Ananda Museum Gallery Hotel Sukhothai Tailàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web 10 Moo 4, T.Ban Lum, A.Muang, Ciutat de Sukhothai, Sukhothai, Tailàndia, 64000 basat en 265 comentaris Veure totes les 69 fotos Sobre Ananda Museum Gallery Hotel Ananda Museum Gallery Hotel, ubicat a Ciutat de Sukhothai, Sukhothai, és una destinació popular per a viatgers. A només 1. Km, aquest hotel de 4-estrelles és fàcilment accessible des de l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Ananda Museum Gallery Hotel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Sukhothai. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, tenda de regals/records, instal.lacions per a minusvàl.lids, aparcament de cotxes, servei d'habitacions. Entri en una de les 34 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com televisió de pantalla plana, connexió sense fils a internet (cortesia), banyera hidromassatge, habitacions per a no fumadors, aire condicionat. Spa, massatge, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Ananda Museum Gallery Hotel és una selecció idònia per a la vostra estada a Sukhothai. La decoración del hotel. El Museum Gallery. Algo alejado del centro. Se necesita mejorar la instalación del suelo del pasillo en la parte de arriba. Hotel muy característico por su forma y contenido. Con un Museum Gallery donde se puede contemplar arte y antigüedades. Y en donde nos sentimos muy bien porque es muy acogedor el lugar. El personal de recepción es muy amable y las habitaciones son confortables y limpias. Hay conexión a internet y el personal de administración se comportaron muy bien con nosotros facilitándonos todo lo que necesitamos. Comentat el 20 de juny 2009 “A great hotel with a nice staff” Comentat el 27 d'agost 2007 SRINDA, Tailàndia “Quiet, clean and comfort!” “Not a Preferred Choice” “Ananda Museum Hotel Sukhothai” We traveled with elder; it was good that we stayed on the ground floor next to the parking lot. The hotel was clean and quiet. The location was not in downtown or near the historical site. Without personal vehicle, travel would be troublesome. Comentat el 11 de desembre 2009 Natchanont, Tailàndia “Stay with Ananda Museum Hotel” It was a nice hotel (3 star as said). Very quiet, clean and not that far from the city (by car). Of course, if you want to go to the ancient city, it may not be a good choice. A transportation is needed if you want to get around town because it's not in the heart of the city. As to the food, we didn't like it. They don't know exactly what they fix for us. So, kinda disappointed about the food. No wonder, it's very quiet hotel. Comentat el 31 de desembre 2009


Detenen a Parets un lladre en recerca i captura a diversos punts d'Espanya - somVallès La policia va detenir l'home aquest dilluns a la zona comercial del municipi Dimarts, 29 de novembre de 2016 | 12:27h La Policia Local de Parets del Vallès va detenir aquest dilluns a la tarda, un individu de nacionalitat espanyola amb gairebé una trentena d'antecedents i en recerca i captura a diversos punts de l'Estat. Els agents locals va n fer la detenció durant un dels serveis de vigilància habitual efectuat a l’espai comercial del municipi. Els fets van ocórrer cap a les 19 h, quan els agents van adreçar-se a un home d’aspecte sospitós i li van demanar la identificació. Un cop fetes les consultes, els policies van poder comprovar que l’individu, amb antecedents penals per 27 delictes, estava pendent d’ingrés a presó com a autor, entre d’altres, de robatoris amb violència i intimidació. La policia també va corroborar que l’home estava a la recerca i captura a 6 jutjats d’arreu del territori espanyol, entre els quals es troben els de Granollers, Saragossa, Osca o Tarragona. Els agents van procedir a la seva immediata detenció i al trasllat a la comissaria de Mossos d’Esquadra de Mollet del Vallès.


TEKA TOP LINEA 3440 Inox - Fregadero Sobre Encimera - Smarty You S.L. y '){$(this).html('* Recibelo entre: TEKA TOP LINEA 3440 Inox - Fregadero Sobre Encimera 135,58 €+IVA incl. Referencia: 910138002 Importe de tu compra 135,58 € 46,56 € 139,66 € 4,08 € 43,39 % 35,24 € 141,02 € 5,44 € 37,59 % 23,94 € 143,74 € 8,16 € 32,84 % Similares a TEKA TOP LINEA 3440 Inox - Fregadero Sobre Encimera


Formem part del pla CLIMA! | Institut Quatre Cantons del Poblenou Carme Gabaldon2018-10-27T17:51:21+02:00 Ens alegra fer-vos saber que ens han concedit un dels ajuts per al desenvolupament de projectes en el marc del Compromís de Barcelona pel Clima 2018 amb el projecte titulat “Blocs de Recerca i Creació a l’ESO (BRCS): Estratègies per transformar el teu institut i millorar la qualitat de vida dels seus usuaris”. Aquest ajut ens l’han concedit juntament amb les cooperatives BIOHabita! i Societat Orgànica amb qui ja col·laboràvem des del curs passat i que ens aportaran el coneixement expert que necessitem per tirar el projecte endavant. El nostre projecte s’articula en 4 fases: diagnosi del centre, pla d’acció, difusió i rèplica. En la primera fase es farà una diagnosi de les qualitats ambientals de l’institut així com del grau d’eficiència energètica. Seguidament es determinaran unes línies d’acció per millorar aquells aspectes que en la diagnosi hagin sorgit com a negatius i es duran a terme les primeres accions de millora. En paral·lel es difondran els resultats a tot el centre i a les famílies; també, en la mesura del possible, al barri i a la ciutat. Finalment s’elaborarà un document que permeti replicar l’experiència en altres centres educatius. Totes aquestes fases es desenvoluparan amb la implicació de l’alumnat de 3r i 4t d’ESO que realitzarà diversos BRCS per treballar el tema, dur a terme la diagnosi, dissenyar un pla d’acció i implementar algunes mesures de millora. En aquests moments ja ens hem posat en marxa i estem tirant endavant dos BRCS. En el primer, “Envoltats d’ones”, s’estudien les ones electromagnètiques i es fa un estudi de la radiació electromagnètica del centre i les seves possibles repercussions. En el segon, “Un institut més agradable? Laboratori d’energia, aire, llum i so”, s’enregistraran els paràmetres de qualitat ambiental com la temperatura, la humitat i el nivell de CO2 a les aules i també es farà un estudi d’eficiència energètica. Els resultats d’aquesta diagnosi s’exposaran i es difondran a finals de trimestre i seran el punt final de la primera fase.


Ens estimen, segur? – els científics, per la independència Publicat el 14 d'Agost de 2017 14 d'Agost de 2017 Autor editorCategories General Anterior Entrada anterior: Llibres sobre Catalunya i el procés d’independència Següent Entrada següent: Ja no hi ha marxa enrere


RuralCat posa en marxa un nou espai dedicat a la indústria agroalimentària de la mà de GEC (www.gec.es) | Comunicados de Prensa Search Comunicados de PrensaPrensa Noticias Actualidad RuralCat posa en marxa un nou espai dedicat a la indústria agroalimentària de la mà de GEC (www.gec.es) By: administration On: 18 mayo, 2009 In: Tecnología With: 0 Comments RuralCat posa en marxa un nou espai dedicat a la indústria agroalimentària de la mà de GEC (www.gec.es) AlimenCat neix com una iniciativa del Departament d’Agricultura, Alimentació i Acció Rural, amb l’objectiu de donar servei i posar en valor la indústria i la producció agroalimentària catalanes RuralCat, iniciativa del Departament d’Agricultura, Alimentació i Acció Rural és una comunitat virtual agroalimentària i del món rural que va néixer a l’any 2003 per apropar el món rural a les Tecnologies de la Informació i Comunicació (TIC) Fruit de la col•laboració del Departament d’Agricultura, Alimentació i Acció Rural i GEC, consultora d’ elearning i gestió del coneixement per a grans organitzacions, ha nascut AlimenCat (www.ruralcat.net/alimencat/), un nou espai dedicat a donar servei i posar en valor la indústria i la producció agroalimentària catalanes, mentre es constitueix com un lloc on la pròpia indústria pugui trobar fàcilment tota la informació temàtica relacionada. L’Acte de presentació va tenir lloc el passat 19 de març a a AlimenCat, a la Fira de Mollerussa per part del Sr. Joan Gené Albesa, Director General d’Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentaries En Francesc Fàbregas, Director General de GEC, ha expressat la seva “satisfacció per poder aportar valor a la indústria agroalimentària per mitjà de les comunitats virtuals, de les quals GEC és pionera al nostre país”. Inclòs al portal RuralCat, el nou espai AlimenCat té com a objectiu afavorir la competitivitat de la indústria agroalimentària catalana i constituir-se com a un espai de trobada i intercanvi d’idees per a aquest sector. Per fer-ho possible s’estructura en tres espais: Informació, Alimentació i Indústria Agroalimentària, on, a més dels serveis específics per a la indústria agroalimentària, es dóna a conèixer el resultat de la feina de la Direcció d’Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries, així com els controls i els processos que s’han fet per tal que els productes puguin assolir uns distintius d’origen i qualitat garantits, i arribar al consumidor amb plenes garanties per al consum. A la secció Informació es pretén proporcionar informació actual i destacada sobre el món de l’agroalimentació, activitats previstes en el sector, entrevistes a persones destacades del sector , legislació i estadístiques de consum alimentari. L’espai Alimentació informa sobre els productes que han arribat a nivells de qualitat reconeguda, per la traçabilitat de la feina en el procés productiu i la garantia de seguretat alimentària dels productes. La secció es completa amb informació sobre nutrició, cultura gastronòmica catalana i seguretat alimentària. Finalment, Indústria Agroalimentària s’adreça als professionals vinculats amb el sector agroalimentari català amb un plantejament de recursos informatius que pretenen potenciar el teixit agroindustrial alimentari, com l’oferta formativa o la secció d’informació tècnica. Cal destacar l’oferta de serveis com la Plataforma de Finançament, que informa sobre recursos financers per dur a terme projectes centrats en innovació, qualitat, valorització tecnològica, eficiència energètica, comercialització i creació d’empresa, entre d’altres àmbits. L’espai AlimenCat està inclòs en el portal RuralCat, la comunitat virtual agroalimentària i del món rural, desenvolupada per GEC al 2003 a iniciativa del Departament d’Agricultura, Alimentació i Acció Rural (DAR), orientada a apropar el món rural a les Tecnologies de la Informació i Comunicació (TIC) i facilitar al sector agrari i agroalimentari l’accés a informació, formació i serveis tecnològics del seu interès. Fundada el 1996, GEC forma part del grup d’empreses de la UOC (Universitat Oberta de Catalunya). GEC disposa d’un equip multidisciplinari de 150 persones capaç de dissenyar, desenvolupar, implementar i avaluar amb èxit les seves solucions d’e-learning, fidelització de clients, comunicació i intercanvi de millors pràctiques. GEC desenvolupa l’entorn virtual, els recursos formatius i de comunicació i implanta sistemes d’organització, com ara processos i eines de treball col•laboratiu. Previous Post: La Cirugía Bariatrica por laparoscopia: ¿Perder peso o simple propaganda? Next Post: El Hotel Montíboli acoge la exposición “Poètica dels Objectes” de la Universidad Miguel Hernández y la Facultad de Bellas Artes de Altea Deja un comentario Cancelar respuesta


Unió Musical Covarxina: 06/01/2010 - 07/01/2010 Assaig de la Banda a la font de Company Dins de la programació d'actes que es duran a terme a la font de Company, el proper divendres 9 de juliol a les 10 i mitja de la nit, la Banda farà un assaig amb motiu de la seua participació en el I Certamen de Música de Cine "Ciutat de Cullera". Si vols prendre la fresca a la font de Company... vine a escoltar la nostra Banda en silenci! Paratge de la font de Company Concert - Recital de poesia homenatge a Miguel Hernández El dissabte 3 de juliol a les 22:30h el Cor de la Unió Musical Covarxina col.labora amb Joan Castany i altres intèrprets locals per a fer un concert - recital de poesia "Homenatge a Miguel Hernández" a la font de Company. En la foto es pot vore el cartell que anuncia les nits d'estiu a la font de Company. Vine amb la Banda de la Unió Musical Covarxina a Cullera. El dissabte 24 de juliol de 2010, en el recinte dels Jardins del Mercat, es celebrarà el I Certamen Nacional de Bandes de Música de Cine "Ciutat de Cullera" 2010. La banda de la Unió Musical Covarxina actuarà en primer lloc. Prèviament, a les 9 de la nit, es farà un passacarrer (Casa de l'Ensenyament - Casa de la Vila - Jardins del Mercat), on cada banda interpretarà un pas-doble. Clica damunt i el voràs més gran. Els interessats en vindre a vore el concert i dinar amb la Unió Musical Covarxina ingressaran 15€ en el compte de la UMC a la Caixa Rural abans del 7 de juliol. L’autobús del públic eixirà pel matí i tornarà a la matinada. Els músics podran fer nit a Cullera. Ànim, anem a Cullera amb la nostra Banda! Assajos parcials i generals de la banda, juny 2010 Intercanvi de les bandes juvenils de la Vall d'Alba i de les Coves Banda juvenil de Vall d'Alba dirigina per Javier Badia Gómez Les bandes juvenils de la Vall d'Alba i de les Coves han interpretat el programa que havien preparat per a l'intercanvi. El concert s'ha dut a terme a les 20 hores a la Casa de la Cultura. Després els músics de les dues bandes han gaudit d'un berenaret a la Fonda. Banda juvenil de les Coves dirigina per Cèsar Torlà Blasco I Certamen de Música de Cine "Ciutat de Cullera" 2010 El 14 de juny de 2010 s'han anomenat els membres del jurat del I Certamen Nacional de Bandes de Música de Cine "Ciutat de Cullera" 2010. Seran les següents persones: En Rafael Talens Pelló, president En Vicente Soler Solano En Salvador Sebastià López Intercanvi de les bandes juvenils de la Vall d'Alba i les Coves El concert de les bandes juvenils de la Vall d'Alba i de les Coves es farà a la Casa de la Cultura el proper diumenge 20 de juny a les 20 hores. El canvi de lloc és a causa de les obres de l'antiga carretera. El cartell que l'anuncia queda de la següent manera. I Certamen Nacional de Bandes de Música de Cine "Ciutat de Cullera" El dissabte 24 de juliol de 2010, en els jardins del Mercat Municipal, es celebrarà I el Certamen Nacional de Bandes de Música de Cine "Ciutat de Cullera" 2010. Trobaràs més informació en la web "Nuestras Bandas de Música". Audició final de curs de l'Escola de Música Clica la foto i en voràs més. El 4 de juny per la vesprada, amb notable participació de públic (mares, pares, iaios i germans) es va desenvolupar l'audició final de curs dels educands de l'Escola de Música de la Unió Musical Covarxina. El programa, com va explicar Cèsar, no va incloure cap interpretació de la banda juvenil, degut a que el proper dia 20 de juny tenim un intercanvi de bandes juvenils a les Coves. El proper diumenge 20 de juny a les 20 hores les bandes juvenils de la "Asociación Musical Vall d'Albense" i de la Unió Musical Covarxina faran un concert a la pista de la Ravaleta. 11-07-2009 Albocàsser intercanvi bandes juvenils (assaig).


(CAT) Política de Cookies , TRALLERO El web de http://www.trallero.com/ utilitza cookies i altres mecanismes similars (en endavant cookies) per millorar el seu rendiment i millorar la seva experiència d’usuari. Aquí li mostrem Les cookies són petits arxius de text que una pàgina web pot posar en el seu ordinador o dispositiu mòbil la primera vegada que visita un lloc web o pàgina. La cookie ajudarà al lloc web a reconèixer la seva dispositiu la propera vegada que el visiti. Utilitzem el terme “cookies” en aquesta política per referir-nos a tots els fitxers que recopilen informació d’aquesta manera. Hi ha moltes coses que fan les cookies. Per exemple, poden ajudar-nos a recordar el seu nom d’usuari i preferències, analitzar el funcionament del nostre lloc web, o fins i tot ens permet recomanar-li el contingut que creiem que pot ser del vostre interès. Algunes cookies no contenen informació personal – per exemple, si fa clic a “Recordar” a iniciar sessió, una cookie s’emmagatzemarà amb el seu nom d’usuari. La majoria de les cookies no recopilarà informació que l’identifiqui, només recullen la informació general, com els usuaris arriben a la plataforma i utilitzen la web, o la ubicació general de l’usuari. Quins tipus de cookies fem servir a http://www.trallero.com/? Algunes cookies són essencials per al funcionament del nostre lloc web. Per exemple, algunes cookies ens permeten identificar l’idioma de l’usuari, configuració regional o des on s’accedeix. Si un abonat opta per desactivar aquestes cookies, l’usuari li serà més difícil accedir a tot el contingut a la seva disposició. Aquestes cookies són generades per Google Analytics. Google emmagatzema la informació recollida per les cookies en els servidors en els Estats Units, complint amb la legislació Europea a pel que fa a protecció de dades personals i es compromet a no compartir-la amb tercers, excepte quan la llei li obligui a això o sigui necessari per al funcionament del sistema. Google no associa la seva adreça IP amb cap altra informació que tingui. Per obtenir més informació sobre les cookies utilitzades per Google Analytics, ja pots entrar a aquesta adreça: Conceptes sobre cookies de Google Analytics. Google ha desenvolupat un complement que pot instal·lar en el seu navegador si voleu no ser rastrejat per les seves cookies: Complement Opt-out de Google Analytics. Característiques de les cookies: __utmb (sessió) __utmc (30 minuts) __utmz (6 mesos) Cookies de tècniques. Utilitzem cookies tècniques que ens permeten recordar les teves preferències. Per exemple, les cookies t’estalvien la molèstia d’escriure el seu nom manualment cada vegada que accedeixis al lloc, i recordar les preferències de personalització, com ara l’obertura de menús laterals segons la visita anterior a l’iniciar sessió, recordar elements que integren una comanda, realitzar una sol·licitud d’inscripció o compartir continguts a través de xarxes socials. __zlcid (sessió) S’utilitza per poder mantenir una sessió de xat És una cookie estrictament necessària per a l’ús del xat. També utilitzem cookies tècniques per oferir-te millors serveis. Durant quant de temps guardem la informació? Com hem explicat anteriorment, les cookies t’ajuden a obtenir el màxim rendiment dels nostres llocs web. Deshabilitar les cookies: * Internet Explorer: Eines> Opcions d’Internet> Privadesa> Configuració. * Firefox: Eines> Opcions> Privadesa> Històric> Configuració Personalitzada. * Chrome: Configuració> Mostra opcions avançades> Privadesa> Configuració de contingut. Per a més informació, podeu consultar el suport de Google o l’Ajuda del * Safari: Preferències> Seguretat Si vols esborrar del teu navegador les cookies registrades per dgdatos.es, aquí tens les instruccions per a diferents navegadors: * Internet Explorer: http://support.microsoft.com/kb/278835/es * Chrome: https://support.google.com/chrome/answer/95647 Canvis en la nostra política de cookies? Qualsevol canvi que es pugui produir en el futur pel que fa a la nostra política de cookies serà publicada en el futur en aquesta mateixa pàgina. D’aquesta manera podràs comprovar regularment les actualitzacions o canvis en la nostra política de cookies.


PÉREZ-REVERTE, Arturo. La Guerra Civil contada a los jovenes. Alfaguara. La lectura que us recomano aquest mes de setembre és La Guerra Civil contada a los jovenes escrita per Arturo Pérez-Reverte. Hi ha un munt d’aspectes que es podem destacar d’aquest llibre .... primerament, dir que, tal i com indica el seu títol, és un llibre sobre la Guerra Civil Espanyola destinat al públic jove. Així el text d'informació històrica és breu, objectiu i sense clixés partidistes. Hi trobareu 30 capítols d’una sola pàgina que, cronològicament, van relatant els fets que van succeir. La narració de cada capítol pren força amb les il·lustracions de caire realista fetes per Fernando Vicente. Del llibre, també em destaco els annexes de gran qualitat informativa: en ells hi trobareu informacions diverses, com ara mapes de la divisió territorial, un glossari dels conceptes essencials, una cronologia de moments claus, etc. Per últim, comentar que és un bon llibre per entrar amb contacte amb aquest tema. Tot plegat, el text d’Arturo Pérez-Reverte juntament amb les il·lustracions de Fernado Vicente, fan d’aquest llibre un edició especial i de molt bona qualitat, on podreu conèixer tot allò que va passar durant La Guerra Civil exposat d’una forma molt amena, resumida i gens feixuga. Per més informació sobre el llibre, podeu consultar l’article publicat a El Confidencial.


B&B Crigiù Polignano a Mare Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web B&B CrigiùVico Recupero 8, Polignano a Mare, Polignano a Mare, Itàlia, 70044 - Veure al mapaExcepcional9,3Basada en56comentarisB&B CrigiùVeure més fotos"Beautiful apartment with astonishing view on the main piazza..."ManuelaItalyVeure més fotosVeure totes les 19 fotosExcel·lent ubicació 9,5Veure al mapa9,5UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públicsaire condicionatbalcó/terrassa Sobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Polignano a Mare, B&B Crigiù és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. B&B Crigiù també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Polignano a Mare. Transport hotel/aeroport, lloguer de cotxes, lloguer de bicicletes són només algunes de les comoditats que fan que B&B Crigiù sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. B&B Crigiù és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Polignano a Mare.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatescriptorisala d'estararticles de tocadorestris de cuinaservei de planxabalcó/terrassaneveratelevisió de pantalla planacalefaccióplat de dutxa empolles d'aigua de cortesiarentadora Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Cache hits 34906560 $_REQUEST['q'] сделка $_GET['q'] сделка $_SERVER['REQUEST_URI'] /tag/?cx=partner-pub-7334079625885383%3A5855694555&cof=FORID%3A10&ie=UTF-8&q=%D1%81%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%BA%D0%B0&sa=&siteurl=verro.ru%2F&ref=&ss= $_SERVER['QUERY_STRING'] _url=/tag/&cx=partner-pub-7334079625885383%3A5855694555&cof=FORID%3A10&ie=UTF-8&q=%D1%81%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%BA%D0%B0&sa=&siteurl=verro.ru%2F&ref=&ss= $_SERVER['REQUEST_TIME_FLOAT'] 1524736496.4431 $_SERVER['REQUEST_TIME'] 1524736496


Historia de l'esquerra republicana a Catalunya PDF By author José María Poblet last download was at 2017-05-02 28:27:52. This book is good alternative for Història de l'Església a Catalunya . Download now for free or you can read online Historia de l'esquerra republicana a Catalunya book. Historia de l'hegemonia catalana en la política espanyola PDF By author Francesc Pujols last download was at 2016-12-02 20:15:13. This book is good alternative for Història de l'Església a Catalunya . Download now for free or you can read online Historia de l'hegemonia catalana en la política espanyola book. Història de l'Institut d'Estudis Catalans PDF By author 0 last download was at 2017-05-16 57:45:30. This book is good alternative for Història de l'Església a Catalunya . Download now for free or you can read online Història de l'Institut d'Estudis Catalans book. Història de l'Obra del Cançoner i complement a l'inventari de l'arxiu PDF By author Josep Massot i Muntaner last download was at 2016-07-22 48:05:05. This book is good alternative for Història de l'Església a Catalunya . Download now for free or you can read online Història de l'Obra del Cançoner i complement a l'inventari de l'arxiu book. Història de l'odontologia PDF By author 0 last download was at 2016-02-09 06:21:18. This book is good alternative for Història de l'Església a Catalunya . Download now for free or you can read online Història de l'odontologia book. Història de l'onze de Setembre de 1714 PDF By author Jaume Vidal Alcover last download was at 2016-03-03 15:42:33. This book is good alternative for Història de l'Església a Catalunya . Download now for free or you can read online Història de l'onze de Setembre de 1714 book. Història de l'Orfeó Català PDF By author Josep M. Roig i Rosich last download was at 2016-01-17 08:22:49. This book is good alternative for Història de l'Església a Catalunya . Download now for free or you can read online Història de l'Orfeó Català book. Història de l'ortografia catalana PDF By author Mila Segarra last download was at 2016-04-22 53:15:28. This book is good alternative for Història de l'Església a Catalunya . Download now for free or you can read online Història de l'ortografia catalana book. HISTORIA DE LÂ ART PDF By author E.H.GOMBRICH last download was at 2016-07-01 06:20:06. This book is good alternative for Història de l'Església a Catalunya . Download now for free or you can read online HISTORIA DE LÂ ART book. HISTORIA DE L ́ART VALENCIA - DES DELS ORIGENS FINS ELS NOSTRES DIES, COMPENDIOSAMENT PDF By author J. Ma Bayarri last download was at 2016-08-07 29:42:34. This book is good alternative for Història de l'Església a Catalunya . Download now for free or you can read online HISTORIA DE L ́ART VALENCIA - DES DELS ORIGENS FINS ELS NOSTRES DIES, COMPENDIOSAMENT book.


Artur Mas - Any 2010 - Articles Després de gairebé trenta anys de trajectòria política i de presentar-se en tres ocasions com a candidat a la presidència de la Generalitat de Catalunya per Convergència i Unió (CiU), Artur Mas i Gavarró va ser investit 129è president de la Generalitat de Catalunya el 23 de desembre del 2010. Artur Mas va néixer a Barcelona el 31 de gener del 1956 i és el gran de quatre germans. De família vinculada al món de l’empresa familiar —la seva mare tenia arrels tèxtils a Sabadell i el seu pare provenia del ram de la metal·lúrgia, del barri industrial del Poblenou—, Mas va estudiar al Liceu Francès de Barcelona i a l’Aula Escola Europea. Posteriorment, es va llicenciar en Ciències Econòmiques i Empresarials a la Universitat de Barcelona. Acabada la carrera, va començar a treballar al departament de comerç exterior d’un grup d’empreses industrials dedicat a la producció de material de logística i elevació. Uns anys després, va dirigir una societat d’inversions que era d’un grup industrial del sector de l’adoberia. L’any 1982 va entrar al Departament de Comerç, Consum i Turisme de la Generalitat i es va dedicar a la promoció exterior i la captació d’inversions estrangeres per a Catalunya. Posteriorment, va ser cap del Servei de Fires i director general de Promoció Comercial. Des del 1987 i fins al 1995, el polític barceloní va ser regidor de l’Ajuntament de Barcelona. Després de les eleccions autonòmiques del 1995 va ser elegit com a diputat al Parlament de Catalunya per CiU. Poc abans, el president de la Generalitat Jordi Pujol l’havia nomenat conseller de Política Territorial i Obres Públiques. Dos anys més tard, al 1997, Mas va esdevenir conseller d’Economia i Finances, en substitució de Macià Alavedra. El canvi de segle també va marcar profundament la carrera política de Mas. El novembre del 2000, durant l’11è Congrés de Convergència Democràtica de Catalunya, Artur Mas va ser escollit secretari general del partit, càrrec que va revalidar els anys 2004 i 2008. Tanmateix, del 2001 al 2003 va assumir també el càrrec de conseller en cap, i l’any 2002 va ser proclamat candidat de CiU a la presidència de la Generalitat en substitució de Jordi Pujol. El 2003, tot i guanyar les eleccions amb 46 escons aconseguits enfront els 42 que va obtenir el PSC, la majoria parlamentària va donar la presidència de la Generalitat al candidat socialista Pasqual Maragall. Mesos més tard, Artur Mas seria nomenat cap de l’oposició del Govern català. En les eleccions autonòmiques del 2006, tot i que CiU va aconseguir ampliar la seva victòria sobre el seu principal rival (PSC), es va tornar a reeditar el pacte entre els partits de l’esquerra i la majoria parlamentària va escollir el socialista José Montilla per a presidir la Generalitat de Catalunya. Així, el partit de Mas va continuar a l’oposició. El 18 de gener del 2010, Artur Mas va ser proclamat per tercera vegada consecutiva candidat de CiU a les eleccions del 28 de novembre. En aquesta ocasió, CiU va aconseguir el 46% dels diputats de la cambra catalana, amb un total de 62 escons. Aquella nit, davant de militants i periodistes, Artur Mas va manifestar que “rebem la victòria amb una barreja d’humilitat, responsabilitat i esperança. Estem orgullosos de la victòria, però ens sentim servidors de Catalunya, no els seus salvadors”. Un cop constituït el Parlament, a mitjans de desembre, la presidenta Núria de Gispert va proposar Mas com a candidat i el dia 23 de desembre va ser investit com a 129è president de la Generalitat. Pocs dies més tard, el 27 de desembre, Artur Mas va assumir oficialment el càrrec de mans de l’expresident, José Montilla. Segons Mas, en aquell moment es va complir el seu “millor somni”, i va assegurar que exerciria el càrrec amb “cap fred, cor calent, puny ferm i peus a terra”. Artur Mas està casat amb Helena Rakosnik des del 1982 i té tres fills, la Patrícia, l’Albert i l’Artur. En el terreny literari, Artur Mas és un amant de la literatura francesa, especialment de la poesia, i d’autors com Baudelaire, Verlaine o Víctor Hugo. També li agraden la història i els esports, com el futbol, el tennis o l’esquí.


Independentisme català - L'Enciclopèdia, la wikipedia lliure en valencià El independentisme català (o secessionisme català) és la corrent política, derivada del nacionalisme català, que propugna l'independència, be de Catalunya en el seu actual llímit com a comunitat autònoma, be d'una Catalunya ampliada en la denominada «Catalunya Nort» (Roselló i Alta Cerdanya francesos) o la franja oriental d'Aragó, be dels denominats Països Catalans;[1] és dir, la seua secessió respecte d'Espanya i França. En general també propugna la lliure i directa integració de Catalunya en l'Unió Europea, excepte entre els sectors més esquerrans de l'independentisme. L'independentisme català planteja les seues tesis sobre el principi de que el poble de Catalunya és una nació sobirana, aludint bàsicament a la reinterpretació de la seua història, cultura, llengua pròpia i al dret civil català, i sobre l'afirmació de que Catalunya no conseguirà la seua màxima plenitut cultural, social ni econòmica mentres forme part d'Espanya. Alguns situen l'orige remot de les seues idees en la Renaixença, un moviment cultural en defensa de l'idioma català de mijan sigle XIX. 1 Principis ideològics Principis ideològics[editar] L'independentisme català planteja les seues tesis sobre el principi de que el poble de Catalunya és una nació sobirana, aludint bàsicament a l'interpretació de la seua història, cultura, llengua pròpia i al dret civil català, i sobre l'afirmació de que Catalunya no alcançarà la seua màxima plenitut cultural, social ni econòmica mentres forme part d'Espanya. L'independentisme català defén la tesis de que Catalunya és una nació oprimida per Espanya des de la seua ocupació per les tropes borbòniques en 1714, i la posterior supressió de les institucions catalanes i la prohibició de la seua llengua en l'administració per mig dels Decrets de Nova Planta promulgats per Felipe V entre 1707 i 1716, aprovat el Decret de Nova Planta de Catalunya en 1716, puix la corona d'Aragó a la qual pertanyia el comtat de Catalunya, va recolzar a l'atre candidat al tro espanyol, l'archiduc Carles de Habsburc. Els percentages de respal varien en les enquestes en funció de si existixen solament dos opcions (sí o no), o si en la pregunta s'inclouen atres opcions federalistes. En el primer cas les enquestes donen resultats d'empat entre abdós opcions. En el segon cas l'opció majoritària seguix sent l'independència, encara que un percentage propenc al 9% canviaria el seu vot a l'opció de "estat dins d'una Espanya federal". Una part dels partidaris d'esta corrent política no solament aspira a l'independència de Catalunya en sentit estricte, sino a l'unió de lo que denominen Paisos Catalans: la pròpia Catalunya; el Rosselló i la Cerdanya francesos (els quals s'autodenominen Catalunya Nort); la Franja Oriental d'Aragó a la qual denominen Franja de Ponent i consideren que també partix de Catalunya; la Comunitat Valenciana; les Illes Balears; la comarca murciana del Carche i la ciutat sarda d'Alguer, en Itàlia. Dits territoris, excloent la Vall de Aran, una volta independisats formarien un estat confederat català on també s'inclouria el Principat d'Andorra. La bandera que identifica a l'independentisme català és la coneguda com estelada. ↑ ERC. Principis ideològics en castellà Obtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Independentisme_català&oldid=156105» Esta pàgina fon modificada l'última volta el 4 nov 2019 a les 11:35.


Relleu generacional d’or | Xavi Ballesteros | BARCELONA / PEQUÍN | Bàsquet Mundial | L'Esportiu de Catalunya Relleu generacional d’or Relleu generacional d’or Relleu generacional d’or Relleu generacional d’or + Relleu generacional d’or E-mail BARCELONA / PEQUÍN - 16 setembre 2019 2.00 h Espanya es penja l’or apallissant una Argentina neutralitzada per complet: Scola (1/10 tirs) Marc Gasol i Ricky, claus, ja són els nous líders Marc Gasol abraça Ricky Rubio, els dos grans líders de la nova generació FIBA. Relleu generacional d’or .. Relleu generacional d’or Relleu generacional d’or Relleu generacional d’or Relleu generacional d’or Relleu generacional d’or E-mail Xavi Ballesteros - BARCELONA / PEQUÍN argentina 75 espanya 95 ARGENTINA:Campazzo (11), Garino, Brussino (8), Scola (8), Delía (2) –cinc inicial–, Caffaro, Vildoza (2), Laprovittola (17), Fjellerup, Deck (24), Redivo 83) i Gallizzi. 15/34 de 2. 7/27 triples (2 Brussiono, 2 Laprovittola, 1 Campazzo, 1 Deck i 1 Redivo). 24/28 lliures. 27 rebots (8 Scola) i 66 de valoració (16 Deck).ESPANYA:Ricky Rubio (20), Rudy Fernández (11), Juancho Hernangómez (11), Oriola (6), Marc Gasol (14) -cinc inicial-, Colom, Ribas (5), Claver (2), Willy Hernangómez (11), Rabaseda, Llull (15) i Beirán. 25/45 de 2. 6/20 triples (2 Rudy, Juancho Hernangómez, 1 Gasol, 1 Ricky i 1 Ribas). 27/33 lliures. 47 rebots (10 Rudy). 20 assistències (7 Gasol) i 122 de valoració (22 Marc Gasol).PARCIALS:14-23, 17-20 (31-43); 16-23 (47-66) i 28-29 (75-95). Silenciant tothom. Meravellant tothom. Parlem de la selecció espanyola, que no sortia en les travesses com a favorita i que no va transmetre un gran bàsquet a l’inici del campionat, però que té una cosa que no tenen la resta: esperit competitiu per saber jugar partits importants. Esperit d’equip per saber compartir moments complicats. Esperit guanyador per sentenciar quan toca i enfonsar el rival. Hi ha una sèrie de jugadors que saben de què va això del bàsquet, i sobretot n’hi ha dos –Marc Gasol i Ricky Rubio– que han fet un pas endavant quan ha calgut per liderar els de Scariolo. Un tècnic que, també, ha donat una lliçó a alguns il·luminats amb cartell però fracassats, com ara Djordjevic. Al costat de Marc i Ricky, una peça transcendental: Rudy, adaptant-se al seu nou rol i fent dobles figures en una final com només havien fet Shaquille O’Neal (1994), Rebraca (1998), Oberto (2002), Garbajosa (2006), Odom (2010) i Cousins (2014). Al seu costat, Llull, a qui després de la lesió li falta explosivitat però a qui, per caràcter i ambició, ningú no el supera. I un Claver que, un dia més, ha demostrat que és bo jugant al costat de bons. Que quan ha de fer més del que li toca, no brilla i que quan hi ha bons al seu costat, brilla com ningú. A partir d’aquí, una segona unitat amb Ribas, Oriola, Willy Hernangómez i un Juancho que ha estat un comodí de luxe. I tres jugadors que han obtingut el premi de la constància: Rabaseda –que debutava amb Espanya–, Beirán i Colom. Sense cap membre ja de la famosa generació d’or, nascuts el 1980 –Pau Gasol, Navarro, Reyes...–, la selecció va sortir molt mentalitzada amb Oriola de titular per ofegar Scola (39 anys). Una dada significativa de la superioritat espanyola va ser el 2-14 de sortida que va marcar el matx i els 0 punts de l’estrella argentina en el descans. Campazzo tampoc se sentia còmode i ni tan sols va intentar escalfar el matx. La impotència de la superioritat espanyola era absoluta (31-43). I om han definit els mateixos jugadors, aquest equip és una pinya, una família. La renda es va establir sobre els 10 punts i amb un treball sublim en defensa, i amb Ricky, Marc i Llull desequilibrant en atac i sobretot amb un saber estar a la pista determinant quan els argentins van intentar revolucionar el matx, cosa que mai no van poder fer. Espanya els va tenir sempre sota control. JUGADOR MJ PTS 2P 3P 1P RT AS FC VAL TOTALS 200:00 95 25/45 6/20 27/33 44 20 25 122 TOTALS 200:00 75 15/34 7/27 24/28 21 15 14 66 *12 Marcos Delia 20:37 2 1/3 4 1 1 4 *18 Pierre Oriola 16:20 6 3/4 0/1 7 3 12 23 Sergio Llull 22:34 15 6/10 0/3 3/3 2 4 7 25 Lucio Redivo 1:53 3 1/1 3 *5 Rudy Fernández 28:50 11 2/4 2/6 1/2 10 3 2 17 3 Luca Vildoza 17:21 2 0/3 2/2 1 1 2 1 83 Tayavek Gallizzi 2:47 1 -1 *41 Juancho Hernangomez 25:58 11 3/4 1/2 2/3 5 1 5 17 *9 Ricky Rubio 22:56 20 5/9 1/2 7/7 7 3 3 19 *7 Facundo Campazzo 31:20 11 1/6 1/5 6/6 2 8 2 14 *9 Nicolás Brussino 24:09 8 1/1 2/2 2 2 1 11 *13 Marc Gasol 25:02 14 1/5 1/4 9/12 7 7 1 22 *4 Luis Scola 34:23 8 1/5 0/5 6/6 8 2 2 8 8 Pau Ribas 14:56 5 1/2 2/2 1 1 5 5 14 Willy Hernangomez 14:29 11 4/6 3/4 3 1 1 16 10 Maximo Fjellerup 2:59 0/1 0 22 Xavi Rabaseda 1:22 0/1 1 0 14 Gabriel Deck 27:50 24 9/10 1/3 3/6 1 3 16 *29 Patricio Garino 10:48 0/1 2 2 0 33 Javier Beiran 1:22 8 Nicolás Laprovittola 24:00 17 2/7 2/8 7/8 1 9 10 Víctor Claver 24:49 2 1/2 3 2 1 8 1 Agustín Caffaro 1:53 1 1 1 Quino Colom 1:22 -1 Pavelló: Wukesong Sport Arena, 19.000. Àrbitres: Maranho, Rosso i Anderson. Parcials: 14-23, 17-20 (31-43), 16-23 (47-66), 28-29 (75-95). Estats Units 1954 Brasil 1959 Unió Soviètica 1967 Iugoslàvia 1970 Unió Soviètica 1974 Iugoslàvia 1978 Unió Soviètica 1982 Estats Units 1986 Estats Units 1990 Iugoslàvia 1994 Iugoslàvia 1998 Espanya 2006 Estats Units 2010 Estats Units 2015 Espanya 2019 Estic satisfet de la decisió que vaig prendre de venir tot i els problemes físics que vaig tenir És un somni que supera el que podia haver pensat. Tinc molta emoció dins perquè ha estat un camí dur però feliç Tenia molt clar quan vaig decidir no descansar per venir que era per fer alguna cosa gran, i s’ha complert Doblet històric igualant Odom Marc Gasol (14,4 punts, 5,5 rebots, 4,1 assistències i 16,9 de valoració de mitjana) es va convertir, ahir, en el segon jugador de la història a aconseguir guanyar el mateix any un anell de campió de l’NBA (amb els Raptors) i un mundial. Abans, només ho havia aconseguit el nord-americà Lamar Odom, el 2010, que va aconseguir vèncer amb els Lakers de Kobe Bryant i Pau Gasol i, després, enlairar el títol a Turquia. Pel que fa a guanyar uns Jocs Olímpics i l’NBA, hi ha Jordan i Pippen (1992), Pippen (1996), LeBron James (2012) i Kyrie Irving (2016). L'Esportiu. Nacional 16-09-2019, Pàgina 8 L'Esportiu. Girona 16-09-2019, Pàgina 14 Digue’m quins laterals tens... Ja tenen ganes de mirar cap amunt El Bordils perd a Màlaga (32-31) després d’anar guanyant de set (16-23) La febre puja més, a Sarrià Quartararo bat Márquez per tres centèsimes L’Olot torna a demostrar la seva valentia i empata al camp del Vila-real B (1-1) El Barça ja coneix la recepta contra l’Aalborg


COSBEN Sri y � 22.04 ������ ����������: http://cosben-it.a--a.ru; http://cosben-it.ps-mag.ru; http://a--a.ru/cosben-it; �������(*): FHpOtfyzql, �, 1181 www.cosben-it.com; ��� 2011 (�) 1/D, v. Carrate, 41030 Solara (��). ������ ���:+39 059801056 ����: +39 059801060 info@cosben-it.com ����� COSBEN (1976) ���������� ������������� ������������ ��� ������������, �������� ����������� � ��������������� �����. ���������� �����, ����� ��� ������� ����� ������������, ������ ��� ����������, �������������� ������� � ������ ����-�� ������������ ������ ������������, � ��� ����� �� �������. "COSBEN Sri �� compoilgas.ru/2204 ��� ������������� ���������"


Estàs mirant la portada 2015-02-19 | Portada Esports | Torna a l'Hemeroteca Les JERC elegeixen els candidats a la llista d'ERC per a les municipals L'assemblea de les JERC ha elegit les set persones que acompanyaran Èric Gómez a la llista d'ERC a les properes eleccions municipals. Publicat: el 19/feb/15 | Article complet | Eleccions Municipals 2015 | Eleccions Municipals 2015 VOX inicia una campanya per plasmar l'opinió ciutadana al programa electoral VOX enceta aquest dissabte a la plaça del Doctor Galtés, de deu a una del migdia, la campanya 'Habla, seremos tu voz' per recollir les demandes i necessitats dels ciutadans i així integrar-les en el seu programa electoral. La uaSC proposa mesures per millorar el funcionament dels plens municipals La uaSC, sense presència al ple, incorporarà al seu programa electoral un paquet de mesures per millorar el funcionament de les sessions plenàries i així acostar-les a la ciutadania. L'economista Christian Felber participarà als Diàlegs Santcugatribuna La propera sessió dels Diàlegs Santcugatribuna comptarà amb l'economista austríac Christian Felber, pare de l'anomenada Economia del Bé Comú. Publicat: el 19/feb/15 | Article complet | Economia | Economia Publicat: el 19/feb/15 | Article complet | Sons de la ràdio | Sons de la ràdio Prop de 800 alumnes d'escoles de Sant Cugat han rebut consells sobre els perills i riscos a la carretera a través del testimoni real i colpidor d'un bomber, un policia, un membre del Servei d'Emergències Mèdiques (SEM), una familiar i una víctima d'un accident de trànsit. Publicat: el 18/feb/15 | Article complet | Societat | Societat Jornades de Biocivilització Publicat: el 18/feb/15 | Article complet | Sons de la ràdio | Sons de la ràdio La tertúlia post-ple analitza la municipalització de la zona blava La tertúlia d'aquest dimecres ha analitzat dos temes debatuts al ple d'aquest dilluns: la municipalització de la gestió de les zones blaves i la immersió lingüística a les escoles. Cugat tv | Publicat: el 18/feb/15 | Article complet | Sons de la ràdio | Sons de la ràdio 'Societat XXIe' continua analitzant la societat digital 'Societat XXIe' ha abordat en l'últim programa les possibilitats creatives de la societat digital i l'economia social col·laborativa. Publicat: el 18/feb/15 | Article complet | Economia


UN CAPVESPRE A LA MEDITERRÀNIA: La tomba de les llumenetes, d'Akiyuki Nosaka El llibre "La tomba de les llumenetes" (Hotaru no Haka) (1967) d’Akiyuki Nosaka ha estat una descoberta feta a través del “Club de Lectura Virtual de l’Associació de Relataires en Català”, una proposta molt interessant que ens va fer la relataire Alícia Gataxica. La ressenya del llibre que introdueix la tertúlia inclou una referència a la pel·lícula del mateix títol. No en sabem res, del noi, no el coneixem de res, i en les quatre primeres pàgines l'escriptor ens descriu la seva mort per inanició, per defalliment extrem, davant l’absoluta manca de compassió de tothom. Aquest inici és esgarrifós, et corprèn, i et manté atent a un relat en què ràpidament copses que no és ben bé ficció, hi sents la veritat en cada paraula. Indirectament també ens mostra com els condicionants culturals poden fer que el sentiment de compassió vers un altre individu, les emocions i la moralitat individual, restin solapats per les necessitats de la nació, un país en guerra. Al llarg del relat, estructurat en forma de flashbacks i amb una narrativa precisa en la qual l’escriptor pren distància, ens reporta una història de clars referents autobiogràfics: ens la situa a la ciutat de Kobe quan els despietats bombardejos de 1945 pels americans, ens explica què els passa als pares dels dos germans orfes, els records de les menges que cuinava la mare, com el germà gran té cura de la germaneta, i el que és capaç de pensar que faria per alimentar-la..., imatges de gran impacte, atroces. En aquest moment del llibre, quan descriu la fam extrema, he pensat que només es pot narrar així, tan creïble, amb moltíssima mestria, evidentment, però també si l’escriptor ha viscut aquesta experiència, i m’ha vingut al cap el llibre de Saint-Exupéry, “Terra d’homes”, on ens explica la set que passen els seus personatges, dos pilots enmig del desert, després de patir un accident aeri. La descripció física de la set extrema és memorable, també està basada en l’experiència de l’escriptor, i com la de la fam en el conte de Nosaka, al meu entendre, resten en la història de la literatura. En el desert del Sàhara, a diferència de la devastació de la guerra en Kobe, hi troben un beduí que els torna a la vida, és el símbol de la solidaritat i l’amor entre els homes, absent en una societat japonesa devastada, vençuda. L’altra novel·la curta, en el mateix llibre, “Les algues americanes“ (Hijiki America), l’he llegida amb autèntic deler, el registre és completament diferent, és divertida, irònica, hi ha anècdotes, situacions relacionades amb els americans, delicioses. Llàstima que no ens arribin més llibres del país nipó sobre aquest període històric; trobo molt interessant, difícil d’entendre per a nosaltres, però, que després del procés d’humiliació completa que van patir com a poble, experimentaren els anys posteriors a la guerra una idolatria, una admiració fora mida vers els seus mateixos botxins. Aquesta contradicció, el desconcert profund de l’escriptor es reflecteix a la perfecció en la segona història del llibre. Totes dues novel·les van guanyar el premi Naoki el 1968 al Japó. “La tomba de les llumenetes” , dirigida per Isao Takahata en 1988 (el director de Heidi i Marco) és un film d’animació manga. Destaquen les imatges per la qualitat i el lirisme, a pesar del drama que narra. Tot i ser una de les pel·lícules d’animació més tristes, no cau en el maniqueisme ni en els edulcorats termes d’altre tipus de films per a infants. Relata amb cruesa, no hi ha bons ni dolents, hi ha circumstàncies adverses, hi trobem una parella de germans orfes que, com molts nens en l’assolat paisatge de la Segona Guerra Mundial al Japó, no van rebre cap tipus d’ajut. Ens retrata l’egoisme humà, que en temps precaris no és capaç d’acollir uns nens i els aboca a una mort forçosa. Imatges trobades a internet.


Front comú dels alcaldes del Montsià pel pagament de tots els ajuts pels aiguats de 2018 | Aguaita.cat per Redacció , Alcanar, 13 de febrer de 2020 a les 16:55 | El Consell d'Alcaldes del Montsià faran front comú per reclamar al Departament de Presidència que faci efectiu de forma íntegra els ajuts pels aiguats de l'octubre de 2018, a més d'ampliar els terminis que tenen els consistoris per licitar, executar i justificar les obres. Recorden que després del temporal Glòria es troben en una situació "molt precària" per fer front a les reparacions derivades d'aquests episodis. També volen que les reparacions de camins de terra i altres danys declarats als informes s'incloguen dins dels supòsits subvencionables, com va fer el govern espanyol. Per tot plegat, reclamen al Departament de Presidència que convoqui una reunió amb la subdelegació del govern espanyol i els alcaldes per resoldre la situació. La Federació d'ERC a les Terres de l'Ebre s'ha mobilitzat també en aquest sentit: alcaldes, regidors i presidents comarcals han fet pública una moció que portaran a les administracions locals defensant el cobrament íntegre i l'ampliació de terminis, a més de criticar durament l'actuació de Presidència al respecte. En este sentit, l'alcalde d'Alcanar i president del Consell Comarcal del Montsià, Joan Roig, ha criticat "la gestió incorrecta i poc responsable" sobre "uns recursos que pertanyen a les Terres de l'Ebre i que són vitals per al futur dels nostres pobles". Roig ha recordat que municipis com el seu "no tenen capacitat per fer front a la justificació i execució d'aquestes quantitats de diners en forma d'obres". Amb este objectiu, la moció reclama flexibilitzar i eixamplar els terminis de justificació i execució dels ajuts, i que els criteris del Presidència "acabin sent iguals que els de l'Estat espanyol". La reunió sol·licitada pels alcaldes va en la línia de poder esclarir aquestes diferències. "No són recursos per a construir equipaments ni infraestructures d'oci; són recursos que afecten les infraestructures que donen servei als sectors agrícola i turístic", ha insistit. Segons ha recordat l'alcalde canareu, diversos pobles de la comarca que van patir les pluges torrencials del mes d'octubre de 2018 van demanar a l'Estat la declaració de zona afectada per emergència de protecció civil. L'Estat després va valorar els danys i quantificar el crèdit extraordinari que era aplicable a cada poble. Al novembre de 2019, el subdelegat del govern espanyol va comunicar telefònicament a diversos alcaldes la xifra exacta de l'import assignat. Així, Alcanar rebria 4.282.926,44 euros i Ulldecona 797.238,35. Els alcaldes van traslladar ja la seua preocupació a Presidència per com s'haurien de licitar, executar i justificar les obres quan el desembre de 2019 l'Estat va transferir els ajuts al Departament perquè en fes la gestió. Els batlles van sol·licitar reunir-se amb representants de la Generalitat abans del 30 de gener de 2020, quan s'havia de publicar l'ordre oficial amb les bases per acollir-se als ajuts. Volien, precisen, exposar les peculiaritats dels municipis i sol·licitar la flexibilitat dels terminis. Però la reunió no es va convocar i les bases es van publicar sense poder presentar cap esmena. Medi ambient, Aiguats, Montsià, alcaldes, front comú, Govern, aiguats 2018 que kereis ? Per gatopardo el 13 de febrer de 2020 a les 20:18 aixo es la republic catalonia VISCA ,que fa lo alfonset en las afotos Per gatopardo el 13 de febrer de 2020 a les 20:16 aixo es la republic catalonia VISCA


Indústria 4.0 · imaginArt Solucions d'integració audiovisual i video IP per a la nova indústria 4.0 basada en l'IoT (Internet de les coses)


Slider home (CATA) – LOOP Discover gchillida oct. 31 El jurat format per Jaap Guldemond, director d’exposicions al EYE Film Museum (Amsterdam), Lorena Muñoz-Alonso, escriptora i crítica d’art independent (Londres) i Hiuwai Chu, comissària d’exposicions al MACBA (Barcelona) ha decidit atorgar el IV premi ... gchillida set. 25 1861 Views 0 Comment Loop Discover 2018 (CAT), Slider home (CATA) gchillida maig 22 gchillida maig 10 Loop Discover 2017 (CAT), Slider home (CATA) gchillida gen. 14 Loop Discover 2016 (CAT), Slider home (CATA)


CATIFES DE FLORS [] Catifes calderines : ahir i avui / [direcció : Vicenta Pallarès] [Caldes de Montbui] : Acció Cívica Calderina, 2005 78 p. : il. col. ; 20 cm Matèries: Catifes de flors ; Tradicions populars ; Festes religioses Autors add.: Pallarès, Vicenta (Dir.) Catifes i processons de Corpus En: Garrotxes. Cassà de la Selva, núm. 17 (primavera-estiu 2016), p. 6, 32, 76 : il. (Memòria fotogràfica) Matèries: Festes populars ; Festes religioses ; Festa del Corpus ; Catifes de flors ; Crònica gràfica Àmbit: Olot ; Banyoles ; Camprodon ; Besalú Cronologia: [1951 - 1969] Les Enramades d'Arbúcies / Joan Illa i Colomer En: Monografies del Montseny. Viladrau, núm. 17 (2002) , p. 167-184 : il. Matèries: Tradicions populars ; Festes populars ; Festes religioses ; Processó ; Festa del Corpus ; Catifes de flors Cronologia: [1681 - 2002] El Maresme fa festa [Mataró] : Biblioteques Municipals del Maresme, DL 2007 [56] p. : il. col. ; 22 * 18 cm (Guia de recursos) Bibliografia. A la part inferior de la contraportada: Diputació de Barcelona, Servei de Biblioteques; Generalitat de Catalunya, Servei de Biblioteques; Biblioteques del Maresme. Matèries: Festes populars ; Guies ; Catifes de flors ; Aplecs ; Festes majors ; Biblioteques populars Localització: B. Can Salvador de la Plaça (Callella); B. Francesc Candel (Sants-Montjuïc-Barcelona); Biblioteca Martí Rosselló i Lloveras (Premià de Mar); B. Vapor Vell (Sants-Montjuïc-Barcelona); B. Canyelles (Nou Barris-Barcelona); Biblioteca Vilapicina i la Torre Llobeta (Nou Barris-Barcelona); B. Joan Miró (Eixample-Barcelona); B. Francesca Bonnemaison (Ciutat Vella-Barcelona) Exposicions de clavells. Catifes de flors per Corpus / Antoni Mirabent i Muntané ; [pròleg de Lluís Jou] Sitges : Ajuntament de Sitges, 1997 94 p. : il. ; 24 cm (Quaderns de Sitges, 6) Matèries: Catifes de flors ; Fires i exposicions ; Festa del Corpus ; Festes religioses La Confraria de la Minerva i les Enramades de la Parròquia de Sant Esteve de la Garriga / Joan Hernandes i Oliveres Hernandes i Oliveres, Joan La Garriga : Junta d'Obra de la Doma, 1994 Matèries: Parròquies ; Festa del Corpus ; Associacions religioses ; Processó ; Catifes de flors ; Confraries Matèries: Parròquia de Sant Esteve de La Garriga ; Confraria de la Minerva de la Garriga XXXV Exposición Nacional de Claveles, 1974 : Sitges. Corpus/Alfombras de flores / Fomento del Turismo de Sitges Exposición Nacional de Claveles (35à : 1974 : Sitges ) [s.l.] : Fomento del Turismo de Sitges, 1974 Amb el suport de l'Ajuntament de Sitges. Matèries: Catifes de flors ; Festes religioses ; Exposicions culturals ; Flors ; Programes ; Certàmens Autors add.: Foment del Turisme de Sitges XXXVI Exposición Nacional de Claveles, 1975: Sitges. Corpus/Alfombras de flores / Fomento del Turismo de Sitges Exposición Nacional de Claveles (36à : 1975 : Sitges ) [s.l.] : Fomento del Turismo de Sitges, 1975 [69] p. : il. ; 24 cm XLIX Exposició Nacional de Clavells del 28 de maig al 5 de juny, 1988: Sitges. Corpus. Catifes de flors / Foment del Turisme de Sitges Exposició Nacional de Clavells (49à : 1988 : Sitges ) [s.l.] : Foment del Turisme de Sitges, 1988 XLVIII Exposició Nacional de Clavells del 13 al 21 de juny, 1987: Sitges. Corpus. Catifes de flors / Foment del Turisme de Sitges Exposició Nacional de Clavells (48à : 1987 : Sitges ) [s.l.] : Foment del Turisme de Sitges, 1987 [48] p. : il. ; 24 cm XLV Exposició Nacional de Clavells del 16 al 24 de juny de 1984: Sitges. Corpus. Catifes de flors / Foment del Turisme de Sitges Exposició Nacional de Clavells (45à : 1984 : Sitges ) [s.l.] : Foment del Turisme de Sitges, 1984 XLVII Exposició Nacional de Clavells: Sitges, 1986. Corpus. Catifes de Flors / Societat Foment del Turisme de Sitges Exposició Nacional de Clavells (47à : 1986 : Sitges ) [s.l.] : Foment del Turisme de Sitges, 1986 [37] p. : il. ; 23 cm Amb el suport del Patronat Municipal de Turisme de Sitges. Inclou publicitat. XXXIII Exposición Nacional de Claveles, 21 mayo al 4 junio, 1972: Sitges. Corpus. Alfombras de Flores / Fomento del Turismo de Sitges ; Ministerio de Información y Turismo Exposición Nacional de Claveles (33à : 1972 : Sitges ) [s.l.] : Fomento del Turismo de Sitges, 1972 [48] p. : il. ; 21 * 18 cm Amb el suport de l'Ajuntament de Sitges. Inclou publicitat local. Autors add.: Ministerio de Información y Turismo ; Foment del Turisme de Sitges XXVIII Exposición Nacional de Claveles del 14 al 28 de mayo de 1967: Sitges. Corpus. Alfombras de Flores / Fomento del turismo de Sitges ; Sindicato local de Hosteleria de Sitges ; Amigos de los Jardines Exposición Nacional de Claveles (28à : 1967 : Sitges ) [s.l.] : Fomento del Turismo local, 1967 Autors add.: Sindicato Local de Hosteleria de Sitges ; Amigos de los Jardines de Sitges ; Foment del Turisme de Sitges XXVII Exposición Nacional de Claveles del 29 de Mayo al 12 de Junio de 1966: Sitges. Corpus. Alfombras de Flores / Fomento del Turismo local ; col·labora el Sindicato Local de Hosteleria de Sitges ; Amigos del los Jardines Exposición Nacional de Claveles (27à : 1966 : Sitges ) [s.l.] : Fomento del Turismo local, 1966 [41] p. : il. ; 24 cm


Àlgebra - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB Pàgina inicial > Resultats de la cerca: Àlgebra Dipòsit Digital de Documents de la UAB 362 registres trobats 1 - 10 anar al registre: La cerca s'ha fet en 0.01 segons. 25 p, 19.5 MB Apunts manuscrits: L - Álgebra de Corrientes. / Pascual, Pedro, 1934-2006 4 p, 73.4 KB Àlgebra [103808] / Nart Viñals, Enric ; Moncasi Solsona, Jaume ; Bars Cortina, Francesc ; Universitat Autònoma de Barcelona. Escola d'Enginyeria Es tracta d'una introducció als aspectes més bàsics de l'Àlgebra lineal, posant l'èmfasi en els aspectes més funcionals i instrumentals de les tècniques lineals. Un objectiu fonamental és el d'aconseguir una transició àgil i eficient entre els tres nivells següents del coneixement: 1) el coneixement abstracte d'un concepte matemàtic relacionat amb fenòmens lineals 2) l'aprofundiment en el coneixement del mateix concepte a partir de la seva manipulació pràctica "manual" 3) l'aprofundiment en el coneixement del mateix concepte a partir de la seva manipulació pràctica amb un ordinador L'objectiu de fons més important és el d'aprendre a dissenyar estratègies eficients per aplicar tècniques concretes per resoldre problemes complexos. 4 p, 72.1 KB Àlgebra [103814] / Gallego Gómez, Eduardo ; Miro Sanchez, Margarida Joana ; Universitat Autònoma de Barcelona. Escola d'Enginyeria Aquesta és una assignatura de formació bàsica de la titulació de Gestió Aeronàutica. Els objectius principals són els de dotar a l'alumne de la capacitat de treballar amb nombres complexos, d'operar amb vectors i matrius i resoldre sistemes d'equacions lineals. 4 p, 72.6 KB Àlgebra Lineal [104381] / Ruíz Cirera, Albert ; Masdeu Sabate, Marc ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències Per adquirir una bona formació matemàtica és essencial entendre a fons la teoria de l'Àlgebra lineal. Cal aprendre a manipular els objectes que s'introdueixen i interpretar el seu significat. Les eines que es proporcionen a aquest curs són essencials no només en totes les branques de la Matemàtica sinó també en la major part de les Ciències i les Enginyeries. [...] 5 p, 82.3 KB Àlgebra [103801] / Xarles Ribas, Francesc Xavier ; Carmona Domènech, Joan Josep ; Gascón Pérez, Josep ; Moncasi Solsona, Jaume ; Perera Domènech, Francesc ; Universitat Autònoma de Barcelona. Escola d'Enginyeria El curs és una introducció a l'àlgebra lineal, posant l'èmfasi en els aspectes més funcionals i instrumentals de les tècniques lineals. L'objectiu de fons és aconseguir una transició àgil i eficient entre els tres nivells seguents del coneixement: Coneixement abstracte d'un concepte matemàtic relacionat amb fenòmens lineals. [...] 4 p, 72.5 KB Àlgebra commutativa [100112] / Antoine Riolobos, Ramon ; Claramunt Caros, Joan ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències L'objectiu d'aquesta assignatura és la de donar una introducció a les eines bàsiques de la teoria d'anells commutatius. Això significa treballar els conceptes bàsics d'anells, l'estructura dels seus ideals i dels mòduls sobre aquest, aprofundint en temes concrets de cadascun d'aquests aspectes. [...] Dipòsit Digital de Documents de la UAB : 362 registres trobats 1 - 10 anar al registre:


El Govern i Defensa es coordinen per a l’extinció d’incendis forestals en zones militars 24 gener 2020Conselleria de Medi Ambient i Territori El Govern i Defensa es coordinen per a l’extinció d’incendis forestals en zones militars NNota Informativa /2020/1/24/2431600.jpg El protocol preveu l’actuació en set propietats de l’Exèrcit de Terra


Fem Dansa 2019. Del 6 al 10 de novembre (Martorell) You are here: Home / Agenda / Fem Dansa 2019. Del 6 al 10 de novembre (Martorell) El Fem Dansa és una iniciativa que té com a objectiu, per una banda, atansar el creador a la comunitat local (fer vida al municipi) i, de l’altra, permetre que la ciutadania s’atansi a la dansa com a disciplina artística. FEM DANSA 19 PROGRAMACIÓ


Pere Porter | Sils, com més serem més riurem 2010: Una exposició, 2008: Un llibre, PRESENTACIÓ DEL LLIBRE ”EL CAS ESTRANY D’EN PERE PORTER” Centre Cívic, 8 febrer 2008, 19:30 « Centre Cívic, oferta El culebrón continua » DE SILS A L'INFERN (15:22:26) : De Sils a l’infern Setze artistes han reinterpretat el relat popular del viatge a l’infern de Pere Porter per a una exposició que s’inaugurarà demà a Sils i visitarà Girona i Salt 23/09/10 02:00 – girona – Xavier Castillón La història de Pere Porter i el seu viatge a l’infern a través de l’estany de Sils va sorgir a principis del segle XVII de la imaginació d’un autor anònim i la tradició oral l’ha fet arribar fins als nostres dies amb molt bona salut. Així ho demostra l’exposició El viatge a l’infern (Interpretació artística del relat de Pere Porter) que ha organitzat l’Ajuntament de Sils i que demà s’inaugura a la sala d’exposicions municipal (19.30h), coincidint amb l’inici de la festa major. L’arxiver municipal, Lluís Costa, amb el suport de Bonart Cultural, ha coordinat aquesta iniciativa, que va néixer durant una trobada dels artistes a Garriguella. L’exposició es podrà visitar a Sils fins al 10 d’octubre i, entre el 5 i el 21 de novembre, s’instal·larà a La Carbonera del Museu d’Història de la Ciutat de Girona. Durant el mes de febrer del 2011 també es podrà veure al centre cultural Les Bernardes, de Salt. Els setze creadors que han reinterpretat amb les seves pintures, ceràmiques i fotografies el sarcàstic viatge a l’infern de Porter –farcit de crítiques a l’estament judicial i, de retruc, al religiós– són Pep Admetlla, Jordi Amagat, Dolors Bosch, Lluís Bosch Martí, Quim Domene, Ignasi Esteve, Jordi Gispert, Jordi Gispert Jr, Pep Iglésias, Bep Marquès, Josep M. Oliveras, Josep Perpinyà, Miquel Ruiz, Miquel Simon, Guillem Terribas i el recentment desaparegut Robert Manera. Gairebé tots pertanyen a la mateixa generació i han desenvolupat llargues i prolífiques trajectòries, com es va destacar ahir en la presentació de l’exposició, que va tenir lloc als serveis territorials de Cultura a Girona, amb el seu titular, Miquel Sitjar, i l’alcalde i el regidor de Cultura de Sils, Martí Nogué i Carles Taberner, respectivament, acompanyant alguns dels artistes. El catàleg de l’exposició inclou, a més de les reproduccions de totes les obres, textos escrits per Ricard Planas, Lluís Costa, Pep Valsalobre, Jordi Tardà –autor de la novel·la La porta de l’infern, també inspirada en la mateixa història–, Salvador Garcia-Arbós, Narcís Figueras i Pep Vila. En el catàleg també es reprodueix un extracte de la narració, a partir de l’adaptació que David Pujol en va fer per al llibre El cas estrany d’en Pere Porter, il·lustrat per Ignasi Esteve. “Un cas estrany que encara és actual, com el cas estrany d’en Millet, el cas estrany dels pederastes de l’Església, el cas estrany de la Fundació Caixa Girona... Hi ha molts casos estranys, que semblen ciència-ficció però són reals”, va dir Dolors Bosch, resumint bé l’estat d’opinió dels seus companys, el “clan de Garriguella”, que potser trobarà un nou motiu d’inspiració en La fi del món a Girona, de Joaquim Ruyra. Font: http://avui.elpunt.cat/noticia/article/5-cultura/19-cultura/306776.html En Pere Porter o en “Pere Botero” La llegenda de “Les calderes d’en Pere Botero”, és prou coneguda per tothom. Ha passat de boca en boca de pares a fills, ha recorregut tots els indrets de Catalunya i s’ha estés per Espanya, arribant fins a Portugal i la Catalunya Nord. Es diu que la llegenda és la germana petita de la història, donat que tota llegenda té un punt de veritat envoltada de molta fantasia que la gent, a través dels anys, l’ha anat modificant sense que a la fi se sàpiga on comença la veritat i on acaba la mentida. La llegenda era coneguda per la mainada de totes les èpoques, quan els pares o els avis els explicaven contes amb la finalitat que els infants en treguessin les conseqüències d’obrar bé o malament; però els nous sistemes s’han imposat i l’electrònica visual substitueix els contes i treu la noció del bé i del mal que s’interpretaven en les velles llegendes. El cert és l’existència real del personatge que va néixer, viure i morir a Mas Portés, en el veïnat de Sant Daniel de Tordera i que la seva vida va estar envolta de tal misteri que veritablement fa pensar que quelcom d’estrany li va succeí. La data exacta del naixement d’en Pere Porter no es pot precisar, però sí la del seu bateix. En el Foli 6 del Llibre de Batetjos de I’Arxiu de la Parròquia de Sant Esteve de Tordera, consta la següent partida: “A XIX dies del mes de febrer de 1553, fou batejat Pere Porter, fill d’altro Pere Porter, pagès del veynat de Gasolves y Eulalia, muller sua. Foren padrins, Pere Tió, pagès de dit veynat y Sebastiana Giberta, del dit veynat de dita Parròquia de Tordera”. A partir de l’any 1621 varen començar a distribuir-se còpies manuscrites dels fets ocorreguts a en Pere Porter. Degut a la manca d’impremtes, els copistes realitzaven a mà el treball, i es donaven petites errades en la transcripció de dates i noms. Entre aquestes transcripcions fetes a mà, cal fer esment de la que es conserva dipositada en I’Arxiu Històric “Fidel Fita” d’Arenys de Mar, escrita per Josep Rusiñol a l’any 1734, amb el títol “Història de Pera Purtés quant anà al l’infern”. Amb l’arribada de la impremta, els vells manuscrits es convertiren en llibrets a l’abast de tothorn. Se sap que aquestes publicacions varen ser força abundants, però sols dues d’aquestes han arribat al nostre poder, que són: “Verdadera relació de un extraordinari fracás que succehí a Pere Portés, fill de la vila de Tordera, ciutadà-pagés del biscomptat de Hostalrich, Bisbat de Girona”, editat per la impremta de Manel Llach, del carrer Ferreria Vella, 3, de Girona, a l’any 1904. L’altre és el “Viatge a l’infern de Pere Porter”, publicat per la Biblioteca Popular de L’Avenç, de Barcelona l’any 1906. Aquesta última publicació és la més fiable, pel fet que es completa amb un exhaustiu estudi realitzat per l’escriptor Gaietà Vidal de Valenciano sobre diversos manuscrits que varen arribar al seu poder, i es pot comprovar totes les dades i noms de personatges que s’esmenten sobre la història d’en Pere Porter en els citats manuscrits la qual cosa.fa el relat més ben documentat. Aquesta recopilació dels fets la va publicar en la revista “La renaixensa” el novembre de l’any 1876, sota el títol “El món invisible en la literatura catalana”. En altres temps, la noció del bé i del mal, o dit en altres paraules, del cel i de l’infern, varen fer córrer molta tinta en les diverses publicacions sobre el tema, que tal com diu Gaietà Vidal en el preàmbul del seu llibret, destaca la necessitat de I’home en creure en un lloc expiatori per les ànimes a fi de purgar les faltes comeses en aquest món, que tal com descriu Dante en la seva “Divina Comedia”, va ser recollit per molts literats catalans, preocupats en el tema del més enllà. El resum de l’extens relat, diu així: “Relació i memòria de l’espantós viatge que féu en Pere Porter, pagés de la vila de Tordera, vescomtat de Bas i província de Girona, el 23 d’agost de 1608. En l’any de la Nativitat del Senyor, 1608, a 23 del mes d’agost, vespre i vigilia de Sant Bartumeu Apostol estava en Pere Porter, pagès de la vila de Tordera, del vescomtat de Cabrera, molt descuidat en sa casa, amb la seva muller i família, li exposaren un reclam i li feren després en virtut d’una acta de debitori que ell i son pare firmaren, per quantitat de 600 lliures, que havien manllevat. En dita execució, i per aquella, vingueren els oficials de la cort d’Hostalric, que és la de tot el vescomtat. I per quan dit Pere Porter estava obligat, amb escriptura de terç, amb béns i persones, els oficials li inventarien tots el béns, però sabia molt bé dit Pere Porter que l’acta en virtut de la qual se li feia dita execució, molts anys havia que era cancelada, per quan ell pagà dita quantitat, protestà i requirí que no passesin avant dita execució, per quan ell havia pagat. I com que la cancel•lació no es trobava i el notari que havia pres la cancel•lació de dita acta era ja mort, l’escriptura deia que Pere Porter no l’havia pagat mai i que devia tot el deute, els oficials li donaren deu dies de temps per als mobles i trenta per als immobles; i clos l’acte de l’inventari, l’encomanaren a la muller del dit Pere; i en voler-se emportar penyores els ministres per èsser pagats els salaris i dietes, es volen emportar a la presó Pere Porter. Aquest suplicà als oficials que no li treguessin penyora ni roba de casa, sinó que no es moguessin, que ell aniria a la vila de Massanet, que allí alguns li devien bastant quantitat de diners per poder pagar tot el que devia. Els oficials coneixien la bondat d’aquell home i per les súpliques de la gent que allí hi havia, decidiren esperar-lo fins a l’endemà. Un cop fet dit concert, en Pere se n’anà prenent camí de Massanet, i anant molt pensatiu i enutjat, trobà un jove molt ben tractat que anava a cavall i menava altra cavalcadura buida i al punt que es trobaren, el jove saludà a en Pere i li demanà d’on era i a on anava. Però anava tan pensatiu i afligit que no respongué. Tornà el jove a preguntar qué era el que li passava i si ell podia afavorir-lo en alguna cosa, li manifestés la pena que ell tenia, que ell l’ajudaria en tot i per tot. Oint semblants paraules, en Pere Porter respongué que els seus treballs eran tan grans que ell no res podia remediar, però era tanta la insistència del jove que finalment li explicà el succés que li passava sobre l’escriptura que el seu pare i ell havien fet, quan anys enrera les anyades havien estat estèrils i fou forçós comprar blat i va haver de manllevar els diners i fer un debitori en els que ens obligàvem tots els béns i heretats, amb escriptura de terç i amb obligació de persones. I així mon pare, abans de morir, pagà dita quantitat i li cancelaren dit acta de debitori, i d’això han passat més de vint anys, i com que el notari Gelmà Bonsoms és mort, no es pot trobar el debitori que ell sap que és cancel•lat. Mentre anaven caminant, arribaren a l’estany de Sils, i com que el camí era estret i la cavalcadura que no hi anava ningú sempre li venia entre-peus, en Pere Porter, es decidí a pujar a cavall que tantes vegades li havia ofert el jove. I així, dit Pere se senyà i en el punt que fou a cavall tot s’alterà i els cabells se li eriçaren en el cap i sentí i vegé com les cavalcadures parlaven l’una amb l’altra. Aleshores el jove digué a Pere Porter que puix que ell li havia contat sos treballs i ell li havia promés buscar remei als seus mals, no vol trencar la paraula i li promet que parlarà amb el notari i que ell li dirà on possà l’acta d’escancel•lació. Un cop dites aquestes paraules, el jove afegí: “Teniu-vos bé a cavall, que jo sóc el Diable”. Oint aquestes paraules, en Pere Porter, es tingué fort i digué: “Jesús, salveu-me, no em desampareu. Verge Santa Maria, siau en mi”. Llavors les cavalcadures, totes dues juntes, arrancaren a córrer i arremeteren per l’estany de Sils, per muntanyes i per valls, i en Porter sempre cridant i invocant els noms de Jesús i de Maria; i en tant que al cap d’una hora de temps que fou a cavall, passades que hagueren grans montanyes i valls, juntament grans aigües i mars, entraren per la boca d’una cova i ixqueren en un gran pla que tot era foc i dimonis amb gran multitud de gent que patia grans torments. Espantat dit Pere Porter de veure això que veia, en el punt mateix que el dimoni que l’havia portat li preguntà si coneixeria el notari Gelmar Bonsoms si el veiés; a això en Pere contestà que sí i s’adintraren per enmig dels dimonis i condemnats. El notari digué que anés a la seva casa d’Hostalric, i que en la sala trobaria un armari, i davant d’ell, a set rajoles de la paret, alcés des de la set fins a la dotze i mirés, que allí trobaria un manual petit de firmes d’actes i que a les vint-i-set fulles trobaria la seva. En Pere tornà a cridar amb totes les seves forces els noms de Jesús i de Maria i, al punt, els dimonis més enfurismats cridaven que callés però ell, fent-se la senyal de la creu, els digué que el traguessin d’aquell lloc i llavors el dimoni que l’havia portat, li digué que seguís un home vestit com de romeu, molt resplandent que portava un bordó a les mans; aquest li va oferir un cap del bordó perquè en Pere el prengués. Aleshores, dit Pere restà espantat, pensant estar en alguna part del vescomtat de Cabrera. Vegé una dona que venia pa i com que tenia gran fam, s’acostà a prendre’n un. Posà la mà a la bossa i tregué un ral català boscater i el donà a la revenedora perquè el canvies, mes la dita dona li digué que li donés altra moneda perquè ella no coneixia de quina terra era. Però com que en Pere havia començat a menjar, li replicà que la moneda era bona i que no en tenia d’altra. La dona, en sentir això, començà a cridar i avalotar de tal manera que s’aplegà molta gent i li digueren que el ral que donava era d’una terra que era a més de 60 llegües i ací no era bona. Preguntà en Pere, perquè a Catalunya no valia aquesta moneda, i li respongué que anava errat i es trobava a la vila de Morvedre al regne de València. En oir estes paraules caigué esmortuït i perdé la paraula. Va estar així alguna hora. Entre tan passava gent i entre ells vingué un home de Tordera anomenat Jaume que era en aquell lloc per negocis i en reconèixer-lo encara que estava flac i macilent, semblant que els ossos li havien de foradar la pell i tot esperant que fos retornat, parlà amb ell i se l’emportà a la posada. En Jaume li preguntà quants dies havia que era fora de sa casa, a la qual cosa respongué en Pere que no li fes dir res, puix que estava molt cansat i que l’endemà dia de Sant Bartumeu, li explicaria. En Jaume respongué que aquest dia ja era passat i que era el dia de Sant Daniel, primer de setembre. I un dia en Jaume li digué que li contés quin succés li havia esdevingut i aleshores en Pere, se senyà i digué que des del 23 d’agost, a les cinc de la tarda, a les tres hores d’haver dinat, havia estat a l’infern, sense menjar, beure ni dormir, fins el dia de Sant Daniel que el trobà. L’esmentat Jaume li digué que callés, pensant que se li havia alterat l’enteniment, però en Pere Porter no deixà, punt per punt, de contar-li el que li havia succeït. En veure que no se’l creia, en Pere s’alterà i es va disposar a posar-se en camí per tornar a sa casa i així ho va fer sense voler esperar companyia. El dia de Tots Sants, del dit any 1608, entrà per la porta de l’església d’Hostalric i quan el veieren entrar estigueren tots admirats, puix que tothom el creia mort. Després de dinar se n’anà cap a Tordera on la gent estava assabentada del seu succés, ja que en Jaume havia escrit contant el que en Pere li havia explicat. En arribar li preguntaven tot fen burla que con s’hi estava a l’infern i ell responia que preguntessin als seus parents que allí els havia vist i es posaren tots a riure, pensant que estava boig. Els parents d’en Pere se l’emportaren a sa casa i li digueren que s’assosegués, però ell digué que no es pensessin que no tenia el seny bé, i que a l’endemà es veuria que deia tota la veritat. El dia dels morts, a 2 de novembre, després de tocades les dotze hores del migdia, en Pere Porter se n’anà a casa el Batlle de Tordera i li pregà molt encaridament que, ja li havia fet assistència en l’execució de vendre els béns, fes d’assistir a veure com trobarien la cancel•lació de l’acta de debitori. Acceptà el Batlle i, juntament amb alguns d’altres que estaven desitjosos de veure el succés, es posaren a cavall i en Pere amb ells per dirigir-se a Hostalric. En entrar a la vila, es trobà uns parents del notari Bonsoms i en el punt mateix els digué que era a l’infern. Altres gents acudiren a borbollons i alborotats preguntaven per sos parents enmig de rialles i burles. En Pere, sense perdre la calma, anà a cal Batlle d’Hostalric i li pregà que li fes plaer de venir a fer assistència. Acceptà el Batlle i junt amb el de Tordera, se n’anaren cap a casa del notari, i en això s’aplegà molta gent del poble. En arribar a la casa, la muller i parents de dit Bonsoms, digueren que no tenien cap escriptura, puix que totes eren a l’Escrivania. Però en Pere Porter replicà que pugesin a la sala de dalt de la casa. Els parents hi accediren, ja que així, i d’una vegada per totes, es comprovaria que aquest home era boig i tothom entendria que deia mentida i tenia alterat l’enteniment. Pujaren a la sala i tothom buscava sense trobar cap paper, fins que Pere digué que busquessin a l’armari i la gent l’obrí sense trobar res, però ell els digué que no era dins, sinó sota la rajola del seu front, tal com li havia dit el notari a l’infern. Així ho feren i tot aixecant la rajola dita, trobaren el manual petit de firmes amb el que restaren tots espantats. I llavors digué en Pere Porter que miressin al full vint-i-set i tots espantats miraren i reconegueren que era escrit de la mà de dit Bonsoms i era veritat que dita acta de cancel•lació l’havia pres i era escrita de la mà del notari. En el mateix punt dit Pere s’agenollà i juntes les mans, alçà els ulls al cel donant gràcies al senyor. Després requerí i demanà que dita acta de cancel•lació fos treta i donada còpia, i així que la Justícia d’Hostalric li lliurà, demanà que li fossin restituïts els béns i totes les despeses en dita execució, i així tornar a la possessió com abans. Aquests fets arribaren a oides del senyor Inquisidor de Barcelona, puix que els parents dels citats per en Pere Porter s’anaren a queixar, per això en Pere fou cridat pel Tribunal de la Santa Inquisició, detingut i interrogat per esbrinar com havia trobat l’acta, lo qual cosa confirmava ésser veritat tot el que en Pere Porter havia dit i desposat i per això fou tret de les presons i deixat anar”. Fins aquí, molt resumida, l’història d’en Pere Porter, seguint el màxim possible el mateix estil de l’esmentat llibret. Sigui quina sigui la part verídica d’aquesta llegenda, el que sí és cert és que al pobre Pere Porter, quelcom d’estrany li va succeí, ja que va ser realment excomunicat per l’Església. El motiu no es pot precisar, encara que és possible imaginar que deuría ser degut per anar explicant l’experiència “real” o imaginària del seu viatge a l’infern. En els últims moments de la seva vida es devia retractar, i en conseqüència que li va ser alçada l’excomunió i pogué ésser enterrat cristianament, tal com consta en el Llibre d’Òbits de l’Arxiu Parroquial: “A 7 de jener de 1618, morí lo vell Porter, excomunicat-retractio-Ilmo. Castanyer. sepultura simple, dia exèquies 8”. Per acabar cal fer esment d’un detall prou important com és el nom del personatge que, tal com s’anomena en tot moment es Pere Porter i no Pere Portés, com es troba en algun escrit, i que es confón amb el de la seva casa de Mas Portés, que possiblement en temps passats podría ésser comú degut a prendre la masia el cognom del seu amo. Però encara més important és el fet que en molts llocs la llegenda es conegui com “Les calderes d’en Pere Botero”, en la qual el personatge principal és un ser demoníac que serveix per atemorir els infants, essent una deficient interpretació del bo i honrat pagès que precisament per aquest motiu no és acceptat a l’infern. Aquesta mala interpretació és deguda a Víctor Balaguer, important escriptor català del segle passat, que va escriure l’obra “Las calles de Barcelona”, editada l’any 1866, i que en Vol. I, pàgina 504, s’ocupa del carrer anomenat de l’infern i fa esment lliure de la llegenda prou coneguda a la seva època, i rebateja el personatge com a Pere Botero, tot derivant-se per aquest motiu l’errònia interpretació del nom i que degut a la importància que va tenir Víctor Balaguer per la literatura catalana, aviat es va escampar per tot arreu el nom de Pere Botero, quedant en l’oblit el nom vertader. “I ací acaba d’en Pere Porter la història que queda escrita perquè en quedi memòria” Font: http://www.xtec.es/centres/a8030467/pereporter.htm Més sobre Pere Porter: – Pep Valsalobre i Narcís Figueras, Confluències literàries en el Viatge de Pere Porter a l’Infern – Dos nous manuscrits del Viatge DE SILS A GIRONA (08:18:19) : Interpretació artística del relat de Pere Porter (segle XVII) INAUGURACIÓ: Divendres 5 de novembre a 2/4 de 8 de la tarda, a la Sala La Carbonera (pujada Sant Feliu, 2 de Girona). HORARIS DE VISITA: De dimarts a diumenge, de 10 a 14 h. i de 17 a 19 h. L ́exposició romandrà oberta fins el 21 de novembre de 2010. A Salt, al Centre Cultural Les Bernardes l ́exposició es podrà veure durant el mes de febrer de 2011. Descarregar fulletó (pdf) Projecte que te la voluntat de fer convergir dues excel·lents mostres culturals: la literària i l’artística. En aquest sentit, la proposta és la d’aprofundir i difondre una peça molt notable de la literatura popular catalana del segle XVII i XVIII: la llegenda de Pere Porter, a través de l’anàlisi de diversos autors. Així mateix, però, i aquí rau una bona part de la peculiaritat del projecte, s’ha encarregat la interpretació de la llegenda als millors artistes plàstics de les comarques gironines, per tal que l’expressin a través de la seva particular sensibilitat i a partir dels formats que ho desitgin. Així doncs, pintors, escultors, ceramistes, fotògrafs posen el seu art i prestigi al servei de la llegenda de Pere Porter. Els artistes participants són els següents: Pep Admetlla, Jordi Amagat, Dolors Bosch, Lluís Bosch Martí, Quim Domene, Ignasi Esteve, Jordi Gispert, Jordi Gispert Jr, Pep Iglesias, Robert Manera, Bep Marquès, Josep M. Oliveras, Josep Perpinyà, Miquel Ruíz, Miquel Simon, Guillem Terribas. O sigui, tots ells artistes de reconegut prestigi, que en alguns casos transcendeix el marc nacional. L’exposició va acompanyada d’un catàleg, on es reprodueixen totes les obres, amb textos de Ricard Planas, Lluís Costa, Pep Valsalobre, Jordi Tardà, Salvador Garcia-Arbós, Narcís Figueras i Pep Vila. El projecte és coordinat pel director de l’Arxiu Municipal de Sils i professor de la UdG Lluís Costa. http://www.somlaselva.cat/index.php/cultura/1219-el-viatge-a-linfern http://bonartactualitat.wordpress.com/2010/11/03/arriba-a-girona-el-viatge-a-l%C2%B4infern-de-pere-porter/ http://www.somlaselva.cat/images/stories/Articles/2010/11_novembre/031110_bragues/expo_a_Girona.pdf PERE PORTER A GIRONA (08:27:55) : L ́INFERN arriba a Girona Els infants de Girona tindran a partir d ́avui una ocasió immillorable d ́informar-se del què els espera si no es porten bé. Les calderes de Pere Botero ja no els sonaven tan familiars com ho havien estat per als seus avis des que el papa Joan Pau II va refermar el juliol de 1999 el que ja havia avançat el Concili Vaticà II, que l ́infern no es un espai físic sinó una situació en la que els pecadors són privats de la visió de Déu. Era una amenaça de càstig que els nens no acabaven d ́entendre però que, almenys, no els feia despertar a mitjanit amb malsons on es veien submergits en les calderes d ́oli bullint del dimoni, popularment anomenat Pere Botero, tal com sortia dibuixat als catecismes de l ́època. Però l ́actual papa Benet XVI va desmentir-ho i el febrer del 2008 va tornar a avisar que l ́infern no es una metàfora sinó un lloc. ... ...Sembla evident la relació entre el nom de Pere Porter i l ́expressió “les calderes de Pere Botero” per referir-se a l ́Infern i al diable, tant en català com en castellà, però existeixen moltes altres explicacions etimològiques. Entre els castellans, hi ha qui assegura que Pedro Botero prové dels patrons de bots, anomenats boters, que transportaven àrabs fins a la península (com ara amb les pasteres), i que eren, en boca dels predicadors catòlics, el mateix dimoni. També es troba esmentat com a Pedro Gotero o Pedro Botello en obres de literats del Siglo de Oro. Una des les primeres cites es troba en una de les comèdies religioses de Tirso de Molina (1584-1648). El que és clar és que no es troba escrita l ́expressió enlloc abans de l ́any 1608, quan li va passar a Pere Porter el seu estrany cas, el que sembla confirmar la relació entre l ́expressió i la llegenda. ... ... tenir una base verídica a partir de la qual s ́hi van anar afegint elements llegendaris. El que és evident és que la seva aventura va tenir una gran repercusió mediàtica al seu temps, ja que se ́n troben nombroses referències a tot Espanya. Això és, més o menys, el que li va passar: L ́any 1608 li van reclamar judicialment un préstec de 600 lliures que li havien fet al seu pare i que ell ja havia tornat feia vint anys. Però l ́acta notarial de la devolució del préstec havia desaparegut, el notari era mort i per tant no podia demostrar que ja no era deutor. Se ́l volien endur detingut però va aconseguir que li deixessin fins l ́endemà per tractar de reunir els diners. De seguida va posar-se en camí a peu cap a Maçanet, on hi havia gent que li devia diners a ell. En el trajecte es va trobar un jove que anava a cavall i duia una altra cavalcadura buida. El jove li va oferir el cavall que duia sobrer, ell acceptà i entaularen conversa. Ell li explicà el que li passava. En arribar a l ́estany de Sils el jove li va dir que era el Diable i que el portaria on era el notari, perquè li digués on havia amagat l ́escriptura del retorn del deute. Llavors els cavalls es van posar a córrer, es van submergir en l ́estany de Sils i per una deu subterrània van arribar a la boca d ́una cova dintre la qual hi havia foc i dimonis martiritzant els condemnats al foc etern. ... Font: La Vanguardia, 5 novembre 2010 VILAJUÏGA (20:26:05) : Vilajuïga | 03/01/2011 | http://www.Gironanoticies.com “El viatge a l’infern”obre la temporada d’exposicions al Celler Espelt El divendres dia 7 s’inaugura aquesta exposició de 16 artistes gironins. L’Espai d’Art del Celler Espelt comença la seva temporada d’exposicions amb una insòlita mostra col·lectiva amb 16 artistes gironins, molts dels quals és el primer cop que exposen en aquest espai. La mostra s’inaugura aquest proper divendres, dia 7 de gener del 2011, a partir de les 8 del vespre i es presenten un total de 16 obres i 8 texts relacionats amb el “Viatge a l’infern”, una interpretació artística del relat del torderenc Pere Porter, originària del segle XVII que relata el seu pas per l’infern per tal de resoldre un deute ja cancel·lat que li demanava la justícia i els seus tractes amb el dimoni per poder aclarir els fets. La idea va sorgir molt a pro p de Vilajuïga, concretament en una trobada d’amics, artistes i escriptors a Garriguella, on en la sobretaula d’un bon dinar, a finals d’estiu del 2009, aprofitant les sorprenents energies creatives dels assistents, i altres amics que s’anirien afegint, donaren peu i forma a aquesta mostra “entre amics” on sorgiren les bases per crear diferents obres i texts sobre aquest “viatge”. 16 obres d’art i 8 texts Els artistes que presenten obra són: Pep Admetlla, Jordi Amagat, Dolors Bosch Agustí, Lluís Bosch Martí, Quim Domene, Ignasi Esteve, Jordi Gispert, Jordi Gispert Jr, Pep Iglésias trias, Robert Manera Oller, Bep Marquès, Josep Maria Oliveras, Josep Perpinyà, Miquel Ruiz Aviles, Miquel Simón i Guillem Terribas Roca. Entre les obres que hi presenten trobem diferents estils, mides i tècniques, repartides en pintures, fotografies i escultura. Per tal de complementar la exposició i poder descriure el viatge en el catàleg de la mostra s’hi han afegit diferents texts realitzats per Lluís Costa, Jordi Tardà, Narcís Figueras Capdevila, Pep Vila, David Pujol, Salvador García-Arbós, Pep Valsalobre i Ricard Planas Camps. Aquesta exposició es va presentar per primer cop a finals d’estiu passat a Sils i ja s’ha pogut veure a Girona durant les passades Fires de Sant Narcís. Ara es presenta a Vilajuïga durant tot el mes de gener, i al febrer es podrà veure a la sala de “Les Bernardes”, de Salt. La presentació de la mostra anirà a càrrec de Martí Noguè, alcalde de Sils, població que ha produït aquesta exposició itinerant i es clourà amb un tast de vins d’Espelt. Font: http://www.gironanoticies.com/noticies/noticia.php?id=19426 VILAJUÏGA (10:00:49) : L ́Espelt exposa l ́obra de setze artistes Els artistes que han elaborat la mostra, al Celler Espelt de Vilajuïga. El Celler Espelt de Vilajuïga va inaugurar aquest divendres la mostra de setze artistes gironins sota el títol El viatge a l’infern. L’exposició es podrà veure fins al diumenge 30 de gener i després es desplaçarà a Salt. Basada en setze obres i vuit textos relacionats amb el conegut Viatge a l’infern, es tracta d’una interpretació artística del relat de Pere Porter i té el seu orígen en el segle XVII, relatant el seu pas per l’infern amb l’objectiu de resoldre un deute ja cancel·lat que li reclamava la justícia i els seus tractes amb el dimoni per a poder resoldre els fets. La mostra, que va comptar amb una nombrosa assistència de públic, va sorgir arran d’una trobada entre els artistes a finals de l’estiu de 2009. Després de treballar durant mesos en el projecte, a finals de l’estiu de 2010 es va presentar per primera vegada a Sils i, posteriorment, a Girona. D’entre els artistes participants hi ha Dolors Bosch, Lluís Bosch, Quim Domene, Ingnasi Esteve, Jordi Gispert, Pep Admetlla, Jordi Amagat o Josep Maria Oliveras, entre d’altres. Els artistes han elaborat les obres a través de diverses tècniques entre les quals hi ha la fotografia, la pintura o l’escultura. Els treballs es complementaran amb textos escrits per Jordi Tardà, Lluís Costa, Pep Vila, David Pujol, Narcís Figueras, Pep Valsalobre o Ricard Planas, entre d’altres. http://www.diaridegirona.cat/comarques/2011/01/09/lespelt-exposa-lobra-setze-artistes/457021.html DUES EXPRESSIONS (08:15:34) : Ramon Verdaguer | TASTS DE VIDA | dijous, 3 de març de 2011 Font: http://blocs.mesvilaweb.cat/node/view/id/191273


La Plataforma per la Llengua lliurarà el 29 de gener el Premi Martí Gasull i Roig a l’exemplaritat en la defensa del català | Nòvas | Plataforma per la Llengua


QUÈ T'ANAVA A DIR: El pregon, riure sense complexos Gran peli del Dani de la Orden amb el Buenafuente i el Berto Romero, tot i que són dos artistes que ja em cansen una mica, però a la peli vaig riure com fa anys que no ho feia sobretot en l'escena de la processó. Al principi de la trama apunta alguna història diferent, però a mesura que avança la cinta la cosa s'anima. Molt recomenable especialment per a les persones que anem al cine a riure sense complexos. Molt apropiada per aquesta setmana santa.


Guillem Montoro qualifica d'“intolerables” els comentaris masclistes d'un oficial de la Guàrdia Civil sobre l'alcaldessa de Paiporta ELPERIODIC.COM - 25/02/2019 | Fotograf: Imagen de archivo El regidor d'Igualtat de l'Ajuntament de Paiporta, Guillem Montoro, ha qualificat d'"intolerables" els comentaris masclistes d'un oficial de la Guàrdia Civil sobre l'alcaldessa de Paiporta. "No es pot tolerar que una persona amb una responsabilitat de la seua categoria faça aquests tipus de comentaris, i menys cap a l'Alcaldessa", ha afegit Montoro, que ha expressat tota la seua solidaritat i suport a l'alcaldessa i ha argumentat que "no parlem de càrrecs, parlem de masclisme, d'una actitud de superioritat que socialment se'ns ha atribuït i permés als homes sobre les dones, i que no podem tolerar com a societat que intenta construïr-se desde el feminisme". Les declaracions de Montoro arriben després que se sapiguera que una investigació interna de l'institut armat haja tret a la llum que el comandant en cap de la Guàrdia Civil de Paiporta va dir sobre l'alcaldessa que "esta roja de mierda qué se cree" i que "esta me va a comer el nabo". Per al responsable d'Igualtat de l'Ajuntament, "al món de la politica, especialment, veiem cada dia com moltes dones són desqualificades no per la seua capacitat de gestió, sinó per ser-ho. Perquè el masclisme ens educa en que tots els llocs de poder, força o serietat han d'estar ocupats per homes, quan sabem perfectament que les dones estan perfectament capacitades per a desenvolpuar qualsevol tasca a aquesta societat". Per això, ha conclòs el regidor, "hem de seguir reivindicant la lluita feminista, seguir lluitant per construir un món més igualitari i sense masclismes".


EPSON AL-M400DN / AL-M400DTN toner compatible C13S050699 - Rakuten.es EPSON AL-M400DN / AL-M400DTN toner compatible C13S050699 SKU base: COMP_AL_M400 EPSON AL-M400DN / AL-M400DTN toner compatible C13S050699 CAPACIDAD : 23700 págs. 5% cobertura Request ID: 12c396bf7baa2fc0ded19a6bf81baf74


Pozantı - Wikiwand For faster navigation, this Iframe is preloading the Wikiwand page for Pozantı. 37° 25′ 40′′ N, 34° 52′ 16′′ E / 37.4278°N,34.8711°E / 37.4278; 34.8711 20.683 (2018) pozanti.gov.tr Fou una fortalesa romana d'Orient de gran importància als segles vii i viii. Depenia de l'estrateg de Capadòcia però després va tenir governador autònom. A aquesta ciutat va morir el califa al-Mamun en el curs d'una campanya contra els romans d'Orient (833). Després de la batalla de Manazkert del 1071, va caure en mans dels seljúcides, retornant als romans d'Orient i armenis, passant per un temps als sultans de Rum; va passar després als otomans. Al segle xix apareix com a part del kada (districte) de Tars, al sandjak d'Adana. El 1919 fou ocupada pels francesos però evacuada el 1921.


#9 volt ac dc adapter, #9 volt dc plug Dc 9 volt female plug 9 volt battery cover big muff 9 volt adapter 9 volt power supply 9 volt adapter walmart 9 volt ac power supply 240 volts power supply 9 volt dc adapter.


Núria Jar, Autor a Media.cat - Observatori crític dels mitjans La informació digital viu del clic. Els titulars sempre han estat esquers per pescar l’interès del lector, però l’entorn digital ha canviat la manera de fer informació. Algunes de les estratègies més utilitzades per captar l’atenció són els titulars tendenciosos en forma de pregunta o decàlegs i altres... En funció del diari que llegeixis el referèndum del proper 1 d’octubre té un cognom diferent: d’autodeterminació, independentista o secessionista. Això només és un exemple actual de com les paraules construeixen la realitat. Els polítics i els periodistes sabem de forma conscient que els conceptes donen forma a... World Press Photo: casualitat no, perseverança Aquest cap de setmana s’ha inaugurat una nova edició de la World Press Photo (WPP) al Centre de Cultura Contemporània de Barcelona. Estàvem acostumats a veure les cues interminables de visitants cap a finals d’any, però l’organització ha aconseguit avançar la mostra. Ara Barcelona ja és una de les primeres... En molts casos sortir al carrer a buscar històries ja forma part del romanticisme de la nostra professió. Si fóssim més sincers hauríem de confessar que tirem força de notes de premsa. Encara que els comunicats no haurien de marcar l’agenda moltes vegades són útils per accedir a informació susceptible de ser... 1. Deixar de ser els primers per ser els millors en explicar les coses. 2. Contrastar la informació. 3. Que els editorials es quedin a les pàgines d'opinió. 4. Fixar-se menys en la competència i confiar més en el criteri periodístic. 5. Fugir més de l'agenda i apostar pels continguts propis. 6. Que el... Els Estats Units i la resta del món encara es pregunta per què va guanyar Donald Trump. Els periodistes també vam quedar desconcertats. Fins i tot Newsweek va haver de retirar 125.000 exemplars amb una Hillary Clinton vencedora en portada després de la victòria del magnat. “La premsa no va ser seriosa investigant... Aquesta setmana la política està on fire. A Catalunya hem tingut la primera qüestió de confiança de la nostra història i l’anunci que al proper setembre hi haurà “o referèndum o referèndum” . A l’Estat espanyol hi hagut eleccions basques i gallegues, un govern que continua en funcions i un PSOE que ha... Aquest estiu és el zika. L’any passat va ser l'Ebola i fa dos anys el chikungunya. Aquests protagonistes no són serps d’estiu sinó virus que ens preocupen. En un món globalitzat, aquests microorganismes es converteixen en una amenaça per a la salut pública. A més, el zika és especialment desafortunat en...


mineral water mofete traitement minérales tratament Tinovul Lucs tőzegláp legenda recomandari ape minerale