muita protestantteja on 9,8 prosenttia. Muslimeja on 4,9 prosenttia, hinduja 0,6 prosenttia, buddhalaisia 0,4 prosenttia ja juutalaisia 0,1 prosenttia. Muita uskontoja edustaa 4,6 prosenttia väestöstä. Vuoden 2005 Eurobarometrissä 27 prosenttia hollantilaisista kielsi uskovansa minkäänlaiseen jumalaan ja Synovaten vuonna 2009 teettämän tutkimuksen mukaan joka viides uskoi Jumalan luoneen maailman kuudessa päivässä. Talous Alankomaat lähti toisen maailmansodan jälkeen Euroopan yhdentymisen edelläkävijäksi. Se oli mukana muun muassa Euroopan hiili- ja teräsyhteisössä. Alankomaiden merkittävimmät luonnonvarat ovat Pohjanmeren maakaasu ja -öljy sekä hedelmällinen maaperä. Merkittävimmät vientituotteet ovat elintarvikkeet, koneet ja kulkuneuvot. Alankomaat on ollut elektroniikkateollisuuden edelläkävijä Philipsin johdolla. Muun muassa CD-levy on Philipsin lanseeraama. Alankomaiden 1920-luvulta asti menestyksellinen lentokonetehdas Fokker meni konkurssiin vuonna 1996 kilpailijoiden, etenkin brasilialaisen Embraer-yhtiön, vallatessa sen markkinat. Vuonna 2009 palvelusektori tuotti 73,7 prosenttia maan bruttokansantuotteesta, teollisuus 24,4 prosenttia ja maatalous 1,9 prosenttia. Tärkeimpiä maatalouden tuotteita ovat viljat, perunat, sokerijuurikas, hedelmät, vihannekset ja karja. 2000-luvun alussa Alankomaat tuotti 60 prosenttia maailman leikkokukista ja 65 prosenttia kukkasipuleista. Siellä on viljelty kukkasipuleita myyntiin yli 400 vuoden ajan. Tyypillisiä sipulikasveja ovat tulppaanit, narsissit, gladiolukset, liljat, amaryllikset ja krookukset. Leikkokukiksi kasvatetaan krysanteemeja, ruusuja, gerberoita ja freesioita. Myös afrikkalaisia leikkokukkia tulee Euroopan markkinoille Alankomaiden kautta suurin määrin. Rotterdamin syväsatama Europoort vilkastuttaa talouselämää. Se työllistää suoraan noin , ja sen kautta kulkee vuosittain noin 450 miljoonaa tonnia rahtia. Liikenne Alankomaissa on yhteensä 27 lentokenttää, joista kahdella on yli kolmen kilometrin pituinen kiitotie. Schipholin kansainvälinen lentoasema oli vuonna 2021 Euroopan kolmanneksi ja maailman matkustajamäärillä mitattuna. Maan toiseksi vilkkain Eindhovenin lentoasema palvelee sekä siviili- että sotilasliikennettä. Rautatietä on lähes ja moottoritietä , maantietä yhteensä . Yli 50-tonnisille aluksille soveltuvia vesireittejä on . Satamakaupunkeja ovat Amsterdam, IJmuiden, Moerdijk, Rotterdam, Terneuzen ja Vlissingen. Rotterdamin satama Maasjoen suulla on yksi maailman rahtimäärältään suurimmista ja nykyaikaisimmista satamista. World Shipping Councilin vuoden 2020 tilastojen mukaan sen kautta kulki 14,35 miljoonaa TEU-yksikköä eli konttia. Se sijoittui tilastoissa Euroopan suurimmaksi ja maailman kymmenenneksi suurimmaksi rahtiliikennesatamaksi. Kanavien verkoston ansiosta Alankomaissa on Euroopan tihein sisämaan vesiväylien verkosto. Kanavia pitkin pääsee kaupungista toiseen, ja niillä liikkuu kesäisin paljon huvialuksia. Vuonna 2004 arvioitiin, että kolmannes Alankomaiden sisällä liikkuvasta rahdista viedään vesireittejä pitkin. Vesireitit jatkuvat myös Saksaan ja Ranskaan Reiniä pitkin ja Belgiaan ja Ranskaan Mausea pitkin. Kulttuuri Alankomaiden kulttuuria leimaa kaksi jakolinjaa: jako urbaaniin Randstadin kulttuuriin ja maaseudun kulttuuriin sekä maaseudun jakaantuminen Reinjokea pitkin protestanttiseen pohjoiseen ja katoliseen etelään. Kulttuurin kehittymiseen on vaikuttanut voimallisesti myös kalvinismi kohtuullisuuden, vaatimattomuuden ja yhdenvertaisuuden ihanteineen. Niinpä varakkaat kauppiaatkin rakennuttivat varsin vaatimattomia kaupunkitaloja kanaalien varrelle ranskalaisten ja brittien suosimien kartanoiden ja linnojen sijasta. Siisteys ja järjestys ovat arkkitehtuurin ja kodinsisustuksen tavoitteina. Myös ruokaa on pidetty välttämättömyytenä enemmän kuin ylellisyytenä. Alankomaalaisen keittiön perinneruokiin kuuluvat hernekeitto, kaalipata, ranskanperunat majoneesin kanssa ja silli. Vain lähimpiä ystäviä kutsutaan päivälliselle, mutta kahvittelu on yleinen sosiaalisen kanssakäymisen muoto niin kodeissa kuin työpaikoillakin. Kahvin kanssa tarjotaan tavallisesti yksi keksi, ei seitsemän sortin kakkuvalikoimia. Alankomaiden perinnemaisemissa laiduntaa lypsykarjaa, ja maitotuotteet, voi ja juusto ovat perinteisiä maataloustuotteita. Juustoa tuotetaan paljon vientiin. 60 prosenttia vientijuustosta on goudaa, kakkossijalla on edam. Alankomaiden maalaustaiteen varhaisvuosien suuria nimiä olivat Pieter Brueghel vanhempi ja Hieronymus Bosch. Kultakaudelta tunnetaan ennen kaikkea Rubens (1577–1640) ja Rembrandt (1606–1669) mutta myös Johannes Vermeer ja Frans Hals. 1800-luvulla oli vähemmän menestystä, kunnes vuosisadan loppupuolella nousi Vincent van Gogh (1853–1890). 1900-luvulla Piet Mondrian oli De stijl -liikkeen kärkinimiä. Unescon maailmanperintöluettelossa on Alankomaista kahdeksan kohdetta. Niistä yksi, Vattimeri, on Saksan kanssa jaettu luontokohde. Kulttuurikohteita ovat Amsterdamin puolustusrintama, Droogmakerij de Beemster (Beemsterin polderi), Ir. D.F. Woudagemaal (D.F. Woudan höyrypumppaamo), Kinderdijk-Elshoutin myllyverkosto, Rietveld-Schröder-talo, Schokland ympäristöineen ja Grachtengordelin kanava-alue Amsterdamissa. Vaikka Alankomaat on Euroopan unionin jäsenvaltio, se kuitenkin poikkeaa näkyvästi muista maista joissain vapaa-ajan viettoon liittyvissä asioissa. Alankomaat on muun muassa ainoa Euroopan maa, jossa kannabistuotteiden myynti on sallittua, kuitenkin vain erityisissä ’coffee shopeissa’. Lisäksi se on yksi harvoista EU-maista, joissa bordellit ovat sallittuja. Urheilu Jalkapallo on Alankomaiden suosituin urheilulaji, ja sitä pelaa lähes kaksi miljoonaa ihmistä. Maan miesten maajoukkue on saanut hopeaa kolmesti MM-turnauksessa vuosina 1974, 1978 ja 2010. Toukokuussa 2017 se oli FIFA-rankingissa sijalla 32, mutta parhaimmillaan joukkue on ollut peräti sijalla kaksi. Maan kolme suurta jalkapallojoukkuetta ovat AFC Ajax, Feyenoord Rotterdam ja PSV Eindhoven, ja legendaarisia pelaajia Johan Cruijff, Marco van Basten, Frank Rijkaard ja Ruud Gullit. Alankomaiden pääsarjaa Eredivisieta seurasi kaudella 2009–2010 paikan päällä keskimäärin ottelua kohden. Alankomaat on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1900 alkaen. Se isännöi Amsterdamissa pidettyjä vuoden 1928 kesäkisoja. Eniten mitaleita maa on saanut pikaluistelussa, uinnissa ja pyöräilyssä. Alankomaiden menestynein olympiaurheilija mitalien määrässä on Anky van Grunsven, jolla on yhdeksän mitalia. Retkiluistelu on suosittu ja perinteikäs harrastus. Alankomaissa on luisteltu kanavia pitkin yli ja kun vuonna 2009 kanavat jäätyivät pitkästä aikaa, peräti 2,3 miljoonaa alankomaalaista lähti kanaville luistelemaan. Kuuluisin luistelutapahtuma, 11 kaupunkia kiertävä Elfstedentocht, on yritetty järjestää vuodesta 1909 mutta se on onnistunut vasta 15 kertaa. Ilmastonmuutoksen myötä tapahtuman ennustetaan muuttuvan yhä harvinaisemmaksi. Hollantilaisten aloitteesta vastaavaa kilpailua alettiin järjestää Kuopion seudulla Kallavedellä 1980-luvulla. Alankomaat on menestynyt pikaluistelumaa ja laji on myös hyvin suosittu siellä. Maa on olympialaisten toiseksi menestynein pikaluistelumaa yhdessä Norjan kanssa. Tunnettuja alankomaalaisia pikaluistelijoita ovat muun muassa miesten maailmanennätystä hallussaan pitävä Sven Kramer ja naisten matkoilla menestynyt Ireen Wüst. Myös uinti on tärkeää alankomaalaisille. Alankomaalaisista lapsista 95 prosenttia osaa uida ja maa on saanut olympialaisista 57 mitalia. Alankomaat on hallinnut varsinkin naisten uintia, jossa se on saanut muun muassa 12 olympiamitalia vapaauinnista ja yhdeksän mitalia sadan metrin vapaauinnin henkilökohtaisesta kilpailusta. Judo on myös suosittua Alankomaissa. Tunnettuja judokoita ovat muun muassa Anton Geesink, Willem Ruska, Angelique Seriese, Mark Huizinga ja Edith Bosch. Alankomaat on näkyvillä potkunyrkkeilyssä ja alankomaalainen potkunyrkkeily on käytännössä tyylisuuntaus potkunyrkkeilyssä. Alankomaalainen potkunyrkkeily on aggressiivista ja lyönnit ovat tärkeässä osassa. Lähteet Aiheesta muualla EU:n virallinen verkkosivusto Matkailutoimisto Databank verkiezingsuitslagen 41.3 Keski-Eurooppa Seulonnan keskeiset artikkelit


text: Alkuaine määritellään aineeksi, jonka atomien ytimissä on tietty määrä protoneja. Alkuaineita ei myöskään voida jakaa tai muuttaa toiseksi aineeksi kemiallisessa prosessissa. Alkuaineet koostuvat atomeista, joiden ytimissä on protoneja, joita kiertää yhtäläinen määrä elektroneja. Protonien lukumäärä määrää alkuaineen järjestysluvun eli niin kutsutun atomiluvun. Saman alkuaineen atomeilla on siten sama atomiluku. Esimerkiksi atomit, joiden ytimessä on kuusi protonia, ovat hiiliatomeja. Ytimessä voi olla vaihteleva määrä neutroneja. Tällaisia saman alkuaineen erilaisia ytimiä kutsutaan alkuaineen isotoopeiksi. Alkuaineet voivat muodostua joko ioni- tai molekyyliyhdisteeksi ja ne jakautuvat kahdeksi pääryhmäksi, metalleiksi ja epämetalleiksi kemiallisten ominaisuuksiensa suhteen. Jos alkuaineella on sekä metallien että epämetallien ominaisuuksia, sitä kutsutaan puolimetalliksi. Alkuaineet on ryhmitelty tarkemmin rakenteensa perusteella jaksolliseen järjestelmään, minkä avulla voi myös ennustaa alkuaineiden kemiallisia ominaisuuksia. Virallisesti varmennettuja alkuaineita tunnetaan nykyään 118 erilaista, joista 94 esiintyy luonnossa ja loput on valmistettu keinotekoisesti ydinreaktioiden avulla. Alkuaineiden löytämisen historia Alkuaine-käsitteellä on pitkä historia. Esimerkiksi Thales piti vettä alkuaineena, josta kaikki muut aineet olisivat syntyneet, myöhemmin eräät muut filosofit pitivät sellaisena ilmaa tai tulta. Myöhemmin tuli yleisesti hyväksytyksi alkujaan Empedokleen esittämä ja myös Aristoteleen kannattama käsitys, että oli olemassa neljä alkuainetta, maa, vesi, ilma ja tuli. Näitä kutsutaan usein klassisiksi alkuaineiksi. Kuitenkin jo vanhoista ajoista oli tunnettu useita sellaisiakin aineita (hiili, rikki ja joukko metalleja), joiden nykyisin tiedetään olevan alkuaineita, mutta yksikään niistä ei ollut sellaiseksi tunnistettu. Nykyinen käsitys alkuaineista on muodostunut vasta 1700–1800-luvuilla. Varhaiset löydöt Antiikin aikana tunnettiin alkuaineista hiili, hopea, kupari, rikki, tina, kulta, lyijy, rauta ja elohopea. 1200-luvulla Albertus Magnuksen uskotaan löytäneen arseenin. 1450-luvulla Johan Thölde kuvasi antimonin tieteellisesti. 1500-luvulla tunnettiin jo vismutti, mutta sen kuvasi tarkasti 1753 Claude François Geoffroy. 1526 Paracelsus tunnisti sinkin. 1669 Hening Brand kuvasi fosforin, hieman myöhemmin saman teki Robert Boyle. 1700-luvulla löydetyt alkuaineet 1700-luvulla löydettiin 19 alkuainetta: 1732 koboltti (Georg Brandt) 1741 platina (toisistaan riippumatta Antonio de Ulloa, jonka löytö julkistettiin 1748, ja Charles H. Wood – Amerikan intiaanit tunsivat tämän metallin) 1751 nikkeli (Axel Fredrik Cronstedt) 1755 magnesium (Joseph Black) 1766 vety (Henry Cavendish, sen nimesi Antoine Lavoisier) 1771 happi (Joseph Priestley) 1772 typpi (Daniel Rutherford) 1774 kloori (Carl Wilhelm Scheele) ja mangaani (Johan Gottlieb Gahn) 1778 molybdeeni (Scheele) 1782 telluuri (Franz-Joseph Müller von Reichenstein) 1783 volframi (Juan José ja Fausto Elhuyar) 1789 uraani ja zirkonium (Martin Heinrich Klaproth) 1793 strontium (Klaproth) 1794 yttrium (suomalainen Johan Gadolin) 1797 titaani (Klaproth) ja kromi (Louis Nicolas Vauquelin) 1798 beryllium (Vauquelin) 1800-luvulla löydetyt alkuaineet 1800-luvulla löydettiin pääosa alkuaineista ja huomattiin niissä olevan säännönmukaisuuksia, mikä johdatti Mendelejevin jaksollisen järjestelmän keksimiseen. 1801 vanadiini (Andrés Manuel del Río) ja niobium (Charles Hatchett) 1802 tantaali (Anders Gustaf Ekeberg) 1803 cerium (Martin Heinrich Klaproth, Jöns Jakob Berzelius ja Wilhelm von Hisinger), rodium ja palladium (William Hyde Wollaston), osmium ja iridium (Smithson Tennant) 1807 kalium ja natrium (Humphry Davy) 1808 kalsium ja barium (Davy) sekä boori (Joseph Louis Gay-Lussac ja Louis-Jacques Thenard) 1811 jodi (Bernard Courtois) 1817 litium (Johan August Arfwedson), kadmium (Friedrich Strohmeyer ja samanaikaisesti K.S.L Hermann) ja seleeni (Jöns Jakob Berzelius) 1823 pii (Berzelius) 1825 alumiini (Hans Christian Ørsted) 1826 bromi (Antoine Jérôme Balard) 1828 torium (Berzelius). Vuonna 1798 löydetty beryllium eristettiin puhtaana (Friedrich Wöhler ja samanaikaisesti Antoine Bussy) 1839–1841 lantaani (Carl Gustaf Mosander) 1843 terbium ja erbium (Mosander) 1844 rutenium (Karl Klaus) 1860 cesium ja rubidium (Robert Bunsen ja Gustav Kirchhoff; spektroskopian avulla) 1861 tallium (Sir William Crookes) 1863 indium (Ferdinand Reich ja Theodor Richter) 1868 helium (samanaikaisesti Pierre Jansen ja Norman Lockyer; auringon spektristä. Maapallolta sitä löydettiin vasta 1890-luvulla.) 1874 gallium (Paul Emile Lecoq de Boisbaudran; alkuaineen olemassaolon ja ominaisuudet ennusti Mendelejev 1871) 1878 ytterbium (Jean Charles Galissard de Marignac) 1879 tulium (Per Teodor Cleve), skandium (Lars Fredrik Nilson), holmium (Marc Delafontaine, Jacques-Louis Soret ja Per Teodor Cleve) sekä samarium (de Boisbaudran) 1880 gadolinium (de Marignac) 1885 praseodyymi (Carl Auer von Welsbach; Mosanderin 1839 erottama didymiumiksi kutsuttu aine osoittautui praseodyymiksi ja neodyymiksi) 1886 dysprosium (de Boisbaudran), germanium (Clemens Winkler) ja fluori (Henri Moissan). Monet fluoriyhdisteet oli tunnettu jo kauan aikaisemmin ja niiden oli oletettu sisältävän tuntematonta alkuainetta, jonka monet tutkijat olivat yrittäneet eristää, mutta vasta vuonna 1886 Moissan onnistui sen tekemään. 1894 argon (Lordi Rayleigh ja Sir William Ramsay) 1898 jalokaasut neon, krypton ja xenon (Ramsay), radium ja polonium (Pierre ja Marie Curie) 1899 aktinium (André Debierne) 1900-luvulla löydetyt alkuaineet 1900-luvulla löytyi vielä muutamia alkuaineita luonnosta, mutta suurin osa uusista löydöistä oli lyhytikäisiä keinotekoisia alkuaineita: 1900 radon (Friedrich Enrst Dorn) 1901 europium (Eugène-Anatole Demarçay) 1907 lutetium (Georges Urbain) 1913 protaktinium (Kasimir Fajans, Oswald Göhring, Frederick Soddy, John Cranston, Lise Meitner ja Otto Hahn) 1923 hafnium (Dirk Coster ja György Hevesy) 1925 renium (Walter Noddack ja Ida Tacke) 1937 teknetium (Carlo Perrier ja Emilio Segrè; ensimmäinen keinotekoinen alkuaine) 1939 frankium (Marguerite Perey; viimeinen luonnosta löytynyt alkuaine) 1940 astatiini (Dale R. Corson, K.R. Mackenzie ja Segrè) 1940 neptunium (Edwin McMillan ja Philip H. Abelson) 1940 plutonium (Glenn T. Seaborg, Arthur C. Wahl, Joseph W. Kennedy ja Segrè) 1944 curium ja amerikium (Seaborg) 1945 prometium (Jacob A. Marinsky) 1949 berkelium (Albert Ghiorso, Seaborg, Stanley G. Thompson ja Kenneth Street Jr.) 1950 kalifornium (Ghiorso, Seaborg, Thompson ja Street) 1952 einsteinium (sekä Argonnen ja Los Alamosin laboratorioissa että Kalifornian yliopistossa) 1953 fermium (sekä Argonnen ja Los Alamosin laboratorioissa että Kalifornian yliopistossa) ja mendelevium (Seaborg ja Evans G. Valens) 1958 nobelium (Ghiorso, Seaborg, John R. Walton ja Torbørn Sikkeland) 1961 lawrencium (Ghiorso, Sikkeland, Almon Larsh ja Robert M. Latimer) 1964 rutherfordium (Dubnan ydintutkimuskeskus Neuvostoliitossa) 1970 dubnium (Ghiorso) 1974 seaborgium (Kalifornian yliopiston ydintutkimuskeskus) 1976 bohrium (Juri Oganesjan Dubnan ydintutkimuskeskuksessa; varmistettiin GSI:ssä 1982) 1982 meitnerium (Peter Armbruster ja Gottfried Münzenberg) 1984 hassium (Armbruster ja Münzenberg) 1994 darmstadtium ja röntgenium (S. Hofmann ja V. Ninov) 1996 kopernikium (Hofmann ja Ninov) 1999 flerovium (Dubnan ydintutkimuskeskus) 2000-luvulla löytyneet alkuaineet 2000 livermorium (Dubnan ydintutkimuskeskus ja Lawrence Livermoren laboratorio) 2003 moskovium (Dubnan ydintutkimuskeskus ja Lawrence Livermoren laboratorio) 2004 nihonium (K. Morita työryhmineen (RIKEN japanissa)) 2006 oganesson (Dubnan ydintutkimuskeskus ja Lawrence Livermoren laboratorio) 2010 tennessiini (Dubnan ydintutkimuskeskus ja Lawrence Livermoren laboratorio) Maapallon ja maailmankaikkeuden yleisimmät alkuaineet Happi on yleisin alkuaine maankuoressa ja pii toiseksi yleisin (massan perusteella). Koko maapallon yleisin on rautapitoisen ytimen vuoksi rauta, hapen ollessa toiseksi yleisin. Kymmenen maailmankaikkeuden yleisintä alkuainetta esitettynä miljoonasosina (parts per million): Uusien alkuaineiden etsiminen Alkuaineita voidaan valmistaa laboratorio-olosuhteissa. Tällaisia keinotekoisia alkuaineita ovat mm. livermorium, einsteinium ja seaborgium. Kokeellisesti tuotetuille aineille annetaan ensin väliaikainen nimi joka muodostuu kolmesta peräkkäisestä lukusanaa ilmaisevasta latinalais- tai kreikkalaisperäisestä tavusta, kuten yksi-yksi-yksi (un + un + un + ium = unununium, alkuaine 111), riippuen aineen järjestysluvusta. Alkuaineen nimen perään lisätään myös liite -ium. Aineen päätymisestä virallisesti alkuaineiden listaan päättää IUPAC. Katso myös Luettelo alkuaineista Nukleosynteesi Lähteet Viitteet Kirjallisuutta Aiheesta muualla Seulonnan keskeiset artikkelit


text: Tämä on luettelo tunnetuista alkuaineista. Katso myös Alkuaineiden jaksollinen järjestelmä Huomautukset Lähteet Alkuaineista kemiallisen merkin mukaan Alkuaineista kemiallisen merkin mukaan Seulonnan keskeiset artikkelit