text: Yesterday Yesterday on The Beatlesin tunnetuimpia kappaleita. Se julkaistiin ensi kertaa albumilla Help! vuonna 1965. Se on pop-musiikin tiettävästi ensimmäinen jousikvartetilla säestetty balladilaulu. Vaikka sen säveltäjiksi on merkitty perinteiseen tapaan Lennon - McCartney, on yleisessä tiedossa, että kyseinen kappale on täysin Paul McCartneyn teos. McCartney on ehdottanut, että Yesterdayn tekijöiksi merkittäisiin virallisesti McCartney/Lennon, mutta John Lennonin perikunta ei ole tähän suostunut. Syntyhistoria[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] McCartney kertoo tehneensä Yesterdayn koko melodian unessa eräänä yönä tyttöystävänsä Jane Asherin kotona Wimpole Street -kadulla. Herättyään hän kiirehti pianon luo, käynnisti nauhoituksen ja soitti sävelmän ennen kuin se haihtuisi hänen mielestään. Peläten syyllistyvänsä plagiointiin McCartney kyseli ihmisiltä kuukauden ajan olivatko he kuulleet melodiaa aikaisemmin. Vakuututtuaan ettei ollut varastanut melodiaa hän alkoi kirjoittaa siihen sopivia sointuja ja pian toimivaa sanoitusta. Kappaleesta käytettiin sanoitusvaiheessa työnimeä "Scrambled Eggs" ("Munakokkeli"). Elokuvan Help! kuvausten aikana eräälle lavalle sijoitettiin piano, ja McCartney käytti tilaisuutta hyväkseen ja esitti "Munakokkelin" pianon säestyksellä sanoilla "Scrambled eggs, Oh Baby how I love your legs." McCartney on kertonut kirjoittaneensa Yesterdayn vuoden 1964 The Beatlesin Ranskan kiertueen aikana, mutta se julkaistiin vasta seuraavana vuonna. On uumoiltu, että viivästyminen johtuisi sovitukseen liittyvistä erimielisyyksistä George Martinin kanssa taikka toisten Beatlejen väheksyvästä asenteesta. Yesterday levytettiin Abbey Roadin studiolla 14. ja 17. kesäkuuta 1965. Levylle päätyneessä versiossa The Beatlesin jäsenistä esiintyi vain McCartney. Hänen soittamansa akustisen kitaran lisäksi levytykseen lisättiin jälkiäänityksenä jousikvartettisovitus. Kappale kuultiin kuitenkin koko yhtyeen esittämänä vuoden 1966 Tokion konsertissa. Yesterday on Guinnessin ennätystenkirjan mukaan maailman eniten versioitu kappale. Britanniassa kappale julkaistiin singlenä vasta vuonna 1976.[1] Lähteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - 'Yesterday' UK single -- The Beatles beatles-discography.com. Viitattu 26.12.2011. (englanniksi)


source: fineweb

text: Uusi-Kaledonia Uusi-Kaledonia on ollut jo pitkään parhaita kohteita käydä mantereella Tyyni valtameri ja Australia. Agoda.fi ymmärtää, että matkustajat haluavat saada parhaan hinnan. Siksi tarjoamme sinulle parhaan netti-hinnan 9 hotelleissa valtakunnallisesti. Meillä on kaikki tärkeimmät alueet katettu, mukaan lukien South, jossa on paljon tarjouksia, kuten 'Early Bird' tarjoukset ja erikoistarjoukset. Löydät täydellisen hotellin alhaisimpaan hintaan, kaupungeissa kuten Noumea. Valitse matkustuspäiväsi ja anna Agoda.fi:n löytää täydellinen hotelli kohteessa Uusi-Kaledonia sinulle. Meidän paras hintatakuu tarkoittaa, ettet löydä parempia hintoja mistään muualta.


text: Talvisota muiden silminAntero Holmila Talvisota muiden silmin -teos on ensimmäinen yksiin kansiin koottu kirja siitä, miten Suomen ja Neuvostoliiton välinen kamppailu uutisoitiin eri maiden tiedotusvälineissä. Aihe on ajankohtainen, koska meillä Suomessa on yhä tapana nähdä talvisota vain suomalaiskansallisesta perspektiivistä. Usein toistetun väittämän mukaan talvisodan uutisointi yhdisti maailman yleisen mielipiteen Neuvostoliittoa vastaan. Eri maiden sanomalehdistön systemaattinen tarkastelu rinnakkain yleisön mielipiteiden ja eri maiden hallitusten linjauksien kanssa kuitenkin osoittaa, että talvisodan kuva oli huomattavasti monitahoisempi kuin aikaisemmin on oletettu. Ennen kaikkea kirja selvittää monissa kohdissa ensi kertaa, miten talvisotaa käytettiin eri maissa poliittisena lyömäaseena, olipa sitten kysymyksessä Kreikan sotilasdiktatuuri tai brittiläinen parlamentarismi. Talvisota muiden silmin -teoksessa talvisota näyttäytyy uudenlaisessa perspektiivissä selvittäen suomalaiselle lukijalle, miten talvisodasta maailmalla käyty keskustelu usein liittyi ensisijaisesti eri maiden omiin poliittisiin ongelmiin ja vasta toissijaisesti Suomen itsenäisyyskamppailuun liittyviin konkreettisiin kysymyksiin. Kirja on Ph.D., tutkija Antero Holmilan toimittama, ja se koostuu kymmenestä maakohtaisesta artikkelista, jotka ovat alansa johtavien suomalaisten tutkijoiden kirjoittamia. Mukana ovat mm. professorit Timo Vihavainen ja Olavi K. Fält sekä lukuisia nuoremman polven historian tutkijoita. Kirjassa luodaan katsaus seuraaviin maihin: Iso-Britannia, Italia, Kreikka, Neuvostoliitto, Saksa, Ranska, Ruotsi, Unkari ja Yhdysvallat. Kirjoittaja FT Antero Holmila (1979) on väitellyt Englannissa ja hänen holokaustiaiheinen väitöskirjansa ilmestyy englantilaisen Palgraven kustantamana. Syksyllä 2009 ilmestyi hänen toimittamansa Talvisota muiden silmin, joka sai runsaasti huomiota. Kirjoittajan esittely Kirjan tiedot |ISBN||9789517965897| |Asu||Sidottu| |Sivumäärä||237| |Kuvitus||Mv-kuvitus| |Kirjastoluokka||92.73| |Ilmestyminen||10/2009| |Varastossa||Ei| |Hinta||36,50 € (sis. alv. 10%) Sinua saattavat kiinnostaa myös suomalaista, jotka unelmoivat rauhasta, kodista, lapsista ja turvallisuudesta – kunhan vain jäisivät henkiin. Näin oli tulilinjojen toisellakin puolella. Neuvostoliitosta...


text: 05.01.2011 Vuoden vaihtuessa tulee pohdittua menneen vuoden tapahtumia, ilon hetkiä ja vuoden saavutuksia. Samalla uuden vuoden tinoja valaessa tulee tehtyä isompia tai pienempiä lupauksia tulevalle vuodelle. Vuoden 2010 merkittävät urheilusaavutukset palkitaan Urheilugaalassa 10.1. Omasta urheiluvuodestani 2010 mieliini jäi kaksi tapahtumaa, Jukolan viesti ja ringeten maailmanmestaruus. Jukolan viestiin tai oikeammin Venlojen viestiin olen osallistunut kilpailijana jo useita kymmeniä kertoja. Aina osallistuminen on ollut omalla tavallaan haastavaa, vaikka tapahtuma on vuosien saatossa tutuksi tullutkin. Joka vuosi uusi maasto tuo vanhalle konkarillekin vähän jännitystä omaan suoritukseen. Sellaista Venlojen viestiä ei ole ollut, etten olisi ainakin kerran vaihtoalueella omaa vuoroani odotellessa päättänyt, että tämä on sitten se viimeinen kerta. Kun oma osuus on ohi jo maalisuoralla tai viimeistään saunan lauteilla ajatuksissa kuitenkin aina on ollut, että ehdottomasti ensi vuonna uudestaan. Jukolan vetovoima on käsittämätön. Viime kesän Jukolaa minulla oli mahdollisuus katsella toisenlaisesta näkökulmasta, kun yksi haaveistani päästä järjestämään Jukolan viestiä toteutui. Jukolan viestin järjestäminen on iso, monivuotinen urakka, jossa on mukana monta liikkuvaa elementtiä, jota ei kilpailijana aina tule huomanneeksi. Jossain vaiheessa kyllä kieltämättä tuntui, että nyt rakennetaan korttitaloa, jossa pienikin väärä liike hajottaa koko talon. Järjestäminen vaatiikin kaikilta organisaatiossa mukana olevilta hyvää yhteistyökykyä, monivuotista sitoutumista, osaamista ja aikaa - toisin sanoen ammattimaista otetta, vaikka tapahtuma talkoilla tehdään. On todella hienoa, että lajistamme näitä talkoilla puurtajia vuodesta toiseen löytyy. Toisaalta talkootehtävät tuovat rikkautta lajiin. Kun polvi ei enää kovin korkealle nouse, on kuitenkin mahdollista olla mukana rakkaan lajin parissa. Lajimme kulttuurissa ylipäätään on vahvasti talkoohenki mukana kaikessa toiminnassa. Kuitenkin vielä tapahtuman onnistuneen toteutuksen jälkeenkään en voi olla ihmettelemättä miten yli 15 000 osallistujan kilpailu kaikkine oheispalveluineen pystytään toteuttamaan vuodesta toiseen lähes pelkästään talkoovoimin. Suunnistuksella lajina ja Jukolan viestillä on hyvä imago eikä ainakaan meillä vuoden 2010 järjestäjillä ollut ongelmia saada 1 500 talkoolaista mukaan. Jälkeenpäin talkoolaiset kiittelivät kuinka hienoa oli päästä mukaan kokemaan ja näkemään maaginen Jukolan taikayö. Jukolassa huippujoukkueiden voittotaistelun seuraaminen jäi tänä vuonna vähäisempään rooliin. Huippuhienon urheiluhetken sain kokea ringeten maailmanmestaruuden finaalipelissä, jossa Suomi voitti kultaa. Huikeata oli seurata Suomen naisten hienoa taktista pelaamista, upeata teknistä osaamista ja käsittämätöntä taistelu- ja voittamisen tahtoa. Hakametsän halli Tampereella oli lähes täynnä ringettefanaattista yleisöä – lajin nykyisiä ja entisiä harrastajia kaikista ikäryhmistä seura-asuissaan, isiä, äitejä, valmentajia, bussilasteittain eri puolilta Suomea. Tunnelma oli aivan mahtava – viileämpikin katsoja siinä innostui kannustamaan Suomen joukkueen upeaa suoritusta. Vastaavanlaisen fanitus- ja kannustuskulttuurin soisi syntyvän suunnistukseenkin. Tulevan vuoden lupaukset monilla liittyvät oman liikkumisen ja urheilemisen lisäämiseen ja tätä kautta terveyden ja hyvinvoinnin parantamiseen. Itse lupaan kannustaa myös muita liikkumaan enemmän ja olemaan mukana lasten nuorten liikunnan lisäämisessä – niin työssäni kuin yksityishenkilönä. 5.1.2011 Anneli Miettinen


text: Kirpputori, kirppis ja itsepalvelukirpputori Maskussa | Turku Kirppis Wanha Nestoriin on helppo tulla vaikka hiukan kauempaakin! Wanha Nestori on viihtyisä ja siisti itsepalvelukirpputori vilkkaan Kustavintien varrella Maskussa. Hyllypaikkoja on 151 ja 2 eri hyllykokoa. Nestorissa on myös kattava valikoima erilaisia tyylihuonekaluja, lasitavaraa, käyttökalusteita ja valaisimia. Etsiessäsi, jotain tiettyä tavaraa voit toki aina soittaa ja tiedustella sitä meiltä suoraan. Olemme kiinnostuneita myös ostamaan huonekaluja. Kirpputorilla on myös oma kahvio, jossa voit juoda kupposen kuumaa ja nauttia tuoretta pullaa. Meillä isot ilmaiset parkkipaikat! Laita hyvä kiertämään - Kirpputori Wanha Nestori Turun kupeessa! Wanha Nestori Kirpputori Maskussa - Täynnä löytöjä TA-Markkinointi Oy / Wanha Nestori Lietsalantie 11 21250 Masku Katso kartta » wanhanestori(at)gmail.com Varaukset ja tiedustelut puhelimitse: Puh. 0400 911870 Masku | Turku | Raisio | Naantali | Lieto | Kaarina | Rusko


text: Horisontti Horisontti eli taivaanranta on näennäinen viiva, joka erottaa toisistaan maan ja taivaan jakaen näkökentän kaikki suunnat kahteen osaan: niihin, jotka kohtaavat Maan pinnan, ja niihin, jotka eivät kohtaa. Monissa paikoissa todellinen horisontti ei ole näkyvissä, sillä sen peittävät esimerkiksi puut, rakennukset tai vuoret, ja näiden vaikutuksesta taivaasta näkyy pienempi osa, jonka rajaa sanotaan näkyväksi horisontiksi. Sisällysluettelo Merkitys[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Monissa yhteyksissä, erityisesti perspektiivipiirustuksessa, Maan pinnan kaarevuutta ei oteta huomioon, ja horisontiksi käsitetään teoreettinen linja, jolla kaikkien vaakasuorien tasojen vastineet kohtaavat, kun ne projisoidaan kuvapinnalle ja etäisyys pinnalla olevaan kuvattavaan kohteeseen kasvaa rajatta. Tämä geometrinen horisontti määritellään siis olettamalla, että havaitsija olisi äärettömällä tasaisella pinnalla. Lähellä merenpintaa olevan havaitsijan geometrinen horisontti on niin lähellä todellista horisonttia, että eroa ei paljain silmin näe, mutta katsottaessa tuhannen metrin korkuiselta vuorelta merta todellinen horisontti on noin asteen verran geometrisen horisontin eli katsojan silmien kautta kulkevan vaakatason alapuolella. Pallotähtitieteessä horisontilla tarkoitetaan havaitsijan silmien kautta kulkevaa vaakasuoraa tasoa, tai sen ja taivaanpallon leikkausviivaa. Se on horisonttijärjestelmässä korkeuden perustaso, jonka muodostavat ne pisteet, joiden korkeuskulma on nolla.[3] Tämä määritellään siis samaan tapaan kuin geometrinen horisontti. Horisontin etäisyys[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Suurin etäisyys, jolle tasaisella maalla tai merellä lähellä maan pintaa oleva havaitsija voi nähdä, voidaan likimäärin laskea kaavalla [4] missä d on etäisyys kilometreinä ja h havaitsijan silmien korkeus metreinä. Esimerkkejä: - Maan pinnalla havaitsija, jonka silmät ovat 1,70 metrin korkeudella, näkee tasaisella maalla noin 5 kilometrin päähän. - Sadan metrin korkuisella vuorella tai tornissa oleva havaitsija näkee muutoin tasaisella maalla tai meren rannalla 39 kilometrin päähän. - Maailman korkeimman rakennuksen, Burj Khalifan ylimmästä kerroksesta, 828 metrin korkeudesta, näkee 111 kilometrin päähän. Geometrinen malli[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Jos oletaan Maan olevan täydellinen pallo, jonka ilmakehä ei vaikuta havaintoon, horisontin etäisyys eli suurin näköetäisyys voidaan helposti laskea euklidisen geometrian avulla. Olkoon O ympyrän ulkopuolella oleva piste. Piirretään tämän pisteen kautta kulkeva ympyrän tangentti, joka sivuaa ympyrää pisteessä C, sekä pisteen O ja ympyrän keskipisteen kautta kulkeva sekantti, joka leikkaa ympyrän pisteissä A ja B. Tällöin on sekanttilauseen mukaan - . Jos ympyrä esittää maapalloa ja piste O havaitsijan silmää ja käytetään etäisyyksille seuraavia merkintöjä: - d = OC = horisontin etäisyys - D = AB = Maan halkaisija - h = OB = havaitsijan korkeus merenpinnasta mitattuna - D+h = OA = Maan halkaisijan ja havaitsijan korkeuden summa, kaava saadaan muotoon tai missä R on Maan säde. Vaihtoehtoisesti yhtälö voidaan johtaa Pythagoraan lauseen avulla. Koska näköviiva on Maan pinnan tangentti, se on horisontissa kohtisuorassa Maan sädettä vastaan. Täten muodostuu suorakulmainen kolmio, jonka hypotenuusan pituus on Maan säteen ja havaitsijan korkeuden summa. Jos käytetään merkintöjä - d = etäisyys horisonttiin - h = havaitsijan korkeus meren pinnan tasosta mitattuna - R = Maan säde, saadaan : Mikäli etäisyys horisonttiin (s) mitataan Maan kaarevaa pintaa pitkin ja kulma γ ilmoitetaan radiaaneina, saadaan joten Tästä s saadaan ratkaistuksi: Tämä etäisyys s voidaan ilmoittaa myös näköviivan d pituuden avulla; oikealla olevasta kuvasta, Jos tässä γ korvataan etäisyydellä s ja ratkaistaan yhtälö s:n suhteen, saadaan edelleen Jos havaitsijan korkeus h on paljon pienempi kuin Maan säde R, ovat suora etäisyys havaitsijan silmästä horisonttiin (d) ja etäisyys Maan pintaa pitkin (s) käytännöllisesti katsoen yhtä suuret. Likimääräisiä geometrisia kaavoja[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Jos havaitsija on lähellä Maan pintaa, lausekkeessa (2R + h) voidaan h pyöristää nollaksi, jolloin saadaan: Koska Maan säde on noin 6371 kilometriä, on tässä esiintyvä vakio noin 3570 , ja lukuarvoyhtälönä kaava voidaan esittää muodossa missä etäisyys d on kilometreinä ja havaitsijan silmän korkeus h metreinä. Tämä kaava pätee, kun havaitsijan silmän korkeus on paljon pienempi kuin Maan säde, käytännössä aina silloinkin, kun havaitsija on vuoren huipulla, lentokoneessa tai kuumailmapallossa. Täsmällinen kaava pallomaiselle Maalle[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Jos havaitsija on hyvin korkealla, käytännössä Maata kiertävässä avaruusaluksessa, n silmä on hyvin korkealla, edellä olevat likimääräiskaavat eivät enää päde, vaan näköetäisyys d on missä R on Maan säde ja h havaitsijan korkeus imaan pinnasta. Molemmat on tällöin ilmoitettava samoina yksikköinä. Esimerkiksi jos avaruusalus on 2000 kilometrin korkeudella, sieltä näkee Maan päälle 5430 kilometrin päähän. Jos tässä laskussa termi h2 jätettäisiin huomiotta, tulokseksi saataisiin 5048 kilometriä, missä on 7 prosentin virhe. Horisontin yläpuolella olevat kohteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Edellä olevat kaavat osoittavat, kuinka kaukana oleva kohta Maan pinnasta on tietyltä korkeudelta nähtävissä. Kuinka kauas jokin Maan pinnasta kohoava kohde näkyy, voidaan laskea laskemalla toisaalta tämän kohteen huipulla mahdollisesti olevan havaitsijan horisontin etäisyys sekä sitä etäältä katsovan havaitsijan horisontin etäisyys ja laskemalla nämä etäisyydet yhteen. Esimerkiksi jos havaitsijan silmät ovat 1,7 metriä maanpinnan ympärillä, hänen horisonttinsa on 4,65 kilometrin päässä. Toisaalta sadan metrin korkuisen tornin huipulta katsottuna horisontti olisi 35,7 kilometrin päässä. Näin ollen tasaisella maalla seisova havaitsija voi nähdä tämän tornin, jos hänen etäisyytensä siitä on enintään 40,35 kilometriä. Vastaavasti veneessä oleva havaitsija, jonka silmät ovat samalla korkeudella, voi nähdä 10 metrin korkuiset puut, jos ne ovat enintään 16 kilometrin päässä. Oikealla oleva kaavio esittää laivaa ja majakkaa. Majakka näkyy laivasta käsin, jos missä etäisyys majakkaan (DBL9 on laskettu kilometreinä, laivalla olevan havaitsijan silmien korkeus (hB) ja majakan korkeus (hL) metreinä. Jos valon taittuminen ilmakehässä otetaan huomioon, majakka näkyy, jos Valon taittumisen vaikutus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Koska ilmakehä taittaa valoa, tasaisella maalla tai merellä voidaan usein nähdä hieman kauemmaksikin kuin edellä olevat geometriset kaavat osoittavat. Normaaleissa olosuhteissa selkeällä säällä tämä ero on noin 8 %; siihen kuitenkin vaikuttavat suuresti lämpötilan vaihtelut, varsinkin merellä, minkä vuoksi näköetäisyys voidaan laskea vain likimääräisesti.[4] missä RE on Maan säde, ψ horisontin kallistuma ja δ valon taittuminen horisontissa. Kallistuma voidaan määritellä lausekkeella missä h on havaitsijan korkeus Maan pinnalta, μ ilman taitekerroin havaitsijan korkeudella ja μ0 taitekerron maan pinnalla. Valon taittuminen voidaan laskea integraalilla missä on valonsäteen ja Maan keskipisteen kautta kulkevan suoran välinen kulma. Kulmien ψ ja välillä on yhteys Paljon yksinkertaisemmin voidaan likiarvoja laskea Andrew T. Youngin esittämällä tavalla käyttämällä muutoin geometrisen mallin mukaisia kaavoja mutta korvaamalla Maan säde RE vakiolla R = 7/6 RE. Tällöin horisontin etäisyys on[4] Kun Maan säde on 6371 km, ja kun d ilmoitetaan kilometreinä ja h metreinä, saadaan - . with d in mi and h in ft, Youngin kaavan mukaiset tulokset ovat hyvin lähellä Sweerin kaavan mukaisia ja tarpeeksi tarkkoja moniin tarkoituksiin. Horisontin kaarevuus[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Maanpinnan yläpuolelta katsottuna horisontti näyttää hieman kaarevalta, onhan se kuitenkin ympyrä. Tämän kaarevuuden , havaitsijan korkeuden h ja Maan säteen R välillä on yhteys Kaarevuus on radiaaneina ilmoitetun kaarevuussäteen käänteisarvo. Kaarevuus 1 vastaa ympyrää, jonka kulmasäde on 45°, ja horisontin kaarevuus on näin suuri noin 2640 kilometrin korkeudelta katsottuna. Kymmenen kilometrin korkeudella lentävästä lentokoneesta katsottuna horisontin matemaattinen kaarevuus on 0,056, mikä vastaa 10 metrin säteisen ympyränkaaren näennäistä kaarevuutta 56 senttimetrin päästä katsottuna. Horisontin näennäinen kaarevuus on kuitenkin tätä pienempi, mikä johtuu valon taittumisesta ilmakehässä ja siitä, että horisontissa näkyy usein korkeita pilvikerroksia, jotka heikentävät näkyvyyttä. Viitteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - "ὁρίζων" A Greek-English Lexicon] Viitattu 24.11.2011. - Suomen sanojen alkuperä, Etymologinen sanakirja, 1. osa (A-K), s. 173. hakusana Horisontti. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2001. ISBN 951-717-692-9. - Hannu Karttunen, Heikki Oja, Pekka Kröger, Markku Poutanen: Tähtitieteen perusteet, s. 28-29. Helsinki: Tähtitieteellinen yhdistys Ursa, Valtion painatuskeskus, 1984. 951-859-367-1. - Distance to the Horizon Viitattu 23.11.2011. - Journal of the Optical Society of America, 1938, nro 28. Artikkelin verkkoversio.


text: Kun Homo sapiens eli nykyihminen lähti Afrikasta noin 100 000 vuotta sitten, edessä ei ollut vain uusi ja tuntematon manner vaan myös tukku tuntemattomia taudinaiheuttajia. Afrikasta vaeltamaan lähteneiden elimistö ei ollut altistunut niille eikä heidän immuunijärjestelmällään siksi ollut keinoja torjua niitä. Vaaroista ja vastoinkäymisistä huolimatta nykyihminen jäi kuitenkin henkiin ja vieläpä menestyi: se on nykyisin maapallon ainoa ihmislaji. Nykyihminen risteytyi neandertalinihmisen kanssa Uudet molekyyligeneettiset tutkimukset viittaavat siihen suuntaan, että neandertalinihminen ja muut varhaiset ihmislajit edesauttoivat nykyihmisen selviytymistä. Geneettiset todisteet nimittäin osoittavat, että nykyihmisen perimä muuttui, kun se risteytyi muun muassa Homo neanderthalensiksen eli neandertalinihmisen kanssa. Nykyihmisen saapuessa Euraasiaan neandertalinihminen oli vaikuttanut siellä jo 200 000 vuotta. Siksi lajin immuunijärjestelmä oli hyvin sopeutunut sikäläisiin olosuhteihin ja siellä kehittyneisiin tauteihin. Voidaan sanoa, että neandertalinihminen kantoi mukanaan eloonjäämisen eväitä. Nykyihminenkin sai niitä mukavan annoksen risteytymällä neandertalinihmisen kanssa. Immuunijärjestelmä on yksilö Vaikka jo aiemminkin on pystytty osoittamaan nykyihmisen risteytyneen neandertalinihmisen kanssa, ei ole tiedetty, miten suuri merkitys tällä on ollut nykyihmisen lajinkehitykselle. Nyt asiasta tiedetään huomattavasti enemmän Stanfordin yliopiston mikrobiologian professori Peter Parhamin ansiosta. Parham vertasi nykyisten väestöryhmien dna:ta sukupuuttoon kuolleiden ihmislajien fossiileista kerättyyn dna:han ja selvitti, millaisia ominaisuuksia nykyihminen on saanut neandertalinihmiseltä ja muilta ihmislajeilta. Parham keskittyi tutkimuksissaan ihmisen leukosyyttiantigeeneja sääteleviin geeneihin eli HLA-geeneihin (HLA on lyhenne englanninkielisistä sanoista human leukocyte antigen). HLA-geenejä on noin 200 kappaletta. Ne kaikki sijaitsevat immuunijärjestelmän toiminnalle tärkeässä kromosomissa numero 6. Parham otti noin 200:sta HLA-geenistä tarkastelun kohteeksi kolme, HLA-A-, HLA-B- ja HLA-C-geenit. Näiden geenien pohjalta elimistössä syntyy proteiineja, jotka asettuvat leukosyyttien eli valkosolujen pinnalle ja saavat immuunijärjestelmän reagoimaan tartunnanaiheuttajiin. Koko maapallon väestössä esiintyy HLA-A-, HLA-B- ja HLA-C-geeneistä useita satoja muotoja. Jokaisella ihmisellä on HLA-geeneistä kaksi vastingeeniä eli alleelia, joista toinen on peritty isältä ja toinen äidiltä. Koska alleeleja on kaikkiaan satoja, ihmisillä, jotka eivät ole keskenään sukua, voi olla niistä hyvinkin toisistaan poikkeavia yhdistelmiä. Parham toteaakin: ”Näin HLA-geenit pitävät huolen siitä, että jokaisella ihmisellä on yksilöllinen immuunijärjestelmä.”


text: 23.5.2012 - 4.6.2012, 12:00-18:00 Kalleria Galleria , Kaarlenkatu 10 , 00530 Helsinki, Helsinki, Verkkosivu Yhteiskunnassa jossa ihmisellä olisi oikeus olla nöyrä ja heikko, tapahtuisi vähemmän tragedioita. "Olen väsynyt esittämään vahvaa, ylisosiaalista ja kaikkea sitä mitä uramaailma ja yhteiskunta minulta vaativat. Olen väsynyt kätkemään heikkouksiani. Työpaikoilla vaaditaan yksinkertaisimpiinkin töihin superihmistä joka hallitsee sosiaaliset suhteet, muistaa ylisuorittaa ja laittaa työnsä ensimmäiseksi perheen ja läheisten kustannuksella. Taiteilijalta vaaditaan tutkijan asemaa, oman työnsä analysointia, myyntimiehen otteita, 24 h työhuoneella puurtamista ja verkostojen luomista. Mikään tässä maailmassa ei tunnu riittävän. Joko ulkonäkö ei riitä, koulutus ei riitä, rahat eivät riitä tai persoona ei riitä. Olen väsynyt jatkuvaan riittämättömyyteen ja haluan sanoutua siitä irti. Suomi on "hyvinvointi yhteiskunta" jossa huhtikuun 2011 jälkeen perhesurmia on sattunut ainakin kuusi ja yli 400 000 suomalaista syö masennuslääkkeitä. Olisiko aika kysyä, ”Mitä jos yksilö reagoikin sairaaseen ympäristöönsä?”. Perhesurmat ja koulusurmat kertovat aikamme egoistisesta, ylivaativasta kulttuurista. Murhien suorittajat eivät ehkä olekaan “itsetunto ongelmista kärsiviä reppanoita” niin kuin usein oletetaan mediassa vaan yksilöllisyyttä ja yksilöä rakastavan kulttuurin äärimmäiseksi kehittyneitä huipputuotteita joiden minäkäsitys ja ego ovat äärimmäisen korkeita ja sympatian tunteminen, muiden tunteisiin eläytyminen mahdotonta. Kaupunkiympäristössä olemme jatkuvien vaatimushyökkäyksien kohteena. Paineen alla eläminen sekoitettuna individualismiin voi johtaa äärimmäisissä tapauksissa turhautumiseen ja väkivaltaiseen puolustautumiseen vaatimuksia vastaan joita on mahdoton realistisesti täyttää. individualismi johon kulttuurimme tähtää, niin koulumaailmassa kuin arvomaailmassakin on loppujen lopuksi tuhoava voima jos yksilöllisyyden annetaan tuhota loputkin yhteisöllisyyden rippeet. Taiteilijana minussa tiivistyy sukupolveni sisään opetettu narsismi ja Idols -sukupolven ristiriidat. Miksi voimme pahoin vaikka pakolliset tarpeemme ovat tyydytetty ja katto päämme päällä turvattu? Mitä jos ihminen tarvitseekin materian sijasta läsnäoloa? Suomessa joka päivä viisi alle 30-vuotiasta henkilöä siirtyy työkyvyttömyyseläkkeelle mielenterveyssyiden takia, se tarkoittaa noin 1 800:aa nuorta tai nuorta aikuista vuosittain. Aikamme on yksinäisyyttä täynnä vaikka kommunikointi kanavat ovat laajemmat kuin koskaan. Maalaukseni ja videoni edustavat minulle kaaosta, materialismia, reality-tv:tä, vihaa, eksyksissä olemista, väkivaltaa ja informaatiotulvaa. Näyttelyn installaatio on vuosia läpikäymäni etsintä, johtopäätös ja uuden alku. Olen etsinyt eri tapoja lähestyä ihmisyyden pimeitä puolia ymmärryksen halun kautta, yrittäen siirtää oman minuuteni pois, laittamalla oman minuuteni peliin, tuhoamalla oman minuuteni, tuhoamalla häpeän, uppoamalla häpeään, arvostelemalla ja jättämällä arvostelun taka-alalle. Näyttelyn keskeisin ja tärkein teos on masennuskautenani paniikkikohtauksen aikana tärisevin käsin piirretty naivistinen ihmishahmo. Olen palannut juurilleni, heikkouden ja pelkäävän ihmisen äärelle. Tarvitsen ihmisyyttä ja rehellisyyttä. Olen myöntänyt olevani kykenemätön täyttämään tämän maailman vaatimuksia. Haluan elää elämääni ihmisenä, en koneena”. "Minä olen heikko ihminen" -näyttely Kalleria Galleriassa 23.5 2011 on Riina Hännisen opinnäyteosuus Aalto-yliopiston Taiteen ja suunnittelun korkeakoulun kuvataiteen maisteri ohjelmaan. In a society where people would have a right to be humble and weak, less tragedies would appear. "I'm tired to pretend that I am strong, over social and all the things society requires from me. I'm tired of hiding my weakness. In the workplaces , even for the simplest of work, they require a superhuman who handles social relations, remembers to over achieve and put their job ahead of family. Artist is required to pose as a researcher, analyze their own work, have salesman skills, work 24-hour in the studio and create networks. Nothing in this world seems to be enough. Either the appearance is not enough, education is not enough, the money is not enough or your persona is not enough. I'm tired of the continuous feeling of failure and I want to distance myself from it. Finland is a "welfare society" where after the April 2011 has occurred at least six family killings and more than 400 000 Finns eat antidepressants. Maybe it is time to ask, "What if the individual reacts to sick environment?". Family murders and school shootings reflect our times egoistical, over demanding culture. People who commit these murders may not be the "self-esteem problems having losers" as is often assumed in media, but the extremely advanced products of a culture that admires individuality. In a city environment, we are under attack of continuing requirements. Living under continuing pressure mixed with individualism can lead in extreme cases to violent self -defense against unrealistic requirements. Individualism that our culture is heading on, in school world as in its values, after all, is a destructive force if it is led to destroy the remaining remnants of the community. My works and me reflect narcissism and inner conflicts of Idols- generation. Why are we so unsatisfied although our mandatory needs are satisfied and roof over our heads is secured? What if a person needs presence instead of matter? In Finland, five persons under the age of 30 are transferred to disability pension every day because of mental reasons. That means about 1 800 young people or young adults each year. Our times are full of loneliness, even if the communication channels are wider than ever. My paintings and videos represent chaos, materialism, reality-tv, hatred, being disoriented, violence and information overload. The exhibition installation is the conclusion of years of searching and new beginning. I've been looking for different ways to approach the understanding of humanity's darker sides, through the desire to understand, trying to move away from my ego, putting my ego into the game, through the destruction of my own identity, by destroying shame, sinking into shame, by criticizing and leaving criticism to the background. The exhibitions most important work is a hand-drawn naive figure made in the middle of panic attack during my time on deep depression. I'm back to my roots as a weak and fearful person. I need a humanity and honesty. I have acknowledged my inability to fill the requirements of this world. I want to live my life as a person, not as a machine. " Riina Hänninen is an artist living in Helsinki Finland. She is studying in Aalto University's School of Art and Design, Master of Fine Arts program. Nettikaruselli Näin jätät tapahtuman Tapahtumakalenteriin voit jättää tiedot erilaisista tapahtumista ilmaiseksi. Tapahtumatietoja pääset jättämään rekisteröitymällä verkkosivuille. Jos et ole vielä rekisteröitynyt, rekisteröitymislinkin löydät täältä. Kun olet kirjautunut sisään sivustolle, tapahtumat-sivun harmaaseen nimiöön ilmestyy Lisää tapahtuma -linkkipainike. Tätä painamalla pääset jättämään tapahtumatiedot. Ohjeet tapahtumakaavion täyttämiseen löydät täältä. Tapahtumajärjestäjä on vastuussa tapahtumakalenteriin ilmoittamistaan tapahtumatiedoista. Lehden rajallisen tilan vuoksi kaikki tapahtumatiedot eivät mahdu lehden sivuille. Ongelmatilanteissa ota yhteyttä webmaster(at)lehtiyhtyma.fi


text: Kuluttajaneuvonta on maksutonta, ja se toimii Vaasanseudulla Vaasan kaupungin alaisuudessa. Kuluttajaneuvonnan tehtäviin kuuluu mm. antaa neuvoja kuluttaja-asioissa ja seurata hintoja ja sopimusehtoja. Kuluttajaneuvonnasta saa apua ja neuvoja myös kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välisissä ristiriitatilanteissa. Vaasanseudun kuluttajaneuvonta Kuluttajaneuvonnassa annetaan kuluttajille ja elinkeinonharjoittajille tietoja ja neuvontaa kuluttajille merkittävistä asioista sekä kuluttajan oikeudellisesta asemasta. Kuluttajaneuvonnassa avustetaan lisäksi kuluttajaa yksittäisessä elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välisessä ristiriitatilanteessa selvittämällä asiaa ja pyrkimällä sovintoratkaisuun sekä ohjataan kuluttajaa tarvittaessa asianmukaiseen oikeussuojaelimeen. Vuodesta 1992 kuluttajaneuvonnan järjestäminen on ollut kuntien lakisääteinen velvollisuus. Uusi laki kuluttajaneuvonnasta tuo muutoksia kuluttajaneuvonnan järjestämiseen. Vuoden 2009 alusta poistuu kuntien vastuu kuluttajaneuvonnan järjestämisestä. Kuluttajaneuvonta muuttuu valtakunnalliseksi palveluksi, jota hoidetaan keskitetysti osoitteista www.kuluttajaneuvonta.fi ja www.konsumentrådgivning.fi. Osoitteista löytyy mm. lomake, jonka avulla asiakas voi lähettää sähköpostiviestin kuluttajaneuvontaan. Kuluttajaneuvontaa ohjaa kuluttajavirasto ja kuluttajaneuvonnan toimipisteet sijaitsevat maistraateissa. Mikäli kuluttajat tarvitsevat henkilökohtaista neuvontaa, voivat he soittaa valtakunnallisiin puhelinnumeroihin, joista puhelut ohjataan eri maistraattien kuluttajaneuvojille. Suomenkielistä palvelua saa numerosta 071 8731 901 ja ruotsinkielistä palvelua numerosta 071 8731 902.


text: Sampo Pankki aloittaa yt:t – vähentää esimiehiä Sampo Pankki perustelee työntekijöiden vähentämistä toimintojen tehostamisella ja kustannussäästöillä vähittäispankkitoiminnassa. Väen vähennyksistä aloitetaan neuvottelut toukokuun alussa. Vähennystarpeeksi arvioidaan 80–140 henkeä, mutta lähtijät pyritään löytämään eläköityvistä ja muita kautta niin, ettei potkuja tarvitsisi antaa. Sampo Pankki aikoo valtaosin vähentää työntekijöitä esimiestehtävistä, pankki kertoo tiedotteessaan. Tällä hetkellä Sampo Pankissa on töissä 3 100 henkeä.


text: Tekojärvi Tekojärvi tarkoittaa ihmisen rakentamaa tai ihmisen muun toiminnan tuloksena syntynyttä keinotekoista vesialuetta. Näiden vesialueiden rakentamisella on yleensä yksi tai useampia pääsyitä. Yleisimmät rakentamissyyt ovat tulvien hallinta, keinokastelujärjestelmät sekä sähköntuotanto, joskus myös maisemakuvalliset syyt. Suuret tekojärvet rakennetaan usein sähköntuotantoa varten. Tekojärviallas saadaan aikaan patoamalla joen virtaus, jolloin veden pinta padon yläjuoksun puolella nousee merkittävästi. Padon taakse varastoidulla vesimassalla on runsaasti potentiaalienergiaa, jota voidaan käyttää pyörittämään voimalaitoksen turbiineja. Tekojärvet Suomessa[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Suomen kaksi suurinta tekojärveä ovat Sodankylässä sijaitsevat Lokka ja Porttipahta. Pitkään on suunniteltu myös Vuotoksen tekoaltaan rakentamista, mutta pitkien valitusprosessien jälkeen yritykset rakentaa tekoallas ovat kaatuneet. Pohjolan Voima selvittää parhaillaan Iijoella, mitä vaikutuksia Kollajan tekoaltaalla olisi alueelle. Nuuksion kansallispuistossa sijaitseva Mustalampi on esimerkki muuhun kuin voimatuotantoon rakennetusta tekojärvestä.


text: Psykologian opiskelijan asema Suomessa verrattuna muuhun Eurooppaan Efpsa (European federation of psychology student assosiation) on Euroopan psykologian opiskelijoiden järjestö. Euroopassa on 300 000 psykologian opiskelijaa, joiden etuja Efpsa pyrkii ajamaan ja keille järjestämään toimintaa. Toimin Suomen edustajana kyseisessä järjestössä kaudella 2008-2009 ja tällä kaudella olen varaedustajana. Pestini aikana olen oivaltanut yhtä ja toista psykologiasta ja psykologian opiskelijan asemasta suomessa. Olemme monella tapaa poikkeuksellisessa asemassa: Työllistymisnäkymät ovat hyvät, tutkintomme arvostettu ja koulutusjärjestelmämme tuottaa osaavia ammattilaisia. Opiskelemaan on vaikea päästä, jonka seurauksena opiskelijat ovat motivoituneita ja lopettamisprosentti alhainen. Euroopan 300 000 psykologian opiskelijasta maisteriksi valmistuu vain puolet ja heistä mittava osa suoraan työttömyyskortistoon mikäli maasta sellainen löytyy. Suomessa yliopiston penkkejä kuluttaa n. 1500 psykologian opiskelijaa. Opiskelijan niin halutessa, hän tutustuu muiden viiden yliopiston opiskelijoihin SPOL:n (suomen psykologian opiskelijain liitto) monesti ilmaisissa tapahtumissa ja rakentaa kollega verkostoaan heti opintojensa alusta alkaen. Saksassa alaa opiskelee 22 000 tuhatta henkilöä 43 eri yliopistossa. Opiskelijan onneksi ja joskus myös epäonneksi on mahdollista rakentaa tutkintonsa niin, että on alansa ainoita asiantuntijoita Suomessa. Vaikka meilläkin kilpailu voi olla kovaa, pieni yhteisö tarjoaa myös mahdollisuuden yhteistyöhön. Yhteistyöllä samasta alasta intohimoisesti kiinnostuneet pystyvät synnyttämään innovatiivisempia ja luovempia ratkaisuja, kuin toistensa kanssa kilpailevat. Tämä on Suomen vahvuus. Sitten on vielä hämmästyttävä tukijärjestelmämme. Sillä aikaa, kun Eysenck aiheuttaa ahdistavia hikikarpaloita otsalle, valtio maksaa vuokramme ja puhelinlaskumme sekä tarjoaa edullista lainaa elämiseen. Puolalaiselle psykologian opiskelijalle maisterin vaiheen opintoihin pääseminen edellyttää parhaita arvosanoja kaikista kandidaatin vaiheen opinnoista tai vaihtoehtoisesti varakkaita vanhempia. Monelle Euroopan opiskelijalle järjestelmämme kuulostaakin liian hyvältä ollakseen totta. Tärkeää on muistaa myös mahdollisuutemme epäonnistumiseen ja joutilaisuuteen. Mikäli et läpäise kurssia ensimmäisenä vuonna uusit sen seuraavana. Jos luulet, että tämä on itsestäänselvyys, olet väärässä. Ranskassa seuraavalle vuodelle pääsemiseen ei riitä edes pelkkä läpäisy vaan arvosanankin pitää olla riittävällä tasolla. Toistaiseksi Suomen psykologian laitoksilta ei pääse pois kuin valmistumalla tai lopettamalla itse opintonsa, sillä erottaminen ei ole lain mukaan ole edes mahdollista. Tyytyväisin terveisin Sami Råman, SPOL, Efpsa varaedustaja Lisätietoja Efpsasta www.efpsa.org firstname.lastname@example.org


text: Kertokaas voiko iPhone 4:n nollata ilman etta siihen on olemassa pin- ja suojakoodeja? Tarkoitan nyt sellaista tilannetta, jossa puhelin annetaan toiselle henkilolle, ja ohjelmisto pitaa alustaa uudestaan ja kaikki sisalto puhelimesta poistaa (kuten kuvat, viestit, kontaktit etc). Ihmettelen, kun IT-tuki kyselee koodeja vanhaan puhelimeeni, jotta voi valmistella sen seuraavalle kayttajalle. Kai se pitaisi voida formatoida ilman etta paasee henk. koht. tietoihini ensin kasiksi.


text: Kunnanhallituksen puheenjohtaja Urjalan Sanomissa: ”Vapaamuurarit ovat tämän takana” Kuvakaappaus todistekuvanauhasta.39 Urjalan kunnanhallituksen puheenjohtaja Pauli Lella (ps), joka tuomittiin ehdolliseen vankeusrangaistukseen törmättyään tahallaan naiseen autollaan, arvelee tuomion olleen päätetty jo ennen 11.1. pidettyä oikeudenkäyntiä. – Vapaamuurarit ovat tämän takana, Urjalan Sanomien Thaimaasta tavoittama Lella kommentoi. Lella kiisti syytteet väittäen, ettei ole kuljettanut autoa. Lisäksi hän vetosi aikaisempiin oikeustapauksiin, joiden mukaan häntä ei voida tuomita liikennerikkomuksesta. Lella katsoi teon täyttävän vain lievän pahoinpitelyn tunnusmerkit, koska uhrin vammat olivat vähäisiä eikä niistä ole selvitystä. Nainen ei käynyt tapauksen jälkeen lääkärissä. Uhri ja kaupan työntekijä tunnistivat Lellan tekijäksi. Lisäksi tapauksen kuvanauhatallenteen perusteella oikeus katsoi toteen näytetyksi, että Lella syyllistyi rikoksiin. Pirkanmaan käräjäoikeuden antaman tuomin perusteella asianomistajana ollut nainen oli purkamassa tavaratalo Tokmannin parkkipaikalla kukkia autosta kaupan tiloihin. Paikalle autollaan tullut Lella oli vaatinut naista väistymään, mutta tämä oli ilmoittanut tekevänsä työnsä loppuun ja todennut, että parkkipaikalta pääsee pois muutakin reittiä. Sanaharkan päätteeksi nainen oli kertomansa mukaan sanonut ”aja päälle, jos siltä tuntuu”. Tämän jälkeen Lella ajoi selin autoon olleen naisen jalkoihin kiinni ja lähti työntämään naista kävelyvauhtia eteenpäin. Lella ei kommentoi aikomuksiaan valittaa tuomiosta. Hän ei katso tuomion vaikuttavan luottamustehtäviensä hoitoon. Lella tuomittiin 60 päivän ehdolliseen vankeuteen pahoinpitelystä ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Ehdollisen vankeustuomion koeaika päättyy 31.12.2014. Kommentit (39) Kirjoita kommentti Ohjeet: Kirjoita kommenttisi tähän. Voit ottaa kantaa, mutta muista hyvät tavat. Kirjoittajat vastaavat itse kommenteistaan. Keskustelu on esimoderoitu eli kommentit luetaan ennen julkaisua.


text: Tänään vietin syntymäpäivääni aika rauhallisissa arkimeiningeissä. Viikonloppuna juhlanaihetta riitti kun reissasimme pikkuperheellämme Kööpenhaminaan. Aika ihana kaupunki. Kiertelimme sisustuskauppoja, kahviloita ja kaupungin katuja ja nautimme. Sain myös uuden ulottuvuuden bloggaamiseen ja nyt harjoittelen Instagramin käyttöä. Sinne päätyy hieman enemmän random kuvia kuin tänne blogiin. Siis myös lisää Kööpenhaminan kuvia löytyy täältä: * Today I spent my birthday in quite calm and usual Monday way. We mainly celebrated it last weekend as we travelled with out small family to Copenhagen. It's such a cool and lovely city. Mainly we walked around in interior and design shops, went through many café's and wandered around the city streets and just enjoyed it. I just also started to use Instagram and there you can find a bit more random flow of my photos that might not end up here in the blog. So also more photos from Copenhagen also in here:


text: Lapissa kytee kapina: Lapsellista touhua, Flybe Pohjoisen liike-elämän edustajat ovat laajasti tyytymättömiä halpalentoyhtiö Flyben tarjontaan. Tämä vahvistetaan myös Lapin Kauppakamarista. Bisnesmatkaajien tunnuslauseeksi on muodostunut "Flybe – maybe". – Aikataulun muutokset ovat todella tempoilevia. Lapsellista touhua, tilittää tuohtunut teräsyhtiö Outokummun työntekijä Taloussanomille. Hänen mukaansa Flybella matkustaessa täytyy varautua siihen, että joskus lennetään, joskus taasen ei. Myös jatkoyhteydet ovat puutteellisia. – Lisäksi lentolippujen hinnat voivat olla todella kalliita, Helsinkiin ja takaisin yli 400 euroa. Outokummussa ollaan tyytymättömiä myös Flyben Code Share -järjestelyihin. Tämän yhteistyöjärjestelyn perusteella kuljetuksen suorittava lentoyhtiö voi olla muu kuin Flybe, vaikka varaus on tehty Flyben lennolle. Flyben mukaan Kemi–Helsinki-väliä on lennetty joitain kertoja Czech Airlinesin koneilla. Yhtiön mukaan kyseessä ei ole kuitenkaan ollut Code share -järjestely. Muuallakin pohjoisen suurimmissa yhtiöissä kytee hiljainen kapina. Nurinaa aiheuttaa muun muassa se, että Flybe on jättänyt pois Kemi-Tornion perjantaisen aamupäivälennon Helsinkiin, joten ainoa vaihtoehto on lähteä kukonlaulun aikaan. Myös perjantaiaamun lento Helsingistä Kemi-Tornioon on jäänyt keväällä pois. – Kun Finncommin koneiden tilalle tulivat Flyben potkurikoneet, piteni lentoaika. Uudet aikataulut ovat myös ongelmallisia, samoin lentojen luotettavuus, Kemissä toimivan metsäyhtiön Metsä Groupin työntekijä kertoo. Flyben mukaan matka-aikojen pidentyminen on koskenut vain osaa lennoista, sillä myös Finncomm lensi suuren osan lennoista täsmälleen samoilla potkurikoneilla, joita Flybe nyt käyttää. – Myöhästymisiä on ollut paljon ja matkatavaroiden automaattinen siirtyminen jatkolennoille ei onnistu, vaan ne täytyy kirjata uudestaan sisään, mikä on usein aikataulujen puitteissa mahdotonta. Kemi-Tornion lentokentän kautta kulkevien matkustajien määrä on kääntynyt selvään laskuun. Kemi-Tornion lentoaseman päällikkö Kari Pinolan mukaan lasku on jatkunut keväällä 20–25 prosentin tahtia. – Liikematkustajat ovat arvostelleet nimenomaan aikatauluja, Pinola sanoo. Flybe on ainoa kentälle säännöllisesti lentävä yhtiö. Finnair ja Flybe ostivat Finnairin syöttöliikennettä muun muassa Kemi-Torniossa hoitaneen Finncomm-lehtoyhtiön viime heinäkuussa. Flyben mukaan lentoja on paljon Flyben kaupallinen johtaja Antti Kuusenmäki puolustautuu. Hän korostaa, että Kemin ja Helsingin välillä lennetään jopa 46 viikoittaista lentoa, mikä on suurin vuorotiheys koko Flyben Suomen verkostossa. Yhdensuuntaisten lippujen hinnat reitillä alkavat 59 eurosta. – Lentoreitin aikataulu on aina kompromissi, joka sopii toisille paremmin kuin toisille. Aikatauluissa on kuitenkin huomioitu niin Kemin ja Helsingin väliset reittimatkustajat kuin Finnairin kymmenille jatkoyhteyksille suuntaavat matkustajat, Kuusenmäki sanoo. – Ostettuamme viime kesänä Finncommin yhdessä Finnairin kanssa olemme joutuneet tekemään vaikeita päätöksiä, kuten yksittäisten vähän käytettyjen vuorojen karsimista, saadaksemme käännettyä vuosien 2010 ja 2011 aikana kertyneet kymmenen miljoonan euron tappiot voitoksi. Ymmärrämme lentojen säännöllisyyden ja täsmällisyyden merkityksen matkustajille. Kuusenmäen mukaan viime viikkoina lennot ovatkin toimineet hyvin. Esimerkiksi maaliskuussa Flybella ei ollut Kemin reitillä yhtään peruutettua lentoa. Reittejä karsittu Flybe aloitti viime syksynä lennot Pohjoismaissa ja Baltiassa. Pohjoisen suunnan lennot siirtyivät sille pohjalaisten liikemiesten syöttöliikenneyhtiö Finncommilta, joka oli kannattanut heikosti ja jonka omistajat halusivat rahastaa. Brittiyhtiö Flybe ja Finnair perustivat elokuussa yhteisyrityksen, joka hankki omistukseensa Finncommin omistavan Finnish Commuter Airlinesin. Flyben omistusosuus yhtiöstä on 60 prosenttia. Finncomm on nyt osa Flybea ja Finncommin koneisiin on lyöty Flyben brändi ja värit. Flybe on jo nyt joutunut karsimaan kannattamattomia reittejään. Helsingin ja Porin väliset lennot loppuivat matkustajien vähyyden takia huhtikuun alussa, mikä on aiheuttanut närää paikallisen elinkeinoelämän piirissä. Flybe aloitti tässä kuussa Seinäjoella ja Vantaalla yt-neuvottelut, joiden piirissä on noin 70 henkilöä. Neuvottelut eivät kuitenkaan koske lentohenkilökuntaa. Emomaassaan Britanniassa tyytyväisyys Flyben palveluihin on heitellyt laidasta laitaan. Yhtiö on kuitenkin saanut selvästi vähemmän kielteistä julkisuutta kuin tempauksistaan kuuluisa halpayhtiö Ryanair, jonka liiketoimintastrategiaan kuuluu huomion herättäminen, tavalla tahi toisella. (Tarkennus 27.4.: Juttuun on päivitetty Flyben kommentit Code share -järjestelyistä ja matka-ajasta.)


text: Maneki neko Maneki neko, onnenkissa (jap. 招き猫, 'kutsuva kissa'[1]), on Aasiassa yleinen vaurauden vertauskuva, onnensymboli ja liiketoiminnan suojelija, jonka alkuperä juontaa Japaniin. Eturaajaa heiluttavaa istuvaa kissaa esittävä patsas asetetaan yleensä kauppojen sisäänkäyntien edustalle tai näyteikkunaan.[2] Symboliikka[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Maneki neko -patsas tai nukke on tehty keramiikasta, ja sen piirteet viittaavat rodultaan Japanin bobtailiin. Sisällä on koneisto, joka liikuttaa kissan tassua ylös ja alas. Länsimaissa liike vaikuttaa tervehtimiseltä tai hyvästijätöltä, koska tassu osoittaa alas, mutta Aasian kulttuureissa se ymmärretään luokseen kutsumiseksi tai pyytämiseksi.[3] Historia[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Maneki nekon synty ja alkuperä on hämärän peitossa. Se ilmestyi Japaniin luultavasti Edo-kauden lopulla, mutta varhaisimmat luotettavat maininnat siitä ovat peräisin Meiji-kaudelta 1870-luvulta.[4] Symboli mainitaan sanomalehtiartikkelissa 1876, ja tiedetään että kimonoon puettuja Maneki neko -patsaita käytettiin osakalaisessa pyhäkössä samoihin aikoihin. 1900-luvun alussa tapa oli jo yleistynyt ja laajalle levinnyt. Lähteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] - About.com: Japanese Lucky Cats ( Shizuko Mishima), haettu 27.10.2008 "Maneki means beckoning and neko means cats in Japanese." - Japanese Buddhist Statuary: Maneki Neko, haettu 27.10.2008 "The Maneki Neko (literally "beckoning cat") is one of the most common lucky charms in Japan. Found frequently in shop windows, the Maneki Neko sits with its paw raised and bent, as if beckoning customers to enter." - About.com: Japanese Lucky Cats ( Shizuko Mishima), haettu 27.10.2008 "It's said that manekineko reflect cultural differences between Japan and the US. Manekineko in Japan show the palm of its paw, and Manekineko made for exports show the back of its paw. In contrast to Japanese beckon by showing the palm of the hand, the Americans beckon by showing the back of the hand." - Japanese Buddhist Statuary: Maneki Neko, haettu 27.10.2008 "It is commonly believed that the Maneki Neko became popular in the latter half of the Edo Period (1603 - 1867), although this lucky cat is rarely mentioned by name in era documents. By the Meiji Period (1868 - 1912), however, it begins to appear with great regularity in publications and business establishments." Aiheesta muualla[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]


text: Viennin ja kansainvälistymisen edistäminen Ulkoministeriö ulkomaanedustustoineen valvoo ja edistää Suomen taloudellisia etuja ulkomailla. Maantieteellisesti laaja edustustoverkko tarjoaa yrityksille viennin ja kansainvälistymisen edistämiseen liittyviä julkisia palveluja yhteistyössä muiden Team Finland -toimijoiden kanssa. Ulkoministeriön Team Finland -palvelut on tarkoitettu kaikille yrityksille, joiden vienti- tai investointihankkeeseen liittyy suomalainen intressi. Sen edistämiseen voi sisältyä viennin lisäksi suomalaisten yritysten liiketoiminnan ja Suomeen suuntautuvan teknologian siirron ja investointien edistäminen. Helsingissä toimivan Suomen ulkoministeriön lisäksi on yritysten käytettävissä laaja edustustoverkko (suurlähetystöt, pääkonsulaatit ja konsulaatit). Se käsittää eri puolilla maailmaa noin 100 toimipistettä. Resurssien ja paikallisten olosuhteiden erojen takia palvelujen saatavuus ja kattavuus vaihtelee maasta riippuen. Ulkoiseen toimintaympäristöön vaikuttaminen Ulkoiseen toimintaympäristöön vaikuttamista on esimerkiksi työ tullien ja tullien ulkopuolisten kaupan esteiden poistamiseksi. Yhdessä suomalaisten yritysten kanssa kartoitetaan kaupan esteitä ja toimitaan niiden poistamiseksi. Myös ministeri voi ottaa vientiyritysten kohtaamia ongelmia esille vaikka tavattaessa ulkomaiden korkeantason edustajia. Tarvittaessa ongelmien ratkaisemiseksi käytetään EU:n komission tukea. Markkinoillepääsykysymykset ovat keskeisessä osassa myös EU:n erilaisissa kauppaneuvotteluissa. Viennin markkinoillepääsytyön lisäksi ulkoministeriö on lisäämässä resursseja tuonnin helpottamiseksi. Tavoitteena on varmistaa se, ettei tuonnille, erityisesti kehitysmaista Suomeen tulevalle tuonnille, aseteta tarpeettomia esteitä. Suomalaisyritysten investointien suojelemiseksi on neuvoteltu investointisuojasopimuksia eri maissa. Tämän lisäksi ministeriö avustaa Invest in Finlandia investointien houkuttelemiseksi Suomeen. Promootiotoiminta Promootiotoiminnan avulla yrityksille avataan ovia auttamalla yhteyksien luomisessa asemamaan viranomaisiin ja yrityskenttään. Näiden arvovaltapalvelujen merkitys on monissa maissa merkittävä. Edustusto voi esimerkiksi järjestää sopimuksesta yrityksen promootiotilaisuuden tiloissaan. Suurlähetystöjen ohjauksessa toimivat kunniakonsulit voivat myös auttaa yrityksiä tarvittavien liikeyhteyksien löytämiseksi. Suurlähetystöt voivat auttaa yrityksiä verkottumisessa. Niin ministeri- kuin ylemmän virkamiestasonkin vierailuihin sisällytetään Team Finland -näkökulma (mukaan luettuna kulttuurivienti) aina kun se on mahdollista. Ulkoministeriö ja edustustot osallistuvat molempiin suuntiin tehtävien virallisten vierailujen valmisteluihin ja ottavat yritysten toiveet huomioon. Yritysvaltuuskunnista huolehtii pääsääntöisesti Finpro. Vierailujen tuloksia yrityksille seurataan muun muassa ministerin kutsumien palautetilaisuuksien avulla. Tietopalvelut Tietopalveluiden myötä pyritään edustustoverkon asiantuntemus asemamaan poliittisesta ja taloudellisesta kehityksestä saattamaan myös yritysten käyttöön. Tietoa leviää myös maakuntamatkojen ja ulkoministeriössä järjestettävien seminaarien kautta. Myös Kauppapolitiikka-lehti sekä edustustojen asiantuntemukseen perustuva Maailman markkinat -julkaisu sisältävät maatietoa. Ulkoministeriön kautta leviää myös tietoa yritysten käytössä olevista kehityspoliittisista instrumenteista. Ministeriön uutta liikekumppanuusohjelmaa hallinnoi Finnfund ja korkotukiluotoista saa tietoa Finnveran verkkosivuilta. Yhteistyössä Finpron hankeneuvontapalvelun (Project Advisory Services) kanssa välitetään tietoa kansainvälisten järjestöjen ja rahoituslaitosten hankkeista. Varsinaisten kehitysmaiden lisäksi hankkeita on tarjolla myös Euroopassa, niin uusissa jäsenmaissa kuin vasta unioniin pyrkivissä maissa. Lähialueille suunnattaviin yritysten hankkeisiin on käytettävissä ulkoministeriön lähialuetuki. Edustustot vastaavat kaupallis-taloudellisiin kyselyihin yhteistyössä Finpron paikallisen edustajan kanssa. Finpron paikallisella edustajalla on ensisijainen vastuu yrityskyselyihin vastaamisessa. Mikäli Finpro ei ole asemamaassa edustettuna, edustusto vastaa itse tai ohjaa tiedustelijan eteenpäin. Useassa tapauksessa Finpron verkkopalvelut ovat käyttökelpoisia Suomi-promootio Edustustot jakavat Suomea koskevaa tietoa asemamaassa eri tahoille ja kehittävät eri tavoin Suomen tunnettuutta ja arvostusta. Sillä on tätä varten tiedotusmateriaalia (esitteet, videot ja niin edelleen), usein myös asemamaan omalla kielellä. Materiaalia voidaan käyttää myös yritysten hankkeiden edistämiseen erikseen sovittavalla tavalla. Kätevästi materiaalia löytää thisisFINLAND-verkkosivuilta. Konsulipalvelut Edustustot voivat auttaa ulkomailla toimivia yrityksiä tai ulkomailla asuvia ja matkustavia yritysedustajia myös konsuli- ja neuvontapalveluilla eri tavoin. Näistä palveluista löytyy lisää tietoa esimerkiksi edustustojen verkkosivuilta. Ulkomaanedustuksen toimipisteet eivät pääsäntöisesti itse tuota konsulttipalveluja eivätkä tee markkinaselvityksiä tai -analyysejä. Tätä työtä tekevät muun muassa Finpro ja muut vastaavat joko koti- tai ulkomaiset toimijat tai konsultit. Yleisperiaatteena on, että edustustojen tarjoama julkinen Team Finland -toiminta on maksutonta yrityksille. Jos toiminnasta aiheutuu edustustolle selkeitä ja eriteltäviä ylimääräisiä kustannuksia (muun muassa matkustus- ja hotellikulut, ateriatilaisuudet, tulkkauspalvelut, tutkimus-, selvitys- ja asiantuntijatehtävät ja niin edelleen), peritään kulut palvelun pyytäjältä soveltaen valtion maksuasetusta. Esimerkiksi promootiotilaisuuksien järjestämisestä aiheutuu yleensä myös joko osittain tai kokonaan perittäviä kustannuksia muun muassa vuokrien ja tarjoilujen kattamiseksi. Puhtaasti yksityisen yrityksen promootiotilaisuudesta peritään maksu kaikkia kustannuksia vastaavasti, mutta kun yritys on mukana edustuston järjestämässä yleistä Team Finland -työtä tukevassa tapahtumassa, voidaan kustannusten jaosta sopia. Huom! Konsulipalvelut ovat yleensä maksullisia. Ulkoministeriö ja erityisesti sen kauppapoliittinen osasto sekä eri maantieteellisistä alueista vastaavat alueosastot neuvovat osaltaan yrityksiä viennin ja kansainvälistymisen edistämiseen liittyvissä kysymyksissä. Alueosastoilla on syvällinen tuntemus alueensa maista. Alueosastot myös kehittävät, valvovat ja ohjaavat näissä asioissa Suomen edustustojen toimintaa. Team Finland -toiminta: Ulkoasiainneuvos Eero Suominen Team Finland -koordinaattori puh. 0295 351 838 Hallinnollinen avustaja Pirjo Vira Team Finland -avustaja puh. 0295 351 717 Kaupan ja investointien esteet: Markkinoillepääsy-yksikkö puh. 0295 350 631, 0295 351 463 sähköposti: email@example.com Kaupan ja investointien esteistä voi ilmoittaa suoraan ulkoministeriön markkinoillepääsyasioiden yksikköön: Ilmoita kansainvälistymissuunnitelmista ja kaupanesteistä. Ilmoitukset käsitellään ehdottoman luottamuksellisina. Toimenpiteisiin kaupanesteen poistamiseksi ryhdytään yritykseltä saadun suostumuksen jälkeen. Tässä palvelussa myös Muualla verkossa Tämän sivun sisällöstä vastaa Markkinoillepääsy-yksikkö Päivitetty 30.10.2013


text: Addiktio on yksi ihmiselämän viheliäisimpiä asioita. Kerran kehityttyään se voi helposti tuhota koko ihmiselämän. Addiktiolla tarkoitetaan pakonomaista riippuvuutta johonkin substanssiin, instanssiin, toimintaan tms, josta saa joko nautintoa tai helpotusta ja josta eroon joutuminen koetaan tuskallisena. Addiktio voi olla henkistä tai fyysistä, ja oikeastaan mihin tahansa voi jäädä koukkuun; se vitsi siitä, että Spinal Tapin basisti Derek Smalls olisi ollut vieroituksessa internet-addiktionsa takia, ei ole mikään vitsi. Mutta addiktiosta puhuttaessa tarkoitetaan yleensä alkoholismia tai narkomaniaa. Ja ne ovat kaksipiippuisia juttuja: niillä on sekä fyysinen että psyykkinen ulottuvuutensa. Fyysinen riippuvuus on helposti selitettävissä. Ihmisen mielihyväkeskusta säätelevät dopamiinireseptorit, ja niin etanoli kuin alkaloiditkin pystyvät vaikuttamaan niihin, ja näin "koukuttamaan" ihmisen aivot. Tästä syystä alkoholismi periytyy suvuissa; joissakin on paljon juoppoja, kun taas joissakin ei lainkaan - sama pätee narkomaniaan. Mutta henkinen on rankempi juttu. Fyysisestä riippuvuudesta on helpompi päästä eroon kuin henkisestä. Täytyy vain olla riittävästi kanttia kestämään muutamasta päivästä muutamaan viikkoon vierotusoireita. Toisin kuin yleensä oletetaan, vierotusoireet eivät ole pahoja eivätkä ylipääsemättömiä - ne muistuttavat lähinnä pahaa flunssaa hikoiluineen, vapinoineen ja ahdistavine oloineen (kylmä kalkkuna), ja niihin voi liittyä hallusinaatioita (delirum tremens pikku-ukkoineen). Mutta ne menevät yli yleensä alle viikossa, viimeistään kahdessa, ja harvoin ovat todella pahoja. Mutta henkinen riippuvuus on pahempaa. Ja usein henkiseen riippuvuuteen liittyy opittu avuttomuus. Opitulla avuttomuudella tarkoitetaan asiantilaa, jossa ihminen tai eläin on painostuksella, holhoamisella, rangaistuksilla, tylyttämisellä, ahdistelulla ja nujertamisella kertakaikkiaan alistettu tilaan, jossa hän on kyvytön ottamaan vastuuta itsestään ja tekemisistään, ja jossa hän vain passiivisesti alistuu ja ajelehtii tilanteen mukaan. Kun ihmiseltä viedään sekä valta että vastuu itsestään, hänestä tulee Uuno Turhapuro - opitusti avuton Homo Sovieticus, joka kuitenkin on ovela, umpikiero, epärehellinen ja vilpillinen. Tämä opittu avuttomuus on tuttu ilmiö laitostumisesta, ja jokainen varusmiehen morsian tietää, mistä on kyse. Mutta se on myös tietynlaisen yhteiskuntapolitiikan seuraus - ehkä tavoitekin - sellaisen, jossa nähdään että oleminen määrää tietoisuuden. Theodore Dalrymple on esseissään tutkinut tällaista passivoivaa, uhriuttavaa politiikkaa ja sen vaikutusta yhteiskunnan pohjakerroksiin - joissa myös alkoholismi ja narkomania ovat yleisimpiä. Ja Dalrymplen arvio henkisestä riippuvuudesta on murhaava. Henkinen riippuvuus syntyy, koska sellainen joko synnytetään tai sen sallitaan syntyä tai siihen suhtaudutaan ymmärtävän suopeasti. Dalrymple käy perinteisen ja vakiomielipiteenä kulkevan opiaattiriippuvuusmyytin ytimeen kiinni ja osoittaa sen puolitotuudeksi. Dalrymple esittää kirjassaan Romanticing Opiates, että tosiasiallisesti kyseessä on tosiasiallisesti opiaattiriippuvuuden romantisointi romantiikan ajalle tyypillinen luottamus narkomaanien omiin ”sankarillisiin” tuntemuksiin ja niiden reipas julkituonti ja liioittelu. Opiaattiriippuvuus on perinteisen, jo kliseeksi muodostuneen käsityksen, mukaan nähty sairautena, minkä vuoksi sen ratkaisun täytyy olla lääketieteellinen. Vakionäkemyksen mukaan ihminen jotenkin tahtomattaan tai ajautuen altistuu heroiinille, joilla on miellyttäviä vaikutuksia häneen. Pian ihminen on fysiologisesti riippuvainen heroiinista ja välttääkseen kamalia ja hirvittäviä vieroitusoireita, hänen on otettava lisää ja lisää heroiinia. Valitettavasti maksaakseen heroiininsa hänen (tai ainakin useimpien rahat eivät riitä) on pakko tehdä rikoksia saadakseen heroiiniannoksensa. Hänen itsekontrollinsa on täydellisesti tuhottu, ellei hän ota korvaushoitolääkettä tai käy läpi teknisesti vaativaa kuntoutusohjelmaa, hän ei voi lopettaa. Hän on koukussa - koukutettu iäksi, hän tarvitsee apua, hän ei voi omin voimin selvitä irti... Ja tässä on puolitotuus. Totta on Dalrymplen mukaan fyysinen riippuvuus. Muu hänen mukaansa on myyttiä - valhetta, joka on taitavasti rakennettu vanhoihin retorisiin huiputuksiin. Heroiiniriippuvaiset ovat samaa, mitä olivat entisessä Neuvostoliitossa vanhat apparatshikit: etsivät systemaattista pseudotieteellistä oikeutusta kaikelle, mitä he tekivät, jos ei heidän intressiensä mukaisesti, niin heidän halujensa mukaisesti, ja jotka eivät itsekään usko omaan asiaansa, mutta eivät ymmärrä muutakaan. Niin alkoholismi kuin huumeiden käyttökin liittyy olennaisesti elämäntilanteeseen. Vanhan kliseen mukaan XX huoraa, jotta pystyisi narkkaamaan, ja narkkaa, jotta pystyisi huoraamaan, ja siinä on vinha perä. Prostituutio on ammatti, jota ei tee selvin päin, ja tuossa on positiivinen takaisinkytkentä. Samoin Vietnamin sodassa noin 90% sotilaista käytti jotain huumeita - usein heroiinia. Saadakseen kuugelinsa sekaisin ja päästäkseen irti sodan kauheudesta ja kyetäkseen kestämään sen. Mutta vähän vähemmälle on jäänyt se tosiasia, että noin 85% sotilaista jätti heroiinin lopullisesti palatessaan kotiin. Sotilaat palasivat Vietnamin helvetistä kotiin, eivätkä enää tarvinneet heroiinia pysyäkseen tolkuissaan ja turruttaakseen itsensä. Parin viikon vieroitus teki tehtävänsä; heroiini olikin ns. taaksejäänyttä elämää. Elämäntilanne muuttui. Vaikka veteraanien ongelmat ovat tiedossa ja PTSD ei ole vitsi, ja moni pimahti for good - John J. Rambo on post-traumaattisesta stressioireyhtymästä puhuttaessa enemmän kuin stereotyyppi - veteraanit eivät kuitenkaan tuoneet huumeongelmaa mukanaan USA:han. Se oli siellä jo valmiina, mutta vain aniharvalle veteraanille se jäi päälle. Vanhan klisee on, että miksi Jeppe juo. Tämä Holmbergin näytelmään liittyvä klisee kuitenkin kertoo totuuden: hän juo, koska hän on menettänyt tai ulkoistanut elämänhallintansa ja juopottelu on kivaa. Hän on oppinut avuttomaksi. Ja Dalrymplen mukaan narkomaniassa on täsmälleen samasta asiasta kyse: riippuvuuden romantisoinnista ja opitusta avuttomuudesta. Dalrymplen mielestä narkomaaneja hoitaessa kysymys on enemmän moraalisesta tai henkisestä ongelmasta kuin tosiasiallisesta lääketieteellisestä tilasta. Dalrymplen mielestä se, mikä on joskus alkanut rehellisenä yrityksenä auttaa huumeriippuvaisia, on nyt muuttunut paapomiseksi, moraaliseksi pelkuruudeksi, siirtymätoiminnaksi - ja työmahdollisuuksiksi. Modernissa byrokraattisessa yhteiskunnassa, loppujen lopuksi, on vain vähän sosiaalisia ongelmia, joita ovela byrokraatti ei voi muuttaa ammatilliseksi tai henkilökohtaiseksi edukseen. On helpompi antaa ihmiselle annos lääkettä kuin antaa heille syy elää. Syyn elää addikti joutuu itse antamaan itselleen. Ja tämä on se pointti, miksi Jeppe juo ja Jenni narkkaa. Ei ole syytä elää. Kun ei ole vastuuta elämästään (kaikkivaltias Iso Veli tulee ja paapoo) eikä valtaa (holhousvaltion kääntöpuoli) elämäänsä, niin se synnyttää opitun avuttomuuden tilan. Opiaatteja on vakionäkemyksen mukaan pidetty hyvin riippuvuutta aiheuttavina. Heti ensikäytön jälkeen ihmisen tahdonvoima on mennyttä. No, kuka tahansa lääkeainekemiaa tunteva voi todeta, että bullshit. On totta, että oopiumialkaloidit ovat hyvin addiktoivia, mutta niin on nikotiinikin. Ja vain aniharva jää nikotiiniin koukkuun ensikerrasta. Jo tämän pitäisi kilistää sitä pientä hälytyskelloa. Dalrymplen teksti on murhaavaa. Hän repii rikki valeauktoriteetit, jotka tulevat kirjailijoista, muusikoista, taiteilijoista ja runoilijoista, jotka ovat itse käyttäneet opiaatteja. Dalrymple ihmetelleekin, miksi näiden epäsosiaalisten yksilöiden romantisoidut käsitykset ovat siirtyneet kritiikittä ”totuuksiksi” opiaattiriippuvuuksista, ja miksi lääkeainekemia on sivuutettu. Dalrymple kuitenkin siteeraa William Burroughsia, joka vertaa - aivan oikein - kirjassaan Junkie heroiiniriippuvuutta nikotiiniriippuvuuteen. ”Et herää yksi aamu ja päätä tulla huumeriippuvaiseksi. On piikitettävä ainakin kolme kuukautta kaksi kertaa päivässä, jotta siitä saa tavan aikaiseksi”. Tämä on aika hyvin linjassa tupakoinnin kanssa: täytyy polttaa monta tupakkaa, että siihen jää koukkuun. Ja tupakka sekä huumeet käyvät käsi kädessä: ei ole yhtään narkomaania, joka ei olisi ketjupolttaja. Ruukinmatruuna on kerran elämässään ollut heroiininsukuisilla vahvoilla kipulääkkeillä. Ainoa, mikä siitä tuli, oli hirvittävä tokkura, ja toivoi vain, että se menisi mahdollisimman nopeasti ohi. Siinä ei ollut mitään kivaa. Samoin kuin tupakalla ja alkoholillakin, huumeriippuvuuden vakiinnuttaminen (kuten sen ylläpitäminenkin) vaatii tiettyä tahtoa. Addiktion selitys on Dalrymplen mukaan tosiasiallisesti pikemminkin (sosiaali)psykologinen kuin lääketieteellinen. Heroiinin ja muiden opiaattien sanotaan aiheuttavan kamalat vieroitusoireet. Mutta niin aiheuttaa nikotiinikin! Farmakologiasta tiedämme kuitenkin, että opiaattien vieroitusoireet eivät juuri koskaan ole hengenvaarallisia. Dalrymple kertoo nähneensä useita satoja opiaattien vieroitusoireita 14 vuoden aikana, eikä ketään ole niiden oireiden vuoksi tarvinnut viedä sairaalaan. Dalrymple tietää, että useimmat hänen potilaansa ovat kuvanneet olevansa mitä hirvittävimpien kärsimysten kourissa ja uhkailleet vaikka minkälaisella käytöksellä itseään tai muita kohtaan. Se kaikki on kuitenkin ollut fuulaa, näyttelyä, filmaamista; alkoholistit, jotka ovat todellisessa lääketieteellisessä vaaratilanteessa vierotusoireittensa kanssa, eivät koskaan tee sellaisia uhkauksia. Kun Dalrymple kirjassaan mainitsee uhkaavansa laittaa nistit selliin, joissa ei ole tavallisia mukavuuksia (ei TV:tä, videota yms), useimmat tapaukset selviytyvät ihmeparanemisella. Myös poliisiputkassa 10 päivän kuluessa opiaattien vieroitusoireet ovat tipotiessään ilman mitään lääkityksiä – itse asiassa eläintutkimusten mukaan, jos eläin oleskelee eri paikassa kuin missä opiaattia on pistänyt, niin opiaattien vieroitusoireet helpottavat jo toiseen paikkaan siirtymisellä. Fyysiset oireet riippuvat ympäristöstä, jossa se tapahtuu. Jotkut ex-narkomaanit jopa ihmettelevät, miksi opiaateista vieroittaminen oli niin helppoa. Tätä tukee erään ruukinmatruunan tuttavan omakohtainen kokemus: heroiinista vierottautuminen oli helpompaa kuin tupakasta. Edellämainittua kylmää kalkkunaa, vierottautumista katkaisemalla käyttö kertaheitolla ilman mitään korvaushoitoa, on pidetty suomalaistenkin asiantuntijoiden mielestä epäinhimillisenä toimintana. Mutta se toimii. Dalrymplen mielestä vieroitusoireita liioitellaan rankasti, jopa valehdellaan - tosiasiallisesti vierotusoireet muistuttavat pahaa flunssaa hikoiluineen, vapinoineen ja vilunväristyksineen, ja vain aniharva kuolee flunssaan. Ja syy siihen, miksi lääkärit suostuvat näihin ilmiselviin valheisiin on se, että tällä tavalla vältetään potilaiden kanssa avointa konfliktia, mikä on sekä aikaa vievää että emotionaalisesti kuluttavaa - ja potentiaalisesti fyysisesti vaarallista. Mutta narkomaaneilla ei ole sellaista asiaa kuin moraali. Narkomaanit valehtelevat aina, ja he valehtelevat sitä enemmän, mitä naiivimpi tai kokemattomampi työntekijä on vastassa. Moni narkomaani onkin kuin pilalle hemmoteltu kakara, joka heittäytyy kaupan lattialle ja itkee ja parkuu halutessaan vielä yhden karkkipussin. Heroiiniivieroitus on paljon enemmän enemmän sosiaalinen ja psykologinen tilanne kuin fysiologinen, eikä aiheuta lääketieteellisesti havaittavia fysiologisia muutoksia, jotka välttämättä vaatisivat hoitamista. Miksi Jeppe juo ja Jenni narkkaa? Yksinkertaisesti siksi, että narkomaanille elämä on tylsää ilman huumeita. Opittu avuttomuus. Huumeriippuvaisella on ongelma, mutta se ongelma ei ole erityisesti lääketieteellinen, sillä fyysisestä riippuvuudesta kyllä pääsee irti. Addiktio on Dalrymplen mielestä ensisijaisesti moraalinen heikkous. Theodore Dalrymplen ehdotukset ovat kovia: ensimmäisenä hän sulkisi kaikki klinikat, jotka hoitavat huumeongelmaisia. Byrokrattisuudessaan ne aiheuttavat enemmän vahinkoa kuin hyötyä juuri sillä, että ne vahvistavat opittua avuttomuutta. Addiktien olisi Dalrymplen mielestä kohdattava todellisuus ja häntä pitäisi tukea lääkeainekemian sijaan elämänhallinnalla. Nämä ajatukset ovat hyvin lähellä Narcotics Anonymousin (NA) ajatuksia. NA-opas vuodelta 1999 kirjoittaa: Käytimme hyväksi ihmisiä ja yritimme hallita kaikkea ympärillämme. Valehtelimme, varastimme, huijasimme ja myimme itseämme. Meidän oli saatava huumeita mihin hintaan hyvänsä. Epäonnistuminen ja pelko alkoivat saada vallan elämässämme. Addiktiomme eräs puoli oli kyvyttömyytemme kohdata elämä sen omilla ehdoilla. Kokeilimme huumeita ja niiden yhdistelmiä tullaksemme toimeen vihamieliseltä näyttävässä maailmassa. Uneksimme löytävämme jonkin taianomaisen reseptin, joka ratkaisisi perusongelmamme – oman itsemme. Ja tästähän siinä kaikessa on kyse. Opittu avuttomuus, elämänhallinnan puute, halu paeta omia ongelmia pöllyyn ja kyvyttömyys tai pikemminkin haluttomuus päästä eroon antisosiaalisesta elämäntavasta. Viheliäinen noidankehä, johon ainoa ulospääsy on nistissä itsessään. Ja kuten tiedämme, huumeet ovat hyvä vihollinen. Myös huumeiden vastustajat ja erilaiset terveysnatsit ovat tarttuneet tähän myyttiin addiktiosta. He puolestaan demonisoivat huumeet ja riippuvuuden ja luovat mielikuvan narkomaaneista viheliäisinä ihmisraunioina ilman mitään toivoa. Tämä pelottelu ja epärealistisen kauhun ilmapiirin luominen puolestaan on omiaan markkinoida omia puolifascistisia käsityksiä ja ajatuksia. Jeppe juo ja Jenni narkkaa siksi, että se on heistä kivaa. Aivan samoin kuin tupakanpoltto on kivaa silloin, kun sitä tehdään sosiaalisesti, yhdessä, tupakkatauolla. Kyse on opitusta avuttomuudesta - ensisijaisesti elämäntavasta. Ja tätä elämäntapaa ei ole sen enempää syytä demonisoida kuin glorifioidakaan, vaan suhtautua realistisesti. Kyseessä on vain antisosiaalinen elämäntapa, joka on opittua avuttomuutta - josta kyllä pääsee irti ilman että siihen kuolee. Jos todella haluaa.


text: Yleisöluento Lauantaina 8.3. klo 15 tuomari Liisa Puskala pitää luennon "Arvioinnin ABC - miten tuomarit arvioivat suorituksia". Luento sopii sekä yksinluistelijoille että muodostelmaluistelijoille. Kaikkia RoiTa:n kilpaluistelijoita kehotetaan tulemaan paikalle ja muutkin kiinnostuneet ovat tervetulleita! Paikkana on Santasportin kokoustila Rova. 06.03.2014 : Laura Lauri Hiihtoloma viikolla 10 Viikolla 10 pidämme harjoitustaukoa, eli vakiovuoroja ei pidetä välillä 3.-9.3. (koskee myös oheis- ja balettitunteja). Valmentajat ilmoittavat mahdollisista poikkeuksista. Lauantaina 8.3. klo 7:30-12 ja sunnuntaina 9.3. klo 9-10 Lappi Areena täyttyy taitoluistelijoista, kun RoiTa isännöi Santasport Cup 2014-kisoja. Lauantaina ovat jäällä yksinluistelijat ja sunnuntaina muodostelmaluistelijat. Katsojat ovat tervetulleita kannustamaan, kisoihin on vapaa pääsy! Lappi Areenalle pääsee luistelemaan viikolla 10 joka päivä klo 11-12 Santasportin yleisöluisteluvuoroilla, lippuja saa urkan respasta. Ja tiistaina 4.3. klo 13-15 on Rovaniemen kaupungin yleisövuoro koululaisille. Mukana on RoiTa:n ohjaajia antamassa luisteluopetusta. 27.02.2014 : Laura Lauri Lappi Areenan laajennus ja muistutus parkkeeraamisesta Tässä terveisiä Lappi Areenan vastuupäällikkö Teppo Kolistajalta: Lappi Areenan laajennus on käynnistynyt. Rakennustyömaa- ja urakka-alue sijoittuu Areenan Ounasrinteen puoleiseen päätyyn. Jotkut ovat tottuneet käyttämään kyseistä päätyä kulkuväylänä tullessaan Areenalle, mutta tästä eteenpäin se on kiellettyä niin kauan kuin rakennusurakka kestää. Myös autoliikenne olisi hyvä pitää mahdollisimman vähäisenä Ounasrinteen puolella. Muistattehan myös, että alapihalle on lupa tulla vain huoltoajoneuvoilla, eli jos vanhemmat tuovat lapsen harjoituksiin, niin hänet täytyy jättää yläpihan puolelle. Myös poliisi on kiinnittänyt huomiota seuraavaan: Kaupungista päin tullessa Ounasvaarantieltä ei ole oikeutta kääntyä vasemmalle, jälkimmäiselle Lappi Areenan parkkipaikoille menevälle tielle. 26.02.2014 : Laura Lauri Santasport Cup 2014 Talkoisiin ilmoittautuneet ja kaikki asiasta innostuneet ovat tervetulleita Santasportin Kaarre luentosaliin kisatalkoo-infoon 27.2. klo 20-21. 25.02.2014 : Jani Santasport Cup 2014 RoiTa isännöi Santasport Cup 2014-taitoluistelukilpailuja Lappi Areenalla 8.-9.3.2014. Lauantaina 8.3. kilpailevat yksinluistelijat ja sunnuntaina 9.3. muodostelmaluistelijat. Kilpailun materiaalit löytyvät alla olevien linkkien takaa. Talkooväkeä tarvitaan erityisesti lauantaina, ilmoittautumiset kilpailunjohtaja Jani Irvankoskelle! Janin tavoittaa sähköpostilla firstname.lastname@example.org. Kaikki mukaan! Majoitustarjous_Santasport_Cup_2014.pdf YL materiaalit: RoiTa_SantasportCup2014_kutsu_YL.pdf Santasport_Cup_2014_YL_kilpailuvahvistus_korj.pdf Santasport_Cup_2014_YL_Osallistujat_korj.pdf Santasport_Cup_2014_YL_Alustava_aikataulu_korj.pdf Santasport_Cup_2014_YL_Aikataulu_luistelijoilla.pdf Santasport_Cup_2014_YL_Luistelujarjestys.pdf ML materiaalit: RoiTa_SantasportCup2014_ML_kutsu.pdf Santasport_Cup_2014_ML_kilpailuvahvistus.pdfSantasport_Cup_2014_ML_Aikataulu_Luistelujarjestys_Kopit.pdf 24.02.2014 : Laura Lauri


text: Tilastossa on suunniteltu otettavaksi käyttöön seuraavassa esitettävä TOL 2008 -luokituksen sovellus. A Maatalous, metsätalous ja kalatalous B - E Teollisuus, kaivostoiminta, energia- ja vesihuolto F Rakennustoiminta G Kauppa H Kuljetus ja varastointi I Majoitus ja ravitsemustoiminta J - U Muut palvelut Tätä suunniteltua soveltamisen tapaa voi kommentoida 30.11.2008 asti Pekka Hänniselle (09) 1734 2606. Luokkien yksityiskohtaiset kuvaukset löytyvät Tilastokeskuksen luokitussivuilta. Päivitetty 24.9.2008


text: Sitten perkauslaudalle Suomen pakit. Tämä lienee se vaihe, kun pitäisi voivotella ja jeesustella Suomen pakkien kädettömyyden, jalattomuuden ja muiden pelillisten puutteiden perään, vai mitä? Voisi manata Juuso Hietasen pehmeyttä, Lasse Kukkosen liikettä tai Anssi Salmelan ylipelaamista jo etukäteen. En lähde siihen mukaan, sillä tunnen tasantarkkaan perusteet, joiden pohjalta pakkikatras on nimetty. *** Kasassa on kahdeksan puolustajaa, joista kaikki osaavat yhden osa-alueen kunnolla – syöttämisen. Kaikki osaaminen tämän lisäksi on plussaa. Jukka Jalosen jääkiekko perustuu pohjimmiltaan syöttämisen taitoon, rytmiin ja tempoon. Kiekko tekee työn, pitää vastustajan liikkeessä ja samalla myös vihulaisen irti pelivälineestä. Suomen MM-kulta tuli viime keväänä nimenomaan syöttämisen seurauksena. Puukäsipakit olivat Ossi Väänäsen johdolla suorastaan fantastisia kiekollisena. Ei kiirettä, ei paniikkiratkaisuja, vaan rauhassa tehtyä peliä tilanne toisensa jälkeen. Enkä nostanut vahingossa Väänästä tikunnokkaan, vaan totean vielä tautologiankin uhalla, että hän oli Suomen joukkueen paras pakki. Sitä hän on myös tänä keväänä kotikaukalossaan. Suomen pakkeja voi totta kai vertailla Ruotsin Erik Karlssoniin ja kumppaneihin, mutta niin kauan kun kyseessä on joukkuepeli, on yksilökohtainen vertailu turhaa. Joonas Järvinen, Hietanen ja Mikko Mäenpää varmasti puristavat mailaansa avausottelun ensimmäisissä vaihdoissa, mutta mitä sitten? Silloin ei pelata mestaruudesta, vaan laitetaan syöttökone käyntiin. Jalonen ei valitse ryhmäänsä absoluuttisesti parhaita puolustajia, vaan parhaat syöttäjät, jotka osaavat pelata kiekollista peliä täsmälleen pelitapaan piirrettyjen nuottien mukaisesti. Tällöin puukädet muuttuvat sametiksi ja vesi viiniksi. Mikäli en luottaisi Jalosen pelitapaan, en myöskään katselisi Leijona-pakkien nimilistaa kovinkaan pitkään, vaan painaisin paniikkinappulaa, kuten muutkin suomalaiset. Olen kuitenkin vuotta viisaampi, enkä mene samaan ansaan uudestaan. Silloin maalasin pirut seinälle samaan aikaan kun jätkät pitivät kaukalossa kiekon kanssa hauskaa. *** Nostan kuitenkin esiin neljä nimeä erikseen. Anssi Salmelan on pakko olla kokonaisvaltaisesti parempi kuin vuosi sitten. Näin häneltä riittävästi tänä keväänä otteluita todetakseni, että hän on mennyt NHL-seikkailujensa jälkeen pelaajana eteenpäin. Olen varma, että näemme tänä vuonna MM-kaukalossa sen Salmelan, jota odotimme kehiin jo vuosi sitten. *** Hietaselta odotan ylivoimalla ratkaisuvoimaa. JM Aaltonen ei ole enää kausikorttilaisena painottomalla puolella ”ampumassa”, ja Hietanen saa kokeilla pyssyään ajan kanssa. Hänellä on hyvä laukaus, mutta nyt sitä pitää uskaltaa käyttää. *** Mikko Mäenpää oli viimeisellä EHT-reissullaan vakuuttava. Hänen tulee jatkaa siitä, mihin suoritustaso jäi. Mäenpäästä näkee nopeasti, pystyykö hän tuomaan oman pelinsä (anteeksi tämä latteus) MM-tasolle. Tarkalleen ottaen sen näkee kiekollisesta pelistä hyökkäysalueella. Miten Mäenpää tanssahtelee viivan päällä? Miten hän tekee peliä alimpana miehenä ylivoimalla? Nämä seikat antavat vastaansanomattomia signaaleja Mäenpään suoritustasosta ja -valmiudesta. *** Sitten vielä Pelicansin Joonas Järvinen. Hänestä tuli Kai Suikkasen mankelissa todellinen pelintekijä. Ei kaunista lätynleipomista, vaan terävää ja helppoa lyhytsyöttöpelaamista. Järvinen vakuutti Jalosen nimenomaan perussyöttämisen saralla EHT-tasolla. Asetan Järvisen kohdalla odotukset maltillisiin mittoihin, mutta samalla myös totean, ettei tätä nuorukaista kylmää mikään. Kisoihin ei valittu yhtäkään pelaajaa kokeilemaan, vaan nimenomaan pelaamaan. Odotan mielenkiinnolla Järvisen ensimmäisiä askelia MM-kahinoissa. *** Suomen pakkien kohdalla tulee muistaa sekin, että Leijonat pelaa jälleen neljällä pakkiparilla. Jokaiselle löytyy oma ruutunsa joko yli- tai alivoimapelaamisen maailmasta. Muilta osin painetaan vaihdosta toiseen saman hyökkäysvitjan takana. Tämä helpottaa oleellisella tavalla viisikkopelaamista ja peruspelaamisen rytmiä. Luotan Suomen pakkeihin, enkä näe heitä niin heikkona lenkkinä kuin yleisesti (näemmä) ajatellaan. Esko Seppänen (@EskoSeppanen) Jääkiekon MM-kisat 2012 - Lisää juttuja - Sihvonen haukkuu Juhani Tammisen – ”Iljettävää” 20.5.2012 - Kärkipelaajatkin sössivät näissä – ”Oltiin hyvin epämääräisiä” 20.5.2012 - Diktaattori Kummolalle tiedoksi: "Tämä mies pelastaa olympialaiset" 20.5.2012 - Yllättävä Leijona-arvio – ”Ihminen nimeltä Mikael Granlund oli MM-kevään suurin voittaja” 20.5.2012 - Venäjä on ykkönen - "Ylpeyttä pitää olla" 20.5.2012


text: Ostokset, yöelämä, rannat alueen Phuket, laadukasta majoitusta tarjoava Eden Bungalow Resort on suosittu niin liike- kuin lomamatkailijoidenkin keskuudessa. Keskustan jännitys on vain 10 km päässä. Kaupungin tärkeimpiä nähtävyyksiä, kuten Sphinx teatteri, All 4 Diving, Patong-ranta lähietäisyydessä, vierailijat rakastavat tämän hotellin sijaintia. Eden Bungalow Resort, joka tarjoaa hotellin asiakkaille parempia palveluja ja laajan mukavuusvalikoiman, on sitoutunut varmistamaan, että vierailusi on mahdollisimman mukava. Hotelli tarjoaa pääsyn laajaan valikoimaan palveluita, mukaan lukien myymälöitä hotellissa, hotelli/lentokenttäkuljetus, perhehuone, tallelokero, pesula. Kaikki hotellin majoitustilat koostuvat harkituista mukavuuksista, jotka takaavat ainutlaatuisen mukavuuden tunteen. Voit nauttia rentouttavasta tunnelmasta koko päivän näiden palvelujen avulla uima-allas (ulkona), piha, uima-allas (lasten), hieronta. Kun etsit mukavaa ja kätevää majoitusta Phuket kaupungissa, tee Eden Bungalow Resort hotellista sinun kotisi poissa kotoa.


text: PAKKAUSSELOSTE Primaspan 50 mg enterotabletti Primaspan 100 mg enterotabletti Primaspan 250 mg enterotabletti Asetyylisalisyylihappo Lue tämä pakkausseloste huolellisesti, sillä se sisältää sinulle tärkeitä tietoja. - Tätä lääkettä saa ilman lääkemääräystä. Silti sinun tulee käyttää Primaspania huolellisesti saadaksesi siitä parhaan hyödyn.Säilytä tämä pakkausseloste. Saatat tarvita sitä uudelleen. - Kysy apteekista tarvittaessa lisätietoja ja neuvoja. - Ota yhteyttä lääkäriin, jos oireesi pahenevat tai ne eivät lievity. - Jos havaitset sellaisia haittavaikutuksia, joita ei ole tässä selosteessa mainittu, tai kokemasi haittavaikutus (ks. kohta Mahdolliset haittavaikutukset) on vakava, kerro niistä lääkärillesi tai apteekkihenkilökunnalle. Tässä pakkausselosteessa esitetään: 1. Mitä Primaspan on ja mihin sitä käytetään 2. Ennen kuin käytät Primaspanin 3. Miten Primaspania käytetään 4. Mahdolliset haittavaikutukset 5. Primaspanin säilyttäminen 6. Muuta tietoa 1. MITÄ PRIMASPAN ON JA MIHIN SITÄ KÄYTETÄÄN Primaspan-enterotabletit sisältävät asetyylisalisyylihappoa. Asetyylisalisyylihappoa käytetään kipu-, särky- ja kuumelääkkeenä sekä lievittämään tulehduskipuun liittyvää turvotusta. Asetyylisalisyylihapon on todettu jo pienempinä annoksina vaikuttavan myös veren hyytymisominaisuuksiin ja ehkäisevän veritulppien syntymistä mm. sydämen ja aivojen verisuoniin. Vaikutuksensa vuoksi Primaspan-enterotabletteja käytetään verisuonitukosten syntymistä estävänä lääkkeenä. Primaspan on suunniteltu pitkäaikaiseen salisylaattihoitoon. Se on päällystetty mahanestettä kestävällä kalvolla, joten se liukenee vasta ohutsuolessa. Tavallisiin asetyylisalisyylihappotabletteihin verrattuna Primaspan-enterotabletin vaikutus alkaa hitaammin ja kestää vastaavasti pidempään. Primaspan-enterotabletti aiheuttaa myös vähemmän ruoansulatuskanavan ärsytystä kuin tavallinen tabletti. 2. ENNEN KUIN KÄYTÄT PRIMASPANIA Älä käytä Primaspania - jos sinulla on tuore ruoansulatuskanavan haava - jos sinulla on taipumus verenvuotoihin (esim. verenvuototaudin tai verihiutaleiden niukkuuden vuoksi) - jos sinulla on vaikea munuaisten tai maksan vajaatoiminta - jos sairastat astmaa ja oireesi vaikeutuvat särkylääkkeiden käytöstä - jos olet yliherkkä (allerginen) asetyylisalisyylihapolle, jollekin valmisteen apuaineelle tai muille tulehduskipulääkkeille. Raskauden viimeisen kolmanneksen aikana ei pidä käyttää 100 mg ylittäviä vuorokausiannoksia. Ole erityisen varovainen Primaspanin suhteen - jos sinulla on vatsahaava tai vaikeita ruoansulatushäiriöitä - jos sinulla on astma, polyyppeja nenässä tai yliherkkyysreaktio muista tulehduskipulääkkeistä - jos sinulla on sidekudossairauksia - jos sinulla on sydämen, munuaisten tai maksan vajaatoiminta. Kerro lääkärille, jos jokin yllä mainituista koskee tai on koskenut sinua. Asetyylisalisyylihappo lisää vuotoriskiä, mikä tulee ottaa huomioon kirurgisten toimenpiteiden yhteydessä. Päätös hoidon jatkamisesta tai keskeyttämisestä tulee perustua huolelliseen arvioon potilaan riskeistä, ottaen huomioon sekä verisuonitukosten että verenvuotojen riski. Muiden lääkevalmisteiden samanaikainen käyttö Kerro lääkärille kaikista käytössäsi olevista lääkkeistä. Tämä koskee sekä reseptilääkkeitä että ilman reseptiä saatavia lääkkeitä, rohdosvalmisteita ja luontaistuotteita. Muista myös mainita, jos olet äskettäin käyttänyt jotain lääkettä. Mitä sinun pitäisi välttää kun otat tätä lääkettä? Eräät muut lääkkeet voivat samanaikaisesti käytettynä vaikuttaa asetyylisalisyylihapon tehoon tai asetyylisalisyylihappo voi vaikuttaa näiden lääkkeiden tehoon tai turvallisuuteen, esim: - verenohennuslääkkeet veritulppien estoon (kuten varfariini ja hepariini) - elinsiirron jälkeen hylkimistä estävät lääkkeet (esim. siklosporiini tai takrolimuusi) - verenpainelääkkeet (esim. nesteenpoistolääkkeet tai ACE:n estäjät) - kipu- ja tulehduslääkkeet (esim. kortisonivalmisteet ja tulehduskipulääkkeet) - kihtilääkkeet (esim. probenesidi) - syöpä- ja reumalääkkeet (esim. metotreksaatti) - masennuslääkkeet (litium ja serotoniinin takaisinoton estäjät esim. fluoksetiini, paroksetiini, sertraliini, sitalopraami) - sulfonamideja sisältävät antibiootit - sydänlääke (esim. digoksiini) - epilepsialääke (esim. barbituraatit) Alkoholi voi voimistaa asetyylisalisyylihapon ruoansulatuskanavaan kohdistuvia haittavaikutuksia. Ennen kuin otat asetyylisalisyylihappoa, kerro lääkärille mitä muita lääkkeitä käytät. Jos käytät asetyylisalisyylihappoa säännöllisesti, kysy lääkäriltä neuvoa ennen kuin otat mitään muuta lääkettä (mukaan lukien ilman reseptiä saatavat lääkkeet). Muista mainita Primaspanin käytöstä seuraavien lääkärissä käyntien yhteydessä. Raskaus ja imetys Kysy lääkäriltä tai apteekista neuvoa ennen minkään lääkkeen käyttöä raskauden tai imetyksen aikana. Valmiste kuuluu lääkeryhmään (tulehduskipulääkkeet), joka voi vaikeuttaa raskaaksi tulemista. Tämä vaikutus kumoutuu lääkkeen käytön lopettamisen jälkeen. Primaspanin käytöstä raskauden aikana on neuvoteltava lääkärin kanssa. Primaspanin tavanomaisella annostelulla rintamaitoon erittyvät lääkeainemäärät ovat sen verran pieniä, ettei niillä oleteta olevan haitallista vaikutusta imeväiseen. Ajaminen ja koneiden käyttö Primaspan ei vaikuta ajokykyyn eikä kykyyn käyttää koneita. Tärkeää tietoa Primaspanin sisältämistä aineista Lääke sisältää laktoosia 26 mg (50 mg tabletti), 52 mg (100 mg tabletti) tai 51 mg (250 mg tabletti). Mikäli et siedä glukoosi- tai galaktoosisokeria, selvitä hoitavalta lääkäriltä, voitko käyttää tätä lääkevalmistetta. 3. MITEN PRIMASPANIA KÄYTETÄÄN Verisuonitukosten estohoito aloitetaan lääkärin aloitteesta ja ohjauksessa. Ota Primaspania juuri sen verran kuin lääkäri on määrännyt. Tarkista annostusohjeet lääkäriltä tai apteekista, jos olet epävarma. Tavanomainen annos on 100 - 300 mg vuorokaudessa. Lääkäri on voinut määrätä lääkkeen annostusohjeeksi muun ohjeen kuin tässä mainitun. Noudata aina lääkärin ohjetta. Tärkeää! Primaspania ei suositella ensisijaiseksi kuumelääkkeeksi lapsille (alle 16-vuotiaille). Enterotabletit otetaan riittävän nesteen kera (esimerkiksi lasi vettä) ja niellään kokonaisina, jolloin ne liukenevat vasta suolistossa. Tällöin voidaan vähentää mahaärsytystä ja säilyttää valmisteen ominaisuudet. Rikottuna Primaspan-enterotabletti käyttäytyy päällystämättömän asetyylisalisyylihappotabletin (Disperin, Aspirin) tavoin. Annostus maksan ja munuaisten vajaatoiminnassa: Asetyylisalisyylihappoa tulisi käyttää varoen maksan tai munuaisten vajaatoimintaa sairastaville potilaille. Asetyylisalisyylihapon käyttöä tulisi välttää mikäli mahdollista potilailla, joilla on vaikea maksan tai munuaisten vajaatoiminta. Jos otat enemmän Primaspania kuin sinun pitäisi Ota välittömästi yhteys lääkäriin, sairaalaan tai Myrkytystietokeskukseen (puh 09-471977), jos otat tai joku muu, esim. lapsi ottaa vahingossa liian suuren annoksen lääkettä. Yliannostustapauksissa voi tajuissaan olevalle potilaalle antaa ensiapuna lääkehiiltä. Ota tämä lääkepakkaus mukaan, jos hakeudut lääkäriin tai sairaalaan. 4. MAHDOLLISET HAITTAVAIKUTUKSET Mahalaukun ärsytys ja verenvuoto mahan limakalvolta ovat tavallisten asetyylisalisyyli-happovalmisteiden yleisiä haittavaikutuksia, ja pitkäaikaisessa käytössä seurauksena saattaa olla mahahaava. Kokonaisena nieltyinä Primaspan-enterotabletit liukenevat vasta suolistossa, jolloin mahaärsytyksen mahdollisuus vähenee. Koska asetyylisalisyylihappo estää veren hyytymistä, voivat haavat vuotaa tavallista pidempään. Turvotuksia voi esiintyä, etenkin sydämen tai munuaisten vajaatoimintaa sairastavilla henkilöillä. Tavallisimpia yliherkkyysoireita ovat nokkosrokko, keuhkoputkien supistuminen ja vaikea nuha. Reaktioita esiintyy yleisimmin astmaatikoilla. Pitkäaikaisessa käytössä suurilla annoksilla voi esiintyä salisylismin oireita, kuten korvien soimista, päänsärkyä, huimausta, pahoinvointia, hikoilua, hyperventilaatiota ja joskus ripulia. Jos kokemasi haittavaikutus on vakava tai sitä ei ole mainittu tässä pakkausselosteessa, ota yhteys lääkäriin tai apteekkihenkilökuntaan. 5. PRIMASPANIN SÄILYTTÄMINEN Säilytä alle 25 °C. Säilytä alkuperäispakkauksessa kuivassa paikassa. Herkkä kosteudelle. Ei lasten ulottuville eikä näkyville. Lääkettä ei tule käyttää pakkaukseen merkityn ajankohdan jälkeen. Lääkkeitä ei tule heittää viemäriin eikä hävittää talousjätteiden mukana. Kysy käyttämättömien lääkkeiden hävittämisestä apteekista. Näin menetellen suojelet luontoa. 6. MUUTA TIETOA Mitä Primaspan sisältää - Vaikuttava aine on asetyylisalisyylihappo, jota on 50 mg, 100 mg tai 250 mg yhdessä tabletissa. - Tablettiytimen apuaineet ovat esigelatinoitu tärkkelys, natriumtärkkelysglykolaatti, maissitärkkelys, laktoosimonohydraatti ja liivate. Kalvopäällysteen apuaineet ovat hypromelloosi, propyleeniglykoli, hypromelloosiftalaatti ja dietyyliftalaatti. Lääkevalmisteen kuvaus Primaspan on valkoinen tai melkein valkoinen, pyöreä, kupera, kalvopäällystetty tabletti. Halkaisija 6,2 mm (50 mg enterotabletti), 8,2 mm (100 mg enterotabletti) tai 9,2 mm (250 mg enterotabletti). Myyntiluvan haltija Orion Oyj Orionintie 1 02200 Espoo Valmistaja Orion Pharma Orionintie 1 02200 Espoo Orion Pharma Tengströminkatu 8 20360 Turku Pakkausseloste tarkistettu 6.9.2010


text: Luigi D’Albertis Luigi Maria D’Albertis (21. marraskuuta 1841 Genova, Italia – 2. syyskuuta 1901 Sassari, Sardinia) oli italialainen tutkimusmatkailija ja luonnontieteilijä, joka kartoitti ensimmäisenä Papua-Uudessa-Guineassa sijaitsevaa Fly-jokea. D’Albertis tutki Malakan niemimaan ja Papua-Uuden-Guinean välistä laajaa saaristoa vuosina 1871–1877. Vuonna 1876 hän purjehti kahdeksan viikkoa australialaisella höyrykäyttöisellä Neva-isoveneellä 930 kilometriä ylös Fly-jokea. Seurueen mukana oli hänen serkkunsa Enrico Alberto d’Albertis ja myöhemmin ilmailun pioneerina tunnettu Lawrence Hargrave. Retkikunta keräsi lintu-, kasvi- ja hyönteisnäytteitä. Eteneminen päättyi aluksen törmättyä särkkään, jolloin retkikunta joutui palaamaan takaisin. D’Albertis yritti seuraavana vuonna uudelleen, mutta matka keskeytyi jo aikaisemmin, ja hän palasi Eurooppaan. Retkikunnan keräämää aineistoa sijoitettiin Giacomo Dorian luonnonhistorialliseen museoon Genovassa. Osa näytteistä meni British Museumiin, osa jäi D’Albertisin linnaan Castello D’Albertis. Linna on nykyisin Maailmankulttuurimuseo.


text: Tajusin juuri, että järkeni leikkaa kuin tylsä partaveitsi. Kivuliaasti ja huonolla tuloksella. Tämä kaikki liittyy jotenkin kuumaan kahviin, koordinaatioon ja painovoimaan. Muuten kuuluu varmaan ihan hyvää. Lunta sataa ja sisällä on lähes yhtä kylmä kuin ulkona. Niskoja juilii ja aamupalasta ei ole tietoakaan. Mutta muuten siis ihan hyvin. Ihan hyvin. Puhelinteline autoon 12 hours ago


text: Alla määritellään ne ehdot, joilla Luoteen Sirtox Oy (luotonantaja) voi myöntää lainaa sitä hakevalle henkilölle (lainanhakija). Laina voidaan myöntää täysi-ikäiselle Suomen kansalaiselle, jolla ei ole maksuhäiriömerkintöjä. Lainan hakeminen tapahtuu sähköisesti internetissä, tekstiviestillä tai muulla luotonantajan hyväksymällä ja esittämällä tavalla. Lainaamisen edellytyksenä on, että asiakkaalla ei ole hakemushetkellä avoimia lainoja luotonantajalle. Luotonantajan hyväksymä luottohakemus yhdessä näiden sopimusehtojen sekä vakiomuotoiset eurooppalaiset kuluttajaluottotiedot -lomakkeessa mainittujen ehtojen kanssa muodostavat kuluttajaluottosopimuksen lainanhakijan ja luotonantajan välille. Lainanhakijalle lähetetään jokaisesta lainan maksuerästä erikseen lasku jolla maksun voi suorittaa. Jos laskun eräpäivä ei ole pankkipäivä, maksu voidaan hoitaa ensimmäisenä pankkipäivänä eräpäivän jälkeen. Maksuerä muodostuu toimitusmaksusta, korosta, maksamatta olevan pääoman lyhennyksestä ja mahdollisista lisäpalveluiden veloituksista. Maksuerän euromäärä ilmenee luotonantajan ja lainanhakijan solmimasta kuluttajaluottosopimuksesta. Lainasumma on kulloinkin luotonantajan voimassa olevan lainatarjonnan mukainen. Lainanhakija valitsee lainahakemuksen yhteydessä halutun lainasumman. Laina-aika ilmoitetaan lainahakemuksessa. Luotonantaja voi myöntää myös haettua pienemmän lainan. Laina-aika alkaa siitä päivästä, kun luotonantaja on siirtänyt lainasumman lainanhakijan ilmoittamalle pankkitilille. Mikäli luottosopimuksessa ei muuta mainita, lainan nimelliskorko on 26,00 %. Kuluttajansuojalain (KSL) mukaisesti laskettu lainan todellinen vuosikorko on 178,41 % kun lainasumma on 2000 euroa ja laina-aika 8 kk. Tässä tapauksessa luottokustannukset ovat 900 euroa, luoton ja luottokustannusten yhteismäärä on 2900 euroa, ja kuukausittainen maksuerä on 362,50 euroa. Asiakkaalla on mahdollisuus siirtää laskun eräpäivää. Eräpäivän siirron hinta on lainan uudelleenjärjestelypalkkio, joka lisätään lainan pääomaan. Siirron jälkeen asiakkaalle lähetetään uusi lasku, jossa on uusi eräpäivä ja uusi maksuerän summa. Mikäli lainaa ei ole maksettu kokonaisuudessaan takaisin eräpäivään mennessä, peritään avoimelle summalle korkolain 4 §:n mukaista viivästyskorkoa ja luotonantaja lähettää lainanhakijalle maksumuistutuksen, josta veloitetaan 5 euroa. Kaikista perintätoimista aiheutuneet kulut tulevat lainanhakijan maksettaviksi. Luotonantaja voi siirtää saatavansa kolmannelle osapuolelle milloin tahansa ilman erillistä ilmoitusta. Saatava erääntyy maksettavaksi kokonaisuudessaan, mikäli lainanhakija laiminlyö sopimuksen mukaisten maksujen suorittamisen siten, että maksu on viivästynyt vähintään kuukauden ja on edelleen suorittamatta, ja viivästynyt määrä on vähintään 10 % tai jos siihen sisältyy useampi kuin yksi maksuerä, vähintään 5 % luoton alkuperäisestä määrästä taikka se käsittää koko jäännössaatavan. Luotonantajalla ei kuitenkaan ole oikeutta eräännyttää lainaa edellä kerrotulla tavalla, jos maksun viivästyminen johtuu kuluttajansuojalain 7 luvun 34 §:n tarkoittamasta kuluttajan sairaudesta, työttömyydestä tai muusta siihen verrattavasta hänestä riippumattomasta seikasta, paitsi jos tämä viivästyksen kesto ja muut olosuhteet huomioiden olisi luotonantajalle ilmeisen kohtuutonta. Suoritusesteestä on ilmoitettava luotonantajalle viivytyksettä. Lainanhakijalla on oikeus peruuttaa tekemänsä lainasopimus neljäntoista (14) vuorokauden kuluessa sopimuksen syntymisestä tai siitä myöhäisemmästä ajankohdasta, jolloin lainanhakija sai kaikki kuluttajansuojalain mukaiset ennakkotiedot. Peruuttamisilmoitus on tehtävä kirjallisesti ja siinä tulee olla vähintään seuraavat tiedot: - Lainanhakijan nimi ja henkilötunnus - Ilmoitus peruuttamisesta - Paikka ja päiväys - Lainanhakijan omakätinen allekirjoitus Peruuttamisilmoitukset tulee toimittaa kirjallisena luotonantajan osoitteeseen: Luoteen Sirtox Oy Aleksanterinkatu 17 B 15110 LAHTI Peruuttamistapauksissa lainanhakija on velvollinen maksamaan luotonantajalle korvauksena lainan koron ajalta, jonka laina on ollut luotonsaajan käytössä. Mikäli kysymyksessä on alle 200 euron laina, on luotonantajalla kuitenkin oikeus periä luotonsaajalta lainan todellinen vuosikorko ajalta, jonka laina on ollut lainanhakijan käytettävissä. Luotonantaja ei vastaa viivästyksestä tai vahingosta, joka johtuu hänen vaikutusmahdollisuuksiensa ulkopuolella olevasta ylivoimaisesta esteestä. Ylivoimaisena esteenä pidetään sellaista ennalta arvaamatonta seikkaa tai olosuhteiden muutosta, jota luotonantaja ei kohtuudella voi voittaa. Luotonantaja on velvollinen ilmoittamaan lainanhakijalle niin pian kuin se on mahdollista sitä kohdanneesta ylivoimaisesta esteestä. Luotonantajalla on oikeus milloin tahansa keskeyttää palvelu ilman erityistä syytä ja ilmoitusta. Kun lainanhakija on vahvistanut hyväksytyn lainahakemuksen, hän ilmoittaa hyväksyneensä lainasumman sekä sopimusehdot ja hyväksyy, että laina siirretään hänen tililleen välittömästi. Lainanhakijan on viipymättä ilmoitettava osoitteen- ja nimenmuutoksista luotonantajalle. Luotonantaja pidättää itsellään oikeuden muuttaa sopimusehtoja ilman erillistä ilmoitusta. Muuttuneita sopimusehtoja sovelletaan muutoksen jälkeen myönnettyihin lainoihin. Luotonantajalla on oikeus siirtää tähän sopimukseen perustuvat oikeutensa kolmannelle osapuolelle. Luotonantajalla on oikeus hylätä myös jo kertaalleen hyväksytty lainahakemus, jos hyväksymisen jälkeen on havaittu asioita, jotka vaikuttavat luottopäätöksen tekemiseen merkittävästi. Jos tämän asiakassuhteen erimielisyyksiä ei voida ratkaista osapuolten välisillä neuvotteluilla, lainanhakija voi saattaa asian käsiteltäväksi kuluttajariitalautakuntaan. Kuluttajariitalautakunta Hämeentie 3 B, PL 306 00531 Helsinki Puh. 010 366 5200 Tästä sopimuksesta aiheutuneet erimielisyydet ratkaistaan viime kädessä lainanhakijan kotipaikkakunnan käräjäoikeudessa. Lainanhakijan tiedot on tallennettu luotonantajan asiakasrekisteriin, jossa olevia tietoja käytetään normaalin asiakassuhteen hoitamiseen. Tietoja ei luovuteta kolmansille osapuolille. Luotonantajalla on oikeus käyttää rekisterissä olevia tietoja perusteltuja käyttötarkoituksia varten henkilötietolain (523/1999) mukaisesti. Tietoja voidaan vaihtaa konsernin muiden tytäryhtiöiden välillä. Näillä sopimusehdoilla ei vähennetä lainanhakijalle kuluttajansuojalain nojalla kuuluvia oikeuksia. Tämän palvelun tuottamisessa sovelletaan Suomen lakia. Luoteen Sirtox Oy PL 7 15871 HOLLOLA Y-tunnus: 2057420-4


text: Volvo Penta on maailman johtava teollisuusmoottoreiden valmistaja. Organisaatio toimii pienen yksikön joustavuudella, takanaan kuitenkin uusien tuotteiden kehittämiseen tarvittava tekninen ja taloudellinen tuki. Volvo CE Finland Oy allekirjoitti tammikuussa 2012 yhteistyösopimuksen Volvo Pentan kanssa. Yhteistyön avulla teollisuusmoottoriasiakkaille on tarjolla entistäkin kattavammat palvelut Suomessa. Volvo CE myy jatkossa Volvo Penta moottoreita jotka sopivat ajoneuvoihin, koneisiin ja aggregaatteihin. Kauttamme saa nyt myös kaikki alkuperäiset Volvo Penta varaosat sekä huoltopalvelut. Me Volvo CE:llä ymmärrämme, kuinka tärkeää on, että kone käy ja toimii. Tiedämme, että huolto- ja korjaustauot näkyvät kassavirrassa välittömästi. Tämä on meille tuttua myös ajoneuvopuolelta. Olemmekin entisestään laajentaneet huoltoverkostoamme, jotta voimme yhä nopeammin reagoida asiakkaidemme huoltotarpeisiin. Lisäksi meille on kunnia-asia, että henkilöstömme on ammattitaitoista ja mekaanikkomme hyvin koulutettuja. Tutustu tarkemmin Volvo Penta moottoreihin täällä: http://www.volvopenta.fi/ tai kysy lisää Volvo yhteyshenkilöltäsi!


text: Kašmirvilla Kašmirvilla on korkealla Aasian vuoristoissa elävästä kašmirvuohesta saatavaa erittäin hienoa persialaista pashminavillaa. Se on vuosisatojen ajan ollut erityisen haluttua villan pehmeyden, keveyden, helpon kerimisen, vahvuuden ja lämmittävyyden vuoksi. Nimensä se on saanut Intian Kashmirin osavaltion mukaan, mistä se ensi kerran kulkeutui suuremmissa määrin Eurooppaan brittien mukana. Tuotanto[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Alkuaan Tiibetistä kotoisin oleva kašmirvilla tunnettiin jo roomalaisaikana. Kiinan, Mongolian ja Tiibetin lisäksi kašmirvillaa tuotetaan Iranissa, Turkissa[1], Afganistanissa, Irakissa, Kashmirissa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa[2]. Vuohilajikkeita on kymmenisen kappaletta. Monista yrityksistä huolimatta eläimiä ei ole saatu tuottamaan tätä hienompaa alusvillaa Euroopan ilmastossa yhtä hyvin. Vuohien karheampi päällysvilla eroaa alusvillasta huomattavasti, eikä se sovellu hienoista hienoimman villan valmistamiseen. Aasian viileissä ilmastoissa kašmirvuohi kasvattaa talven varalle erityisen lämpimän alusvillan, jonka se ravistelee yltään lämpimän kevään saapuessa. Vuohipaimenet keräävät osan villasta maasta, mutta elannon vuoksi eläimiä autetaan mekaanisin keinoin. Tämän jälkeen likainen raakavilla pestään, kuivataan ja lajitellaan värin sekä hienouden mukaan. Raaka-aine keritään langoiksi ja lopulta se päätyy vaatteisiin. Käyttökohteiden määrä on äärimmäisen laaja. Yksi eläin tuottaa vuodessa vain noin 500 grammaa käyttökelpoista kuitua, jonka seulominen vie suuresti aikaa. Tästä määrästä vain 150 grammaa on korkealaatuista aluskarvaa, joka on päälliskarvaa hienompaa ja selittää suurimmaksi osin hintaerot eri vaatteiden välillä. Jotta vuohen tuottama kuitu määriteltäisiin kašmiriksi, tulee sen olla alle 18,5 mikrometriä leveydeltään ja 3,175 senttiä pituudeltaan. Maailmanlaajuinen villatuotanto on vuodessa noin 1,3 miljoonaa tonnia, mistä puhtaan kašmirvillan osa on vain noin 6500 tonnia. Kysyntä kašmirille on loputon, tuotanto taas rajattu. Ominaisuudet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Kašmirvilla on hienompaa, pehmeämpää ja lämpimämpää kuin muut villat[3]. Kašmirvilla on ihoa hyväilevää, kevyttä, hengittävää ja haurasta[4][5]. Toisaalta kašmirvilla nukkaantuu niin kuin villat yleensä. Laadun vaihtelu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Kašmirvillaa on saatavilla useaa eri laatua. Koska tuotanto on niin hajaantunut, sekaan mahtuu paljon halvempaa, kehnolaatuista kašmiria, josta valtaosa alle sadan euron neuleista on luotu. Korkeatasoiset kašmirneuleet maksavat 200 eurosta ylöspäin ja kašmirin käsittelyssä Skotlanti on vuosien saatossa osoittautunut erityisen tasokkaaksi. Tässä maassa on vuosisataiset perinteet villan kutomisessa ja – toisin kuin Aasiassa – kutomot ovat hyvin vaativia sertifioinnin ja laatutason suhteen. Tästä todisteena esimerkiksi The Scottish Cashmere Clubin kaltaiset järjestöt. Esimerkiksi Mongoliasta on alkanut tulla alan teollistumisen myötä huonompilaatuista kašmirvillaa[3]. Huonompaa kašmirvillaa saa halvemmalla, samoin kuin kašmirvillan ja muiden kuitujen seosta. Hoito[muokkaa | muokkaa wikitekstiä] Kašmirvilla on tuuletuksessa puhdistuvaa ja sitä ei tarvitse pestä kuin harvoin. Kašmirvillaisia vaatteita täytyy käsitellä ja pestä hellävaroen välttäen kovakouraisia otteita ja mekaanista muokkausta. Pesu tapahtuu haaleassa vedessä neutraalilla pesuaineella[1]. Kašmirvaatteet voidaan pestä käsin kylmässä vedessä tai hienopestä koneessa pesupussissa kašmirvillalle tarkoitetulla pesuaineella.


text: Loot oli Raamatun Ensimmäisen Mooseksen kirjan mukaan Abrahamin veljenpoika. Hän vaelsi Kaldean Urista Kanaaninmaahan ja asettui Abrahamista erottuaan Jordaniaan asumaan lakeudelle. Loot pakeni perheineen Sodoman ja Gomorran hävitystä. Kertomus Lootin vaimosta, joka paetessaan katsoi taakseen ja muuttui suolapatsaaksi, kuvastaa useiden kristittyjen mukaan käsitystä siitä, että Jumalan toimien tarkastelu on kuolemansynti. Lootin tyttäret harrastivat juopuneen Lootin kanssa sukurutsaa, jonka seurauksena syntyivät pojat Ben-Ammi ja Moab.