text: Terrassa recorda els 40 anys de lluita per als drets LGTBi La regidora Lluïsa Melgares llegint el manifest Concentració davant de l'Ajuntament per al Dia de l'Orgull amb l'activita Lluís Rambla La regidora Lluïsa Melgares llegint el manifest | Lluïsa Tarrida Aquest dimecres, dia 28 de juny, Terrassa ha realitzat l'acte oficial de commemoració del Dia de l'Orgull LGTBI. L'entitat LGTB Terrassa, en col·laboració amb la regidoria LGTBIQ, han llegit a l'atri de l'Ajuntament el mateix manifest que va llegir l'any 1977 el FAGC (Front d'Alliberament Gai de Catalunya), primera entitat LGTBI legalitzada a l'Estat, durant la primera manifestació del moviment, que enguany celebra el seu 40è aniversari. Coincidint amb aquesta efemèride, l'acte ha comptat amb la participació de Lluís Rambla, membre actiu de l'entitat LGTB Terrassa que va participar en aquella primera manifestació fa quaranta anys. MANIFEST: 40 ANYS DE LLUITA LGTBI+ AL NOSTRE PAÍS Avui commemorem la primera manifestació LGTBI+ de Catalunya i l'Estat. Són 40 anys de lluita pels nostres drets i llibertats a Catalunya i 48 a nivell occidental des de les revoltes de Stonewall tal dia com avui del 1969. La història de la nostra lluita és, per tant, recent. No tots els moviments tenen la fortuna d'escoltar el testimoni dels seus inicis en primera persona, i és un honor per nosaltres poder comptar amb el Lluís Rambla i a la nostra entitat. Moltes coses s'han aconseguit en aquests 40 anys. Des d'acabar amb la nostra persecució legal, com es reivindicava en aquesta primera manifestació, fins a assolir una igualtat legal gairebé plena i lleis que ens protegeixen front a la discriminació. La Lluita del Lluís, el FAGC i tants altres activistes a nivell nacional i internacional ha aconseguit, a més de la despenalització LGTBI+ com es reivindicava en aquesta manifestació, la despatologització de la homosexualitat i la bisexualitat per part de l'OMS el 1990, les unions legals primer en forma de parelles de fet i finalment, el 2005, amb el matrimoni igualitari, la possibilitat de tenir fills i adoptar amb la teva parella i, més recentment, amb la Llei 11/2014 aprovada pel Parlament de Catalunya, una sèrie de mesures per avançar en la igualtat social i la lluita contra la discriminació a més de coses tan importants com la despatologització trans a nivell català, la inversió de la càrrega de la prova en el dret laboral que facilita que es puguin denunciar molts cassos de discriminació en un àmbit tan endarrerit com és aquest o la formació del Servei d'Atenció Integral LGTBI+. La convocatòria ha tingut lloc davant l'Ajuntament | Lluïsa Tarrida Son moltes coses en poc temps, però encara ens queden moltíssimes més per aconseguir. Per això des d'aquí volem demanar: Al Govern català: Cal avançar en el futur immediat en el desplegament total d'aquesta llei, això suposa, entre moltes altres coses: – La formació dels treballadors públics. Especialment en àmbits tan sensibles com la sanitat, l'educació, els cossos policials, etc. – La implementació immediata de tots els SAIs municipals. – La territorialització dels serveis de Trànsit de promoció de la salut de persones trans. Per això ens sumem a la demanda de l'Ajuntament per tenir una unitat de Trànsit a Terrassa. – La inclusió dels temes LGTBI+ als currículums escolars d'una manera explícita que obligui als professors a treballar aquests temes des d'una perspectiva inclusiva. – La resposta contundent front a situacions de LGTBIfòbia, amb sancions si cal, encara que provingui d'institucions religioses. La LGTBIfòbia no és llibertat religiosa. L'activita Lluís Rambla, llegint el manifest | Lluïsa Tarrida A l'Ajuntament de Terrassa: La implementació immediata del SAI a la nostra ciutat. Cal que sigui un servei de qualitat que proporcioni a les persones suport emocional i legal, que eviti al màxim la seva reivictimització, que sigui eficient a l'hora de combatre situacions de discriminació múltiple i que doni una resposta ràpida i apropiada a les necessitats de les persones. Al Congrés dels Diputats espanyol: – L'aprovació del projecte de llei LGTBI estatal sense cap rebaixa, especialment pel que fa a la despatologització de les persones trans, el reconeixement de les identitats no binàries i la no discriminació dels menors trans per realitzar el seu trànsit. – L'aprovació d'una llei integral trans que cobreixi les mancances que hi ha en la legislació actual. A l'Organització Mundial de la Salut: La descatalogació de la disfòria de gènere com un transtorn. Les persones trans no estem malaltes. A totes les administracions públiques: – L'adaptació de tots els formularis a l'existència de persones no binàries i també a la diversitat familiar (que 12 anys després de l'aprovació del matrimoni igualitari encara hi ha molts sense adaptar). – Un compromís contundent per treballar en el respecte als drets de les persones LGTBI+ i la lluita contra la LGTBIfòbia. Cal que tinguem present que la nostra lluita no haurà acabat fins que no haguem assolit una normalització plena del fet LGTBI+. No haurà acabant mentre existeixin teràpies de conversió que pretenen "curar-nos", mentre les persones trans tinguin una exclusió laboral del 85%, mentre la gent segueixi tenint por de denunciar situacions de LGTBIfòbia, mentre la paraula "maricón" sigui un dels insults més proferits, mentre no siguem capaços d'abordar amb normalitat totes les realitats com l'asexualitat, la bisexualitat, la intersexualitat, etc. Caldrà que no baixem la guàrdia, especialment davant l'auge dels populismes que estem experimentat i que esta resultant en greus vulneracions dels Drets Humans i LGTBI+.


source: CulturaX

text: Dejuni intermitent: el secret d'una vida llarga? | ets el que menges 2 de maig 2014 | Actualitzat el 21 de setembre 2016 per Núria Coll Els humans han practicat el dejuni durant segles i segles per raons diferents: creences religioses, com a teràpia medicinal o simplement per falta d'aliment. Avui en dia, però, l'intermittent fasting o dejuni intermitent ha guanyat popularitat no només entre els entusiastes del fitness, sinó entre la població en general perquè és molt eficient a l'hora de perdre greix corporal i, com a tal, pèrdua de pes i guany de definició muscular. Estudis recentment publicats al Proceedings of the National Academy of Sciences i a l' American Journal of Clinical Nutrition, recolzen que reduint de forma considerable l'ingesta de calories en dies alternats pot contribuir a la reducció de pes, millora del metabolisme i possiblement allargar l'esperança de vida. Doctors de renom com Andrew Weil, fundador i director del Centre de Medicina Integrativa d'Arizona, també en destaquen els seus beneficis. • Fa baixar els nivells de sucre i insulina en sang. Un dels efectes més importants del dejuni intermitent és que sembla que incrementa la resposta del cos vers la insulina, l'hormona que regula els nivells de sucre a la sang. Per tant, amb menys quantitat, el cos en rep els mateixos efectes. Una hiposensibilitat a la insulina sol anar acompanyada de sobrepès i estar associada amb la diabetis i malalties cardiovasculars. • Augmenta l'oxidació d'àcids grassos. Augmenta la producció de l'hormona del creixement GH, adrenalina i glucagó, responsables de l'activació del mecanisme de lipòlisi (combustió dels greixos). • Augmenta la massa magra corporal. Ajuda a eliminar el greix corporal preservant la musculatura. • Ofereix els mateixos resultats que les dietes restrictives Es menja de manera habitual, sense passar gana ni controlant les calories ingerides tret dels dies del dejú. Altres efectes beneficiosos I què n'opina la nostra nutricionista Carla Zaplana? • En els episodis de no-restricció de calories, no hi ha unes normes per a una alimentació equilibrada; per tant, això pot conduir a fer excessos amb el menjar. • Prendre begudes amb contingut alt de cafeïna com el cafè, o tes negres no és massa bo per al sistema digestiu si el que pretenem és fer-lo descansar, ja que la cafeïna és una substància molt irritant per als budells. Fer dejunis de vint-i-quatre hores una vegada al mes o, per als més atrevits, un dia a la setmana, basats en sucs vegetals (sense la polpa). Així deixem reposar l'estómac i intestins perquè l'extractor de sucs ja fa tota la feina de la digestió i el sistema digestiu només n'ha d'absorbir els minerals, vitamines i enzims actius. Ho compararia amb quan estem molt cansats físicament i decidim no només reposar sinó fer-nos un massatge. Els micronutrients i antioxidants que ens aporten els sucs vegetals acceleraran el procés reparador i reconstituent del dejuni.


text: El Síndic de Greuges i l'ONCE acorden firmar un conveni de col·laboració – Sindic de greuges El Síndic de Greuges i l'ONCE acorden firmar un conveni de col·laboració Alacant, 02-05-02. El Síndic de Greuges de la Comunitat Valenciana, Bernardo del Rosal, ha visitat hui, dijous 2 de maig, la Delegació Territorial de l'ONCE en esta Comunitat, ubicada a la ciutat de València. La visita respon a l'interés del Síndic per conéixer una organització que, dia rere dia, oferix auxili i es preocupa per millorar la qualitat de vida d'un col·lectiu tan vulnerable com és el dels invidents. El delegat territorial, Agustín Ledesma, i el president del Consell Territorial de l'ONCE, Miguel Julián Benages, han estat els encarregats d'acompanyar el Síndic al llarg de tot el recorregut per les instal·lacions i, juntament amb el personal d'esta organització, li han explicat el seu funcionament, i han fet especial èmfasi en la tasca de rehabilitació dels invidents. Com a fruit més important d'esta visita, el Síndic de Greuges i el delegat territorial de l'ONCE han acordat firmar, pròximament, un conveni que marcarà l'inici d'una estreta col·laboració entre ambdós entitats. Este conveni inclourà, entre altres coses, la transcripció al sistema braille dels fullets divulgadors del Síndic de Greuges, l'adaptació de la pàgina web d'esta Institució perquè siga accessible als invidents i un curs de formació bàsica per al personal del Síndic a fi de poder prestar un millor servei a este col·lectiu.


text: Esther Villoro, descendent de Ràfels, premi a la 'Super Vecina 2020' del nostre país | Matarranya Media 31/12/2020 Societat Esther Villoro, descendent del municipi de Ràfels ha guanyat el premi nacional de 'Super Vecina 2020' que ofereix la plataforma 'Nextdoor'. Esther viu al barri de Valdespartera, a Saragossa, si bé sa mare és natural de Ràfels i son pare de Torre del Compte. Amb vinculació total amb la comarca del Matarranya acudeix a ella molts caps de setmana i a èpoques vacacionals. 'Nextdoor' és una aplicació d'ajuda veïnal que funciona per tot el món, serveix per connectar veïns amb veïns per ajudar-se, fer classes d'anglès, caminades i moltes altres activitats. La plataforma ha organitzat durant els darrers anys concursos nacionals en els que opera per anomenar als seus millors veïns i veïnes. Esther Villoro manifestava que "aquest any els meus veïns em van nominar per al premi per una sèrie d'accions que vaig fer en 2020′′. Realment són accions que tenen a veure amb l'etapa del confinament i també amb la comarca del Matarranya. Esther és una de les vuit persones d'Aragó que van crear la plataforma 'Más que aplausos', que ajudava en el seu moment a la Residència de Vall-de-roures i ho ha fet també a hospitals, residències i al seu propi barri. Esther Villoro organitzava festes temàtiques, festes de disfresses i moltes altres propostes que animaven als seus veïns a presentar-la als premis de 'Super Vecina 2020' de 'Nextdoor' als que Esther Villoro ha aconseguit la victòria. I és que la 'Super Vecina 2020' ha viscut un any especialment difícil i tal com comenta "aquest premi ha estat per a mi una autèntica alegria en un any 2020 molt dur i en el que vaig perdre el meu lloc de treball. Posteriorment em vaig contagiar de la Covid-19. No ha estat un any fàcil i estic molt orgullosa amb el premi. Molt contenta, tant la meua família com jo". Esther Villoro és la primera aragonesa a alçar-se amb el reconeixement a 'Super Vecina 2020' del nostre país. A l'any es reconeixen a 10 persones de tot el país i per aquest 2020 s'han presentat més de 5.000 candidatures, dels quals, 300 d'Aragó, que sent en ser escollida entre tanta gent. A més, ha rebut també un premi en metàl·lic de 100 euros i una placa amb el seu nom en un carrer de Saragossa com a element decoratiu. La 'Super Vecina 2020' també comentava que "amb la gent del Matarranya sempre he tingut una gran relació i amb tot el treball que realitzarem a Vall-de-roures amb 'Más que aplausos' m'ha servit per conèixer a gent molt maja aquest estiu". Esther Villoro, de Ràfels i resident a Saragossa ha tingut que concedir moltes entrevistes als mitjans de comunicació amb la seua distinció de 'Super Vecina 2020'.


text: Secció de La Massana del programa Línia Directa d'Andorra difusió Línia Directa: La Massana Entrevista a David Baró Hem parlat amb David Baró, Cònsol major de la Massana sobre l ́actualitat parroquial. Entre d ́altres temes, hem tractat d ́EMAP i de com evoluciona a nivell econòmic i d ́inversions. Hem parlat de la Llei de Competències i Transferències i de l ́informe ampliat que presenta Sant Julià de Lòria. També del comerç i la radicació d ́empreses a la parròquia i l ́augment experimentat als darrers anys. La creació de l ́Agència Tributària Nacional i la negativa de la Massana i Canillo a formar-hi part, també ha estat tractat durant la conversa amb el cònsol de la Massana. Entrevista a Raul Ferré Amb el cònsol menor de la Massana Raul Ferré hem repassat l ́actualitat parroquial parlant sobretot de Pal-Arinsal i de les millores a la zona del Coll de la Botella, i de la recompra d ́accions preferents d'EMAP per un valor d ́1,4 milions d ́euros. S ́ha tractat del tema de l ́eixamplament de la carretera de Sispony i de les inversions previstes per a l ́any vinent, en especial en trams de carretera d'Anyós i l'Aldosa. Pel que fa a la possibilitat de seguir organitzant noves proves de la Copa del Món de BTT, Ferré ha dit que s ́està a l ́espera que l ́UCI confirmi que la Massana sigui seu de les proves mundials també els anys 2019 i 2020. Entrevista a Albert Esteve i Sergi Baliellas Rebem el conseller de la minoria per DA, Albert Esteve, i el conseller de Turisme, Comerç i Dinamització, Sergi Balielles. Amb ells hem repassat el treball conjunt a les comissions de comú i l ́actualitat de la parròquia massanenca amb especial atenció a la situació d ́EMAP, al funcionament del nou edifici de serveis del coll de la Botella i a la situació de la circulació a la parròquia. Entrevista a Eva Sansa, Jael Pozo i Francesca Guerrero Aquest divendres ens han visitat tres conselleres del comú de la Massana. Es tracta d'Eva Sansa, de Via Pública, Jael Pozo, de Cultura, i Francesca Guerrero, de Serveis Socials i Gent Gran. Amb elles hem repassat la tasca diària als seus departaments comunals. Visita el programa el cònsol major de la Massana, David Baró. El mandatari comunal ha assegurat que en un 95%, la Copa del Món de BTT continuarà a Vallnord dos anys més, el 2019 i 2020. També destaca que aquest hivern ha estat magnífic i que les previsons per Pal-Arinsal amb les activitats d ́aquest estiu són molt bones. Pel que fa a previsions immediates, una de les més destacades és l'inici de les obres d ́eixamplament de la carretera d ́Anyós a la zona del pont, i la millora del subsòl a diferents zones de la parròquia. Avui ha passat pel "Línia Directa" David Baró, cònsol Major de la Massana. Amb ell hem repassat l ́actualitat de la parròquia. Hem parlat de la bona temporada d ́estiu que ha quedat enrere. De la consolidació en l ́àmbit de la BTT de la Massana. De les previsions per a la temporada d ́hivern. La Massana inverteix enguany uns 5 milions d ́euros, especialment a Arinsal, amb la construcció d ́una bassa d ́aigua per a la fabricació de neu per als canons de l ́estació. El comú també està pendent de rebre al voltant dels 900.000 euros de les transferències, que s ́invertiran en la liquidació d un deute que tenia contret el comú. Entrevista a Francesca Guerrero Visita el "Línia Directa" la consellera de Social del comú de la Massana, Francesca Guerrero. Amb ella hem repassat l ́actualitat de la seva conselleria, que manté ajuts directes a una trentena de persones de la parròquia. La circulació a la Massana Visiten el programa la consellera de Via Pública de la Massana, Eva Sansa. Amb ella, i amb l ́agent de circulació massanenc Àlex Bruno, hem parlat del trànsit i la mobilitat a la parròquia. Entrevista a Sergi Gueimonde Ens visita el conseller d'Agricultura, Medi Ambient i Sostenibilitat de la Massana, Sergi Gueimonde. El Parc Natural del Comapedrosa i el cos de voluntaris per la natura han estat els temes centrals de la conversa. Les negociacions amb Joan Viladomat per mantenir la marca Vallnord ha estat una de les qüestions destacadaes de la conversa amb el cònsol de la Massana, David Baró. Espera tancar aquest acord la setmana que ve. El client i poder estalviar una despesa de diners per la marca, sembla que han estat la base de la negociació que pot satisfer les dues parts. També hem parlat amb ell de les obres al Prat del Colat, l'ampliació de la carretera d'Anyós i la Copa del Món de BTT.


text: Pas9 « associació cultural « Pàgina 2 Torna la bijuteria sostenible Voleu aprendre a fer-vos joies exclusives i personals reciclant materials d'ús quotidià? En podeu aprendre a la segona edició del taller de bijuteria sostenible que farem al mes de gener amb la Pilar Fonseca. Transformarem objectes que tenim a mà en altres peces. Els materials que utilitzarem són: botons, cordons, anelles de llaunes, càpsules de Nespresso, paper de revistes, imperdibles, clips, cremalleres... No es necessita cap experiència ni habilitat, només ganes de treballar i de passar-ho bé. Dates i horari: els dijous 9, 16, 23 i 30 de gener de 2014, de 18 h a 20 h. Preu: 75 euros. El material està inclòs. Per reservar plaça, escriviu-nos ja a pas9nou@gmail.com, les places són limitades! Aquí teniu unes fotos d'una de les joies que vam fer a la primera edició del taller: un collaret fet amb anelles de llauna i ganxet! Arriben els tallers exprés! Comencem un nou format de cursos: els tallers exprés! Tallers curts, intensius, de cap de setmana i a un preu molt assequible. De moment, us n'oferim dos: – Aprendre a parlar en públic: taller de 5 hores impartit per Ana González Tadeo per aparcar les pors i millorar les habilitats comunicatives de cadascú. Dates: podeu triar entre dissabte 19 d'octubre o dissabte 16 de novembre. Teniu la informació completa en aquest enllaç: https://pas9nou.wordpress.com/tallers-expres/parlar-en-public/ – Iniciació a l'edició de vídeo: taller de 8 hores impartit per Samuel Sebastián per aprendre a dominar-ne les eines bàsiques i conèixer tots els recursos que es poden fer servir. Dates: podeu triar entre els caps de setmana del 22 i 23 de novembre o 13 i 14 de desembre. Horari: divendres de 16 h a 20 h i dissabte de 10 h a 14 h. Teniu la informació completa en aquest enllaç: https://pas9nou.wordpress.com/tallers-expres/edicio-de-video/ Les inscripcions ja estan obertes! Afanyeu-vos, les places són limitades. Si teniu qualsevol dubte o pregunta, escriviu-nos a pas9nou@gmail.com Deixa un comentari Posted in Tallers curts Tagged Audiovisuals, Periodisme Portes obertes de #periodisme multimèdia Demà, divendres, i dimecres 25 de setembre fem jornada de portes obertes per a tots els que estigueu interessats en el curs de Periodisme multimèdia que comença a principis d'octubre. El coordinador del taller, en Kim Amor, i algun dels professors que hi col·laboren, seran a Pas9 a partir de les 4 de la tarda i fins a les 8 del vespre. Podeu passar quan volgueu per resoldre dubtes, veure el local on es fan les classes i prendre un cafè.


text: València acollirà els dies 31 d'octubre i 1 de novembre el Congrés Europeu d'Editors «Narcís o l'onanisme». Un crit contra la mediocritat cultural que ens envolta La novel·la ha estat guardonada amb el Premi Lletraferit de Novel·la 2018 La revista «Lletraferit», ja en quioscos i llibreries El premiats rebran una escultura ceràmica creada per Cristina Gurman Traver que representa un llibre i que l'artista crea de manera altruista per als guardonats de la Plaça del Llibre Durant el primer dia se celebrarà el sopar literari al Centre Cultural Octubre (carrer Sant Ferran, 12), durant el qual es lliuraran els guardons als guanyadors d'aquesta edició dels Premis Plaça


text: EU d'Algemesí presentarà una esmena a la totalitat per ser "inacceptables" els pressupostos - riberaexpress.es Inicio Algemesí EU d'Algemesí presentarà una esmena a la totalitat per ser «inacceptables» els... EU d'Algemesí presentarà una esmena a la totalitat per ser «inacceptables» els pressupostos Esquerra Unida d'Algemesí votarà dema, dijous, en el plenari dels pressupostos en contra dels que ens presenta l'equip de govern. Per al nostre grup municipal el que han presentat no correspon a la realitat de la nostra ciutat, son antisocials, i representen un projecte en el que l'equip de govern admiteix el seu fracàs. Crida l'atenció que per enguany no han previst cap ingrés de venda de parcel·les del patrimoni municipal o de places de garatge del mercat. Per al regidor Asensio García 'açó representa la proba més evident de que admiteixen el fracàs en la seua gestió i la seua ineficiència'. Si que ens crida l'atenció en canvi l'augment de les partides destinades a festes, que enguany pujen de forma considerable, així com de nou figura una partida de despeses de quasi 500.000 euros per a la construcció del nou mercat, mercat que com ja hem dit quasi ningú demanda ni és considera una necessitat per la nostra població. Esquerra Unida presentarà una esmena a la totalitat, en la que bàsicament proposem eliminar la partida per a la construcció del mercat, la rebaixa del nombre d'alliberats polítics del PP i del salari de l'alcalde, així com una contenció important en les partides destinades a festes. Amb aquestes minoracions proposem afegir a la borsa de treball i iniciar una sèrie de millores en els nostres carrers que facen d'Algemesí una ciutat més amable, més neta i més accessible, al mateix que podem possibilitar un dinamisme en les borses de treball, especialment a la brigada d'obres, que serviria per pal·liar la difícil situació econòmica de moltes famílies. Per finalitzar la present nota, sols afegir per la nostra que hui, al plenari extraordinari sobre el tancament de la RTVV no anem a renunciar a la percepció econòmica, aixó sí, donarem la seua quantitat a projectes locals de cooperació.


text: Biblioteca Manuel Vilà i Dalmau - Tossa de Mar - Dossier de premsa - ERC de Tossa vol que la seva edil plegui per cala Morisca ERC de Tossa vol que la seva edil plegui per cala Morisca La secció local fa un cúmul de retrets a Núria Serra, i manté que el vot favorable de la regidora al conveni per fer un hotel a la cala és l'última "cacicada". Demanen que es desvinculi del grup L'aprovació, en el ple de dijous, del conveni entre l'Ajuntament de Tossa i els propietaris de l'espai de cala Morisca (Tossagur SL) ha despertat les crítiques no només de l'oposició a Tossa (CiU, que hi va votar en contra), sinó de partits que no hi tenen representació i entitats ecologistes. I a més, ha estat la gota que ha fet vessar el got a la secció local d'ERC de Tossa, que té una regidora a l'equip de govern (Núria Serra) i a la qual demana ara que plegui. ERC de Tossa qualifica de "cacicada" que Serra votés dijous a favor del conveni de cala Morisca. ERC denuncia que des de l'inici del mandat Serra no respecta els acords que es prenen a les reunions de la junta local i a les assemb... http://www.elpuntavui.cat/noticia/article/3-politica/17-politica/949139-erc-de-tossa-vol-que-la-seva-edil-plegui-per-cala-morisca.html?piwik_campaign=rssπwik_kwd=nacional&utm_source=rss&utm_medium=nacional&utm_campaign=rss&f=El+Punt+Avui


text: Ja podeu escoltar a la web el programa de LA POSTA de COM RADIO d'ahir dia 18 de juliol, i la secció que porto directament juntament amb la conductora del programa, Elisabeth Solsona. Per escoltar el programa: CLICKEU AQUÍ. I per anar directament a la secció "Esperit d'Aventura", avanceu fins el minut 15:00


text: Benjamin Bernheim i Sara Bañeras. © David Ruano Per Júlia Cruz | 05 Dec 2021 Torna al Liceu una de les òperes més esperades, amb una escenificació impactant, per acabar l'any amb magnificència. Rigoletto, que ocupa el desè lloc al rànquing mundial d'òperes més interpretades, es va estrenar per primera vegada a Barcelona el desembre de 1853 i ha arribat a representar-se fins a 375 vegades. Giuseppe Verdi va viure temps convulsos. La lluita per la unitat nacional d'Itàlia i contra la dominació estrangera durant els anys del Risorgimento va fer que alguns cors de les seves òperes, com el Va, pensiero! de Nabucco o el Pàtria oppressa de Macbeth, es convertissin en himnes que el poble cantava al carrer. Fins i tot, el seu nom es va fer servir com a acrònim pels patriotes italians en cridar Visca Verdi! (Visca Vittorio Emanuele Rè d'Itàlia). Però si el seu nacionalisme es feia patent en algun punt era en la seva indestructible adhesió a un ideal de l'òpera com a drama humà, mitjançant l'ús d'una melodia vocal solística senzilla i directa, en contraposició a l'èmfasi en la naturalesa i el simbolisme mitològic de les obres del romanticisme alemany, i l'exuberància orquestral i coral de la grand opéra francesa. Va ser l'any 1851 quan va tenir lloc l'exitosa estrena al Teatre La Fenice de Venècia de Rigoletto, una òpera encàrrec del mateix teatre que iniciaria, junt amb Il trovatore i La Traviata, la trilogia popolare que conduiria a Verdi a l'auge de la seva popularitat. Basada en l'obra Le roi s'amuse de l'escriptor francès Víctor Hugo, amb libretto de Francesco Maria Piave, l'òpera va haver de patir una sèrie de catastròfiques dissorts fins a arribar a poder ser estrenada, canviant la ubicació original de l'acció i els noms dels protagonistes d'Hugo, però no la intencionalitat de Verdi en quant a unió de l'estructura tradicional d'un melodrama amb la complexitat emocional i psicològica del protagonista. La maledizione va ser el nom secret que van usar Piave i Verdi durant la seva creació, i ben cert és que semblava maleïda fins que es van donar aquests canvis. Rigoletto s'erigeix sobre tres personatges: el duc de Màntua, el seu bufó geperut que dóna nom a l'òpera, i la filla d'aquest últim, Gilda. Com en moltes altres, l'argument és un violent melodrama de sang i foc, ple de personatges i de coincidències inconscients, però amb gran profusió d'oportunitats per a les estimulants, robustes i terribles melodies i ritmes especialment característics del primer estil de Verdi. La caracterització, la unitat dramàtica i la inventiva melòdica s'uneixen a Rigoletto i, amb l'objectiu de crear una unitat tant dramàtica com musical, Verdi recorre a un o més temes o motius reminiscents en moments crucials de l'òpera. L'argument és un violent melodrama de sang i foc, ple de personatges i de coincidències inconscients A Barcelona, Rigoletto —que ocupa el desè lloc al rànquing mundial d'òperes més interpretades— es va estrenar per primera vegada al Liceu el desembre de 1853, arribant a representar-se fins a 375 vegades, sent l'última el 2017 amb la mateixa producció que veurem aquests dies, en el marc del bloc PARADÍS: la filla, la família i la llar. I encara que els intèrprets d'aquell moment ja van ser bons, el trio protagonista del primer repartiment d'enguany és espectacular: Benjamin Bernheim debuta al Liceu com a Duc de Màntua, Christopher Maltman és Rigoletto i la soprano russa Olga Peretyatko s'encarrega del paper de Gilda. "És una òpera sobre l'abús del poder: el duc abusa de Rigoletto, qui al seu torn exerceix el seu poder sobre la seva filla Gilda", indica Monique Wagemakers, la directora escènica que també va dirigir la passada edició. La producció que signa la neerlandesa, qui a més aposta i defensa la senzillesa de l'escenografia en pro de la música, és una petita joia. Però l'aparent simplicitat del quadrilàter de l'escena —un disseny de 1996 de Michael Levine revisionat per a la coproducció del Liceu i el Teatro Real el 2009— crea un joc de codis de color que serveix per expressar ira, tristesa, menyspreu o furor sexual, a més d'aplicar tecnologies noves com el terra tàctil que no només canvia el seu color, sinó que fa que els personatges arrosseguin una petjada de llum quan es mouen. Els cantants se senten tan nus que han d'explorar el seu interior per maximitzar les seves emocions, endinsar-se en la psicologia profunda dels personatges i explorar les tensions i les relacions de poder que els uneixen, que no deixa de ser el mateix objectiu primordial de Verdi en compondre aquesta obra mestra. Christopher Maltman i Olga Peretyatko. © David Ruano Però aquesta nuesa i honestedat que gairebé exigeix la posada en escena, és completament metafòrica, perquè un altre dels punts forts d'aquesta esplèndida producció és l'impressionant vestuari que caracteritza als personatges, ideat per la dissenyadora de vestuari Sandy Powell, nominada dotze vegades als Oscar i tretze vegades als BAFTA i guanyadora de tres de tots dos, pel seu excel·lent treball cinematogràfic. Per a aquest Rigoletto, Powell, que va comptar amb la col·laboració del dissenyador espanyol Lorenzo Caprile, es va inspirar a la Venècia del Renaixement intentant a través d'aquest, situar l'acció en el lloc i espai concret que omet l'escenografia, i també, que l'ús del color servís per definir la naturalesa dels personatges: del vermell dels sinistres rufians al blanc i blau de la puresa i bondat. I que tot això resulti prou suggeridor i atractiu per mantenir l'atenció de l'espectador. Wagemakers ha sabut envoltar-se de grans professionals, perquè també la il·luminació ideada per Reinier Tweebeek juga un paper important. Però a tot això cal sumar-li la direcció musical de Daniele Callegari, qui apunta que "aquesta òpera de Verdi és un espectacle en el qual el ritme teatral i musical no es paren mai, és com una pel·lícula". Una de les escenes de la representació de Rigoletto, al Liceu. © David Ruano I és que el tema "és esplendorós, immens, i hi ha un personatge que constitueix una de les majors creacions que el teatre pugui desitjar, en qualsevol país i en tota la història", li escrivia Verdi al seu llibretista mentre tractaven de tirar endavant la seva obra. El bufó Rigoletto, qui aplaudeix totes les aventures del seu amo el Duc de Màntua, descobreix que aquest sedueix a la seva filla secreta Gilda, la qual cosa el condueix a perdre la raó i tramar una venjança que, inesperadament i com una maledicció, se li torna en contra i acaba de la pitjor manera esperada. "És una òpera sobre l'abús del poder: el duc abusa de Rigoletto, qui al seu torn exerceix el seu poder sobre la seva filla Gilda", indica Monique Wagemakers En la seva estrena a Venècia, Rigoletto va gaudir d'un triomf complet, especialment l'escena dramàtica, i l'ària La donna è mobile es cantava pels carrers l'endemà. I encara que Verdi ja havia recollit alguns triomfs amb produccions anteriors, va ser a partir d'aquest moment, i fins al final dels seus dies, que va portar l'òpera italiana fins a un punt de perfecció mai superat des de llavors, gràcies a que no va trencar amb la tradició operística italiana arrelada al poble, sinó que la seva evolució creativa es va encaminar cap al refinament dels seus objectius i de la seva tècnica.


text: Empleo Tècnics en manteniment d'equips elèctrics - Ayuntamiento de Barberá del Vallés Tècnics en manteniment d'equips elèctrics Ayuntamiento de Barberá del Vallés Castellbisbal España Empresa de fabricació de productes farmacèutics d'ús veterinari ubicada a Castellbisbal, cerca un / a operari / ària de manteniment : TASQUES : Manteniment i reparació de maquinària tant a nivell hidràulic,mecànic i elèctric. Manteniment general de les instal·lacions : pintura, jardineria, etc. Formació FP o CFGM o CFGS d'electricitat i mecànica Experiència mínima de 5 anys en tasques semblants i en indústria farmacèutica Coneixements d'electricitat industrial / automatismes i mecànica Imprescindible disposar de vehicle per arribar al lloc de feina CONDICIONS DE CONTRACTE : Contracte inicial de 12 mesos + indefinit Jornada completa 40h Horari : Dilluns a divendres de 8-17h Sou : 1666,66 euros bruts per 15 pagues Número de llocs : 1 Municipi : 08054 - CASTELLBISBAL Experiència : Sí Anys d'experiència : 5 Contracte : Temporal Durada del contracte : 12 mesos més indefinit Sou brut mensual : 1.666,66 € Número de pagues : 15 Moto propia : No Permís ciclomotor : No Salari mínim interprofessional : No Idiomes : Català (Alt), Castellà (Alt) Jornada laboral (horari) : (8-17h) Formació reglada : Formació Professional 1r grau (Electricitat) Carnet de conduïr : B At Holaluz (Permanent), in Barcelona, SpainExpires at. 2020 11 29Created to change the world, Holaluz leads the way in the transformation of the Spanish Energy Sector with a clear ... Castellbisbal, Cataluña TASQUES. Manteniment i reparació de maquinària tant a nivell hidràulic,mecànic i elèctric... Manteniment general de les instal lacions. pintura, jardineria, etc. REQUISITS. Formació FP o CFGM o... Salario : 1.666,66 € At PayFit (Permanent), in Barcelona, SpainExpires at. 2020 10 28PayFit is one of the fastest growing SaaS startups in Europe with 450 employees and over 5,000 customers in just a f... TÈCNIC/A MANTENIMENT ELÈCTRIC Garrotxa, Cataluña Manteniment correctiu i preventiu elèctric. Tasques de suport a la resta de l'equip de manteniment Els requisits que has de complir són. Experiència demostrable realitzant tasques iguals o... TÈCNIC/A MANTENIMENT ELÈCTRIC (S.INDUSTRIAL) Descripción de la oferta Quina serà la teva missió a l'empresa?En dependència directa del Cap de manteniment, la persona seleccionada s'ocuparà de Manteniment elèctric correctiu i... TÈCNIC/A DE MANTENIMENT ELÈCTRIC INDUSTRIAL Solsonès, Cataluña +2 localidades • Barcelona, Barcelona • Manresa, Barcelona Empresa del Solsonès requereix al seu equip un a Tècnic a per realitzar el MANTENIMENT ELÈCTRIC... Experiència com a quadrista i en interpretació d'esquemes elèctrics. Pensem un perfil dinàmic... Tècnic/a de Manteniment Bon Preu S.A.U. Aquestes seran les teves funcions Principalment s'ocuparà de. Inspeccions visuals diàries de l'automatisme Fer el manteniment preventiu segons la planificació Fer el manteniment correctiu de... Tècnic/a en Electricitat i Electrònica/Mecatrònica Amb les Persones T'agradaria créixer professionalment com a tècnic a d'electricitat i electrònica o mecatrònica i tens formació en aquest àmbit? Et consideres una persona amb dots organitzatives i ... TÈCNIC/A ELECTROMECÀNIC/A DE MANTENIMENT Descripció de l'oferta Quina serà la teva missió a l'empresa?En dependència del la Responsable de manteniment, la persona seleccionada s'ocuparà de. Elaboració i execució dels... Técnico/a electricista para mo... Técnico a electricista para montaje Temporal Completa Publicado el 08 10 2020 1 Vacantes 3 Inscritos En qué consiste el trabajo. Desde IMAN Temporing, empresa especializada en RRHH... TÈCNIC/A DE MANTENIMENT INDUSTRIAL Quina seria la teva missió a l'empresa?En dependència del cap de manteniment, la persona... Facilitat per la coordinació i gestió d'equips de... Suport Oficina Tècnica Elèctrica Edició i manteniment del llistat de materials estàndards TAVIL, que s'utilitzen com a guia del... Suport al departament de SAT, informant referències i codis d'elements elèctrics Nivell d'estudis... Tècnic/a de Compres amb experiència en material elèctric, de fontaneria i climatització (imprescindible) T'agradaria treballar a una empresa amb molta estabilitat laboral, amb possibilitats de pla de carrera i formació constant, sent la peça clau en el departament de compres? Tens exp... TÈCNIC-A MANTENIMENT INDUSTRIAL Quina seria la teva missió a l'empresa? En dependència del cap de manteniment, la persona... Cicles Formatius de Grau Superior amb titulació de Manteniment d'equips industrials (valorable) Idiomes... TÈCNIC/A COMERCIAL ELÈCTRIC INDUSTRIAL MECÀNIC MANTENIMENT EQUIPS INDUSTRIALS Funcions i requisits de la vacant Funcions. Fer el manteniment mecanic electric de equips industrials. Nivell d'estudis acabats. Cicles Formatius de Grau Mitjà amb titulació de Fabricació... TECNIC INSTAL·LADOR ELECTRIC Funcions i requisits de la vacant Funcions. MUNTATGE DE INSTAL LACIONS ELECTRIQUES, GAS I ACCESORIS EN EL AMBIT DE LA AUTOCARAVANA, PRODUCCIO DE VEHICLES CAMPER. Nivell d'estudis a... Salario : 15000 € fins a 25000 € Tècnic/a de muntatge i manteniment de Cadires Pujaescales Estem buscant una persona amb experiència en el muntatge i manteniment de CADIRES PUJAESCALES... Cicles Formatius de Grau Superior amb titulació de Manteniment d'equips industrials (valorable)Cicles... ..de tots els components per que els tècnics puguin anar a fer els muntatges a casa del client. BONA OPORTUNITAT PROFESSIONAL PER UN JOVE QUE VULGUI FER CARRERA DINS D'UNA EMPRESA Després... TECNIC ELECTRICISTA/ AIGUA/ GAS Funcions i requisits de la vacant Funcions. Es realitzaran tasques de reparació, manteniment i obra... Quadres de comptadors, bateries d'aigües, manteniments de baixa tensió, revisió i reparació d'instal...


text: Futbol Sala Olesa - BIBERÓ Imatges Temporada 2017-2018 CLOENDA DE LES TROBADES DELS PROMESES DE LA FCF! Aquest passat dissabte els nostres biberons van participar en l'última Trobada de Promeses organitzada per la FCF a Martorell. En aquesta activitat els nostres van jugar tres partits contra Col·legi Episcopal, Quart FS i Montcada FS, els nostres infants van aconseguir tres victòries que cerifiquen la gran progressió que han fet aquests jugadors. Finalment la LCFS de la FCF els va fer entregar d'una pilota obsequi per cada jugador, amb la qual podran seguir practicant el seu esport preferit durant l'estiu! PARTIT 25/02/2018 (4a Trobada) COMENTARI: Els més petits han disputat aquest passat diumenge una trobada de partits al Pav. Mpal. d'Abrera contra Racing Pineda, i Palau Solita i Plegamans. S'ho han passat molt bé practicant el seu esport preferit, ara a per la propera! PARTIT 28/01/2018 (3a Trobada) COMENTARI: Aquest diumenge els més petits han participat a la 3a Trobada de Promeses organitzada per la FCF, en aquest ocasió s'ha realitzat a la Ciutat Esportiva de Blanes dins de l'activitat de la Fase Final Prebenjamí, així doncs aquest municipi s'ha convertit en un dia en la base del futsal català. En el nostre cas pel que fa als resultats han sigut molt positius, dels tres partits disputats hem aconseguit tres victòries, però la victòria més gran és veure l'evolució que han fet aquests nois que cada vegada tenen més criteri i millor nivell. Felicitats!!! PARTIT 17/12/2017 (2a Trobada) COMENTARI: Els més petits del club han celebrat la 2a trobada de partits al seu pavelló, jugant un total de quatre partits contra diferents rivals. Els nostres nois han competit tots els partits i han gaudit molt, poc a poc es va notant una evolució i estem segurs que aquests nois ens donaran moltes alegries. PARTIT 12/11/2017 (1a Trobada) SANT JOAN DESPI 2 - 1 FS OLESA MONTCADA 1 - 1 FS OLESA FS OLESA 0 - 4 PALAU SOLITA I PLEGAMANS FS OLESA 0 - 5 ABRERA CE COMENTARI: Avui els més petits han fet la 1a Trobada organitzada per la FCF al Poliesportiu Ugalde de Sant Joan Despí. Els nostres han disputat un total de 4 partits, poc a poc van millorant i estem molt orgullosos d'ells. Som-hi nois! A seguir gaudint!!! Imatges Temporada 2016-2017 PARTIT 22/04/2017 (6a Trobada) COMENTARI: Els més petits de l'entitat han fet una nova trobada de la FCF a Montcada i Reixach, on han pogut gaudir de partits amb altres clubs. Pel que fa als nostres, un cop més hem vist un pas endavant en el seu nivell a pista, cada vegada són més competitius i tenen un millor domini tècnic. Molt orgullosos del seu procés d'aprenentatge, toca seguir creixent!!! PARTIT 26/03/2017 (5a Trobada) COMENTARI: Felicitar als nens/es per la molt bona actitud de la trobada d'aquest diumenge a Palleja, poc a poc van demostrant allò que els ensenyem als entrenaments, i estem molt contents amb la seva evolució, ens donaran moltes alegries! PARTIT 29/01/2017 (3a Trobada) COMENTARI: Els més petits del club han disputat aquest cap de setmana la seva 3a trobada a Blanes, estem molt contents amb el seu progrés, tots els partits han estat igualats i anem veient petites millores. A seguir gaudint i creixent!!! PARTIT 17/12/2016 (2a Trobada) FS OLESA 1 - 1 ATLETIC CATALA FS OLESA 4 - 2 PALLEJA FS FS OLESA 0 - 2 ESP. GONZALEZ-SERRA COMENTARI: Trobada a Ripollet on els nostres s'han esforçat molt i han demostrat una petita evolució positiva en comparació amb l'anterior trobada. Poc a poc es veuen millores, però ens segueix costant mantenir la concentració en el joc. Per sort, tenim encara molts mesos per endavant i segur que creixerem molt junts. Felicitats nois, a seguir!!! PARTIT 06/11/2016 (1a Trobada) FS OLESA - PALLEJA FS FS OLESA - UNIO MOLLET FS FS OLESA - RIPOLLET FS COMENTARI: Primera trobada a Olesa de Montserrat dels més petits del club, que estaven força nerviosos i han anat clarament de menys a més, amb dues derrotes i una última victòria. L'experiència d'avui ha servit per familiaritzar-se i per veure com de bé ho poden arribar a fer, hem gaudit molt i ara a preparar-nos per la propera que es farà a Ripollet. PARTIT 22/05/2016 (8a Trobada) FS OLESA 4 - 8 SANTVICENTÍ ATHLÈTIC FS ESP. GONZÁLEZ-SERRA CLUB 3 - 4 FS OLESA ROGER'S ATLÈTIC CATALÀ FS 1 - 8 FS OLESA FS OLESA 4 - 2 RIPOLLET FS COMENTARI: Última trobada dels nostres biberons a Vilassar de Mar. Al primer partit hem sortit una mica adormits, però ens ha servit per despertar i fer tres partits fantàstics amb tres victòries. Moltes felicitats nois per com heu jugat avui, estem molt contents perquè us ho heu passat molt i molt bé!!! PARTIT 23/04/2016 (6a Trobada) FS OLESA 11 - 1 ATLETIC CATALA FS OLESA 5 - 3 FS RIPOLLET COMENTARI: Els nostres biberons van fer un primer partit molt bo en el qual van combinar força bé la pilota i tots van competir. El segon partit ens va costar molt més, va ser més emocionant, però aquest petits campions no van llençar la tovallola, ho van donar tot i ens va endur també la victòria. Moltes felicitats!!! A seguir aprenent! PARTIT 12/03/2016 (5a Trobada) COMENTARI: Partits molt disputats per part dels nostres petits, vam notar que érem pocs canvis i vam poder gaudir amb ells i veure que cada vegada ho fan millor, moltes felicitats! PARTIT 31/01/2016 (3a Trobada) FS OLESA 2 - 4 ESPARREGUERA CFS FS OLESA 5 - 1 FS PALLEJA FS OLESA 1 - 5 FS RIPOLLET COMENTARI: Aquest diumenge els més petits hem jugat una jornada de 3 partits a la Ciutat Esportiva de Blanes. Hem sortit molt contents de l'actitud dels nois/es que ho han donat tot, han sortit molt contents de cada partit i han gaudit molt. Toca seguir amb el seu aprenentatge, felicitats!!! PARTIT 12/12/2015 (2a Trobada) FS OLESA 0 - 9 ESPARREGUERA CFS FS OLESA 7 - 6 RIPOLLET FS COMENTARI: Matí de futbol el de dissabte 13 de desembre al pavelló municipal de Ripollet, on els mes petits del club van jugar dos partits molt diferents entre si. Al primer partit sortíem nerviosos pel fet de jugar fora de casa i no aconseguim crear ocasions ni trobar-nos còmodes a la pista. Tot i això a la segona part s' igualen les forces però ja és massa tard per reaccionar. En el segon partit sortim més tranquils i concentrats, així que aconseguim fer el nostre joc i arribar amb claredat a la porteria rival per a sumar una gran victòria. Felicitats nois, toca seguir treballar! PARTIT 15/11/2015 (1a Trobada) FS OLESA 8 - 1 PALLEJA FS FS OLESA 10 - 3 SANT VICENTI ATHLETIC COMENTARI: Partit en el qual hem sortit a per totes, hem intentat moure la pilota i ens ho hem passat d'allò més bé. Els queda molt per aprendre, son molt petitets, però estem molt orgullosos d'ells.


text: Breunes - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure Els Breuni a l'antiga Raetia Els breunes, breons o brions (en llatí Breuni, Breones o Briones; en grec Βρεῦνοι) foren una tribu alpina de Rètia, al nord del modern Tirol, a la regió de Mont Brenner. La seva capital fou Breunorum, probablement la moderna Bruneck. Foren sotmesos per Roma en temps d'August, el 15 aC, després de la conquesta romana de Rècia i l'arc alpí dirigida per Drus el Vell i Tiberi (el futur emperador). El nom de breunes es recordat en el sisè lloc en la inscripció del Trofeu dels Alps (Tropaeum Alpium), monument romà erigit el 7 aC - 6 aC per celebrar la submissió de les poblacions alpines i situat a la ciutat francesa de La Túrbia: « (llatí) GENTES ALPINAE DEVICTAE [...] · VENOSTES · VENNONETES · ISARCI · BREUNI [...]. (català) Pobles alpins sotmesos: [...] · Venostes · Vènnons · Isarcs · Breunes [...]. » — Trofeu dels Alps, Incripció frontal 1 El nom i l'origen dels breunes El nom i l'origen dels breunes[modifica] El nom dels breunes es troba en llatí en les formes breuni (el més comú) i breons; però també ens trobem més rarament amb brenni, brenci, breuci i brions.[1] El primer autor antic que els menciona és l'historiador grec Estrabó (63/64 aC - 24 dC),[2] que va afirmar que els breunes eren part dels pobles illirici, juntament amb el genauni, com va fer indirectament més tard Apià,[3] que va considerar els il·liris a tots els pobles que vivien entre l'arc alpí i el Danubi. « (grec) Οἱ δὲ Ὀυινδολικοὶ καὶ Νωρικοὶ τὴν ἐκτὸς παρώρειαν κατέχουσι τὸ πλέον· μετὰ Βρεύνων καὶ Γεναύνων, ἤδη τούτων Ἰλλυριῶν. Ἅπαντες δ' οὗτοι καὶ τῆς Ἰταλίας τὰ γειτονεύοντα μέρη κατέτρεχον ἀεὶ καὶ τῆς Ἐλουηττίων καὶ Σηκοανῶν καὶ Βοίων καὶ Γερμανῶν. (català) Els vindelici i els nòrics ocupen la major part dels territoris fora de la regió muntanyenca, juntament amb els breunes i els genauns; pertanyen, tanmateix, als il·liris. Tots aquests generalment efectuaven normalment incursions a les parts limítrofes d'Itàlia, així com els helvecis, el secanis, els bois i els germànics. » — Estrabó, Geografia Però els vindelici, els quals la majoria dels escriptors llatins els associen amb els breunes (Horaci, Flor, i també Claudi Ptolemeu), són celtes; Pseudo-Acron, un comentarista d'Horaci,[4] els declara clarament gals: «Genauni i Breuni, gentes Gallorum». El poeta llatí Horaci (65 aC - 8 dC) els va citar al quart llibre de les seves Odes: — Horaci, Odes, Liber IV/Carmen XIV, IV, 14 Vegeu també: Eisacktal Els breunes es van establir, sens dubte, a la vall del Sill, afluent del marge dret de l'Inn, que baixa del pas del Brenner, al costat nord. Però és possible que també ocupessin la part alta de la vall del riu Isarco, al sud de Brenner; en aquest cas, van controlar el pas i les seves dues vies d'accés. El nom de Brenner està relacionat amb els breunes, probablement derivat d'aquell poble. ↑ V. de Vit, Totius Latinitatis Lexicon, I, 1859-1867, p. 753, s. v. Breuni. ↑ IV, 6, 8 : Οἱ δὲ Ὀυινδολικοὶ καὶ Νωρικοὶ τὴν ἐκτὸς παρώρειαν κατέχουσι τὸ πλέον· μετὰ Βρεύνων καὶ Γεναύνων, ἤδη τούτων Ἰλλυριῶν. ↑ Illyr., 6 et 29. ↑ Pseudo-Acron, Carmina, IV, 14, 9-10. Bagnara, Mario. Le Alpi orientali in epoca classica. Problemi di orografia storica (en italià). Firenze: Olschki, 1969, p. 21-27.


text: LA SIMFONIA TRÀGICA DE MAHLER - L'Auditori MAHLER: Simfonia núm. 6 en La menor, "Tràgica" La Sisena de Mahler és un dels monuments simfònics més impressionants de tots els temps. Tal com va assegurar l'autor, "aquesta obra planteja un enigma, i la solució només la trobaran les generacions posteriors". És una obra gegantina, intensa, dramàtica, conduïda per la idea inefable del destí, però també per la felicitat familiar que Mahler vivia en aquella època, amb temes musicals dedicats a la seva esposa Alma i a les seves filles. Alma va dir que la Sisena era "la més absolutament personal de les seves obres" i, efectivament, en aquesta simfonia Mahler va transformar en música tot el seu món interior, es va despullar del tot per fer-nos partícips de la seva visió de l'amor, de l'èxit, del fracàs, de la joia i de la mort. Va treballar-hi durant dos anys i finalment, esgotat, va escriure a un amic: "La Sisena està acabada. Jo, també". Una prestigiosa carrera en l'àmbit de l'òpera i la música simfònica fan de Karl-Heinz Steffens una de les batutes més aclamades i versàtils del panorama internacional. El seu debut amb l'OBC garanteix sentir aquesta obra amb un dels grans directors del moment.


text: L'estiu als campus creatius! Col·ectius i entitats on participar Pim Pam Pum és una entitat que va néixer l'any 2009 amb l'objectiu de recaptar fons per participar en el finançament de diferents ONGs a través d'activitats lúdiques on s'integrin valors de convivència i afavorint la participació en família. Aquesta entitat està oberta a tothom, això vol dir que tothom (sigui associat o no) pot col·laborar amb l'entitat, ja sigui aportant el seu temps en l'organització o dinamització d'una activitat, aportant les seves idees i experiència en la proposta d'una activitat, o bé simplement gaudint de les activitats solidàries que organitzem! Busquem persones amb iniciativa i ganes de coordinar activitats per recaptar fons, de manera altruista, per contribuir en projectes solidaris.


text: GREUS PROBLEMES COMUNS EN ELS NOSTRES PROJECTES A L'ÍNDIA, SENEGAL I COLÒMBIA! (Maig 2021) Com els mitjans d'informació difonen àmpliament aquestes últimes setmanes, els efectes de la pandèmia i de més d'un any de confinaments estan generant problemes molt seriosos en nombrosos països de tot el món. Les nostres contraparts a Mumbai, Medellín i Dakar, responsables de dur a terme els nostres projectes infantils en aquestes ciutats, s'estan confrontant amb problemes molt greus en la infància dels suburbis, ja que les restriccions educatives s'eternitzen, amb una greu absència de mitjans disponibles digitals per seguir mínimament a distància certs processos de reforç infantil i juvenil. Falten xarxes, terminals, telèfons, etc. S'estan perdent generacions completes d'alumnes. La població suburbial pateix a més greus mancances de subsistència alimentària, per la pèrdua radical d'ingressos i pel retorn i èxode a les zones rurals per evitar la pandèmia descontrolada a les ciutats, que ha desbordat la disponibilitat de vacunes per complet. El desarrelament i la lluita per sobreviure està fent estralls en les famílies ja de per si molt precàries, que es manifesten a més amb greus problemes larvats de conflictivitat civil, augment de la delinqüència i enfrontaments socials molt sagnants als carrers. PROiNFANTS se sent solidari amb aquesta situació tan dura en els territoris en què treballa, alhora que presta tota l'atenció possible als seus col·laboradors sobre el terreny, desitja transmetre aquesta preocupació als seus socis i simpatitzants, així com difondre aquesta realitat a la nostra pròpia societat, perquè entenem que la solució a aquesta situació pandèmica i social agreujada, només serà global o no serà.


text: Primeres paraules de Devermut després de posar-se en dubte la seva denúncia per homofòbia Primeres paraules de Devermut després de posar-se en dubte la seva denúncia per homofòbia – El Món Primeres paraules de Devermut després de posar-se en dubte la seva denúncia per homofòbia La parella d'influencers assegurava que les havien fet fora d'un local per ser lesbianes, però les gravacions del local ho posen en dubte Devermut parlen a Antena 3 Jennifer Navarro 06/09/2021 2:42 pm Marta Cillán i Sara Giménez formen la parella d'influencers coneguda com a Devermut. L'andalusa i la de Barcelona estan juntes des del 2014, quan van començar una relació que derivaria en un tàndem molt rendible. Abanderades de la causa LGTBI i molt populars a Instagram, aquesta setmana s'han vist envoltades d'una gran polèmica. Després d'una nit de festa accidentada a Conill de la Frontera, denunciaven públicament haver estat expulsades d'una discoteca "per ser bolleras, literalment". Asseguraven haver patit un cas d'homofòbia: "Ens van arraconar diversos homes, el que ha passat a totes les dones alguna vegada. Vam sentir la intimidació, l'assetjament i la humiliació en un lloc públic i ens van acabar expulsant a nosaltres en veure que érem lesbianes". Una denúncia que indignava a la xarxa, que es quedava molt sorpresa quan el pub en qüestió emetia un comunicat. En ell, assegurava tenir proves que demostrarien que les influencers estaven mentint: "El motiu de l'expulsió no va ser per cap tipus de raó discriminatòria. Van ser expulsades del local per no respectar les mesures de seguretat de la Covid-19, per molestar altres clients que estaven al seu voltant i per fer servir males formes per dirigir-se al personal del local. Per la difusió de tal difamació, es procedirà a la seva corresponent denúncia als autors de les injúries i calúmnies realitzades". Poc després compartien vídeos que desmuntaven la denúncia de les noies, ja que se les veia clarament empenyent els clients i molestant-los. Després d'un parell de dies en silenci, Devermut ha emès un petit comunicat per justificar-se: "No hem parlat aquests dies perquè, realment, no ens vèiem amb forces per fer-ho. Estan sent uns dies molt durs per a nosaltres. No crèiem que hauríem de donar explicacions, però en aquest cas no ens queda més remei. Nosaltres hem tingut la sort que moltes altres no tenen i és que es veu clarament com un home ens fa un petó sense el nostre consentiment. Aquestes imatges han estat omeses de tots els vídeos que s'han fet virals. Això és important per a nosaltres, per mostrar que el que diem és cert i que el que diuen és mentida. Això ja està en mans dels nostres advocats i per això no farem més declaracions al respecte". No obstant aquesta prova, la fúria contra elles a la xarxa està sent ferotge, tenint en compte que molts els hi recorden que elles en cap moment van queixar-se d'aquest petó si no que les havien expulsat per ser homosexuals, el que no es demostra a cap lloc. Amb tot, no han pogut evitar una sagnia de fans, la pèrdua de 50.000 seguidors en només 48 hores. De moment el tema ha passat a mans dels seus respectius advocats i caldrà esperar per saber com evoluciona la denúncia.


text: La Crònica: 16-17 DES – Club i Escola de Rugby a Barcelona Fénix CR 21-26 BUC Aquest dissabte el BUC va donar la campanada, imposant-se contra tot pronòstic a Saragossa, al camp d'un Fénix que està fent la seva millor temporada i va tercer a la classificació. Els homes de Xavi Carrasco van fer valdre una gran primera part per endur-se cinc punts d'aquest complicat desplaçament. El partit va començar molt bé pel BUC, que va sortir endolladíssim al camp i va sorprendre un rival que segurament va sortir massa confiat sobre la gespa. Els de negre van dominar el joc obert i les fases estàtiques i van saber transformar el seu domini en punts. Primer va ser el pilar Albert Conesa el que va obrir el marcador amb una marca després d'uns quants pick and goes. La tres quarts també va sumar-se a la festa, quan li van obrir la pilota i l'ala argentí Maxi Casco i el centre uruguaià Santi Silva anotaven dues marques en només quatre minuts de diferència, per ampliar diferències. Els aragonesos només eren capaços de respondre amb dos cops de càstig durant el primer temps, però els visitants encara van anotar una quarta marca, obra del Kraken després d'una escapada. Així, el BUC assegurava el bonus ofensiu i marxava al descans amb un 6-26 favorable. Com era d'esperar, a la segona part va arribar la reacció del Fénix, però els aragonesos només van ser capaços d'anotar dues marques, tot i la seva contundent sortida. El partit es va acabar enrarint els últims minuts amb diverses targetes i el BUC va acabar aguantant el resultat, patint fins el final, per endur-se una valuosíssima victòria. Tot i la victòria, el BUC seguirà penúltim durant les vacances de Nadal, però la classificació es comprimeix moltíssim la part mitja de la taula i ens acostem als rivals immediatament per sobre. Alineació: 1. Albert Conesa 2. Nin Escrig 3. Sergi "Xexi" Coma (c) 4. Fabio Amadio 5. Lluís "Kraken" Vallès 6. Pierre Rivenc 7. Adam Matutano 8. Lucas Quentin 9. Eduardo Arenas 10. Girgis "Gato" Morote 11. Maximiliano "Maxi" Casco 12. Miquel "Miki" Mas 13. Santiago "Santi" Silva 14. Raimon Jorba 15. Alejandro Chamero Suplents: Antonio "Dos Santos" Gomide, David Pagan, Carlos Orillosa, Fernando "Búfalo" Ramos, Jan M. Milà, Hernán Scartascini i Marc Fajarí. Marques: Albert Conesa, Maxi Casco, Santi Silva i Lluís "Kraken" Vallès. Transformacions: Girgis "Gato" Morote (3). BUC 30-5 UE Santboiana [Femení] Les panteres del femení també van brindar una nova alegria a l'afició de la Foixarda dissabte a la tarda. Les noies de David Garcia es van imposar clarament a la Santboiana per iniciar amb bon peu la seva participació a la Primera Catalana Kopparberg. El BUC va començar molt bé el partit i es va avançar de seguida amb dues marques, una de Sandra Vilar i l'altra de Magda Verdú. Tot i el bon inici, les de negre no van aixecar el peu de l'accelerador i van voler resoldre el partit ja a la primera part. Així, la tercera línia Mireia Recasens ampliava amb una nova marca i Magda Verdú repetia al cap de poc. En l'última jugada abans del descans, Laura Ros encara remataria el matx amb una cinquena marca, que ella mateixa transformaria. La segona part no va portar gaires més punts, només un cop de càstig de l'equip visitant i un altre transformat per l'obertura de les de negre que arrodonia el marcador als 30 punts que lluirien en finalitzar. Gran inici de la temporada regular amb aquesta victòria amb bonus que col·loca el BUC a la part alta de la classificació. Alineació: 1. Marina Garcia 2. Mireya Falcato 3. Núria "Nunu" Bargalló 4. Sandra Vilar 5. Laura "Termo" Torres 6. Sílvia Sicart 7. Mireia "Reca" Recasens 8. Anna "Putxy" Puigmartí 9. Jana Gomà 10. Laura "Ibiza" Ros 11. Anna "Trayer" Traver (c) 12. Aina Trabado 13. M. Magdalena "Magda" Verdú 14. Júlia Trabado 15. Carla Pagan Suplents: Maribel "Mari" Grao, Elisenda Rahola, Francisca Paz "Fran" Ramírez, Marta Sanguesa, M. del Pilar "Pili" Montfort i Leticia de la Casa. Marques: Sandra Vilar, Magda Verdú (2), Mireia "Reca" i Laura "Ibiza" Ros. Drops: Laura "Ibiza" Ros (1). BUC B 9-27 CN Poble Nou B Agra derrota del Sènior B per estrenar la Primera Catalana en un nou derby contra el Poble Nou. Tot i una bona primera part on el BUC va dominar el partit, els Enginyers van imposar-se a la segona i es van endur el partit. Els homes de Diego Dunjó van sortir molt bé al camp i van dominar pràcticament tot el primer temps territorialment i amb la possessió de l'ovalada. El BUC també va dominar les fases estàtiques tot i un inici dubtós, però li va faltar rematar tot això amb marques. Només el xutador va ser capaç de moure el marcador, amb tres cops de càstig transformats per Murray. Tot i el domini del BUC, poc abans del descans el Poble Nou va aprofitar una errada local per anotar la primera marca del partit i marxar al descans ja amb el marcador a favor (9-10). A la segona part es va girar la truita, els Enginyers van aconseguir una marca als pocs minuts i van saber agafar les regnes del partit. El BUC no va saber defensar prou bé els atacs del rival i va concedir dues marques més que van acabar de sentenciar el partit. Caldrà recomençar amb millors sensacions després de les festes de Nadal. Alineació: 1. Lasha "Hacha" Ularjishvili 2. Mauro Tormo 3. Roger G. Obradors 4. Bernat Benito (c) 5. Dawid "Thor" Rozenkiewicz 6. Pol Deulofeu 7. Guillermo "Mapas" Aldámiz-Echevarría 8. Juan Pablo Salcedo 9. Quentin Bucciarelli 10. Javier Rueda 11. Joan Eloi Vallès 12. Jordi Coma 13. Ton "Murray" Juny 14. Vindio Blanco 15. Pol Camprubí Suplents: David Rubio, Eloi Lloveras, Pierre Layré-Cassou, Alexander Arnau, Roger Belis, Sergi Aregall i Adrià Murias. Cops de càstig: Ton "Murray" Juny (3). BUC 27-5 RC Sitges [sub18] El passat dissabte 16, el BUC sub18 s'enfrontava al Sitges en un dels partits més interessants del que portem de competició, després d'una magnífica setmana d'entrenaments i de mentalització ja que, el mateix conjunt del Sitges ja havia derrotat el BUC en la fase prèvia. Els negres van començar dominant el partit amb la intensitat i la defensa que els caracteritza i així es van posar per davant en el marcador. Mentre l'ansietat i el nerviosisme augmentava en el conjunt blanc i blau pel marcador desfavorable, la perseverança del BUC va fer augmentar el marcador a favor dels locals. Ja en la segona meitat, la pesada davantera del Sitges va fer patir la melé negra i a les acaballes del partit i fruit del cansament pel gran esforç realitzat, el Sitges va aconseguir el seu únic assaig. El partit va acabar amb un marcador favorable al BUC de 27-5 , sumant així la segona victòria de la lliga. Enhorabona als jugadors, a tots, tant convocats com aquells que no van estar-ho i a l'equip tècnic pel gran treball que s'està realitzant. BUC 58-31 INEF Lleida [sub16] L'infantil del BUC es va imposar clarament contra el Lleida i suma dues victòries en les dues jornades disputades de lliga, les dues amb bonus ofensiu, per col·locar-se líder de la seva categoria. A més, dissabte al matí, l'Escola va realitzar l'últim entrenament de l'any i els nens i nenes van fer cagar el tió del rugby!


text: Carrefour construeix a l'Alta Cerdanya un pol comercial i d'oci per al turisme - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central Carrefour construeix a l'Alta Cerdanya un pol comercial i d'oci per al turisme Una superfície de tipus urbà amb 6,5 hectàrees competirà amb Puigcerdà en comerç i restauració miquel spa 08.10.2018 | 00:45 Els terrenys que ja s'han començat a aplanar i urbanitzar per acollir la gran superfície d'oci i comerç a Ur miquel spa Els terrenys que ja s'han començat a aplanar i urbanitzar per acollir la gran superfície d'oci i comerç a Ur El pols econòmic amb empreses i municipis a la Cerdanya per atraure el turisme que visita la vall dels caps de setmana i les temporades altes és a punt d'encetar un nou escenari. Els propietaris del supermecat Carrefour de la Guingueta d'Ix, que ja és actualment un dels centres comercials que atrau més clients, està construint al terme municipal d'Ur un gran pol comercial i d'oci que segueix el model dels que sembren les ciutats. El projecte neix amb la intenció d'esdevenir un entorn de referència no tan sols per les marques que oferirà, sinó per un complex arquitectònic singular que serà visible des de tota la vall, segons han assegurat els seus impulsors. La nova superfície comercial i d'oci tindrà 6,5 hectàrees i ja s'ha començat a construir amb els moviments de terres en un punt estratègic entre Puigcerdà, la Guingueta, Ur i Llívia. L'edifici central serà el nou supermercat Carrefour, que tindrà 3.000 metres quadrats, 1.000 més que l'actual de la Guingueta, i s'ubicarà en un edifici singular integrat a l'entorn muntanyenc. El disseny arquitectònic preveu una façana de nou metres d'alçada feta amb plafons que simularan arbres i una part superior de vidre. El supermercat també inclourà en la seva part frontal restaurants i botigues de roba i complements. Entre les multinacionals que es podrien ubicar en aquestes botigues hi ha la coneguda Decathlon, segons han explicat el propietari del Carrefour de la Guingueta, Bernard Juan, i el seu director general, Marc Riu. El projecte preveu crear 30 llocs de treball nous tan sols per al supermercat. Al voltant del Carrefour es crearà una zona d'aparcament de 350 places, així com una hamburgueseria McDonald's, un gran magatzem específic de bricolatge i jardineria, i una àrea de serveis per a vehiles amb benzinera i cabines de rentat. Les 6,5 hectàrees del complex estaran tancades per cinc llargues façanes que afegiran singularitat al complex. Els impulsors del projecte treballen amb la previsió d'inaugurar-lo el 31 d'octubre del 2019. Bernard Juan ha explicat que «la gran força d'aquesta superfície comercial és que serà el centre de la Cerdanya i que serà visible des de tot arreu, fins i tot des de la Molina i la Masella». L'establiment de la Guingueta ja és una de les referències locals per la rutina transfronterera. Cerdanya/Alt Urgell


text: 5a Fira Gastronòmica Sabor Salou Pàgina d'inici Agenda 5a Fira Gastronòmica Sabor Salou Visita al conjunt monumental de la Roca Del 17 al 19 d'abril de 2015 - Salou (Tarragonès) Els dies 17, 18 i 19 d'abril de 2015 se celebra a Salou la 5a edició de la Fira Gastronòmica Sabor Salou, un esdeveniment dedicat a promocionar la restauració de Salou i els productes DOP, a més dels productes gourmet provinents d'arreu del territori català. Per aquests tres dies la fira té programades diferents propostes gastronòmiques i tastos de vins, així com una sèrie d'activitats i tallers complementaris per gaudir amb la família. La fira té lloc al passeig Sant Jaume I i obre les portes el divendres 17 d'abril a les 17 h.


text: En primer lloc, el parc nacional per oferir cadires de rodes pesades perquè els visitants amb discapacitat gaudeixin del paisatge - Totes Les Notícies Primer parc nacional dels Estats Units a oferir cadires de rodes de gran utilitat per als visitants amb discapacitat que gaudeixin dels paisatges Inici Totes les notícies El primer parc nacional dels Estats Units oferirà cadires de rodes resistents als visitants amb discapacitat per ... De McKinley Corbley - 22 de juliol de 2019 Foto dels Amics de les Dunes d'Ossos Dorments Aquest parc nacional de Michigan acaba de convertir-se en el primer a implementar cadires de rodes pesades com a manera de permetre als visitants amb discapacitat gaudir dels seus camins. La 'cadira de pista' és una cadira de rodes que ha estat equipada amb trepades per navegar pels forts turons i senders de sorra del Sleeping Bear Dunes National Lakeshore. El programa de cadires de pista, que es va posar en marxa el mes de maig, va ser creat per Friends of Sleeping Bear Dunes, una organització especialitzada en fer el parc més accessible als visitants. 'Aquí a Sleeping Bear Dunes, aproximadament la meitat del parc està designat salvatge, de manera que en aquelles zones no podem fer molts manteniments ni canvis [per augmentar l'accessibilitat'], va dir a CNN la presidenta del consell de grup, Kerry Kelly. 'Per tant, l'opció millor és tenir un vehicle que pugui agafar la persona en aquestes zones perquè puguin experimentar el rastre ja que no cal fer modificacions importants'. RELACIONATS: Ciclistes voluntaris per fer excursions a la natura per a les cadires de rodes Actualment, la cadira de pista només es pot llogar per utilitzar-la en el sender de la vista de la badia de 1,5 km de longitud; tanmateix, l'organització diu que desenes de visitants ja han estat utilitzats per la cadira de la pista. La cadira de la pista és gratuïta perquè els visitants la facin sempre que la reservin amb diversos dies d'antelació. Els Amics de l'Ósit de Dormir esperen adquirir una cadira de pista addicional per a que els visitants joves puguin utilitzar-la a finals d'estiu. També esperen que altres parcs nacionals implementin programes similars als seus parcs perquè tothom pugui gaudir de la bellesa de la natura, independentment de la seva discapacitat. Assegureu-vos i compartiu les bones notícies amb els vostres amics a les xarxes socials ... nena porta home botiga religiosa de bones notícies bones notícies youtube Quan el professor demana que els estudiants comparteixin subministraments, el noi ofereix llapis amb missatges personals i dolços 'A la gent no li importa tant com ho saps, fins que no saps quant t'importa'. - Theodore Roosevelt El sorprenent conte d'un pacte kàrmic es va complir: vaig aconseguir l'amor que finalment vaig donar Quan vaig quedar sol a l'hospital a les 4:00, un conductor de Lyft va restaurar la meva fe en la humanitat (GNN Podcast) Quan les orelles punxegudes del gos traeixen el seu amagatall darrere d'una maceta, els propietaris es deixen riure


text: Schlosshotel Klaffenbach Chemnitz Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web Schlosshotel KlaffenbachWasserschlossweg 6, Klaffenbach, Chemnitz, Alemanya - Veure al mapaExcel·lent8,9Basada en325comentarisSchlosshotel KlaffenbachVeure més fotos"Excellent service provided by the staff. Very friendly and..."JDenmarkVestíbulVeure més fotosVeure totes les 40 fotosExcel·lent ubicació 9,0Veure al mapa9,0UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públicsmini bar Sobre l'allotjament;DescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Chemnitz, Schlosshotel Klaffenbach és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Wasserschloss Klaffenbach Chemnitz, GC, FIra de Chemnitz, Playhouse Chemnitz. A Schlosshotel Klaffenbach, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. L'ambient de Schlosshotel Klaffenbach es reflexa en cada habitació. calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar, telèfon són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses camp de golf (a 3 km), massatge, parc infantil, equitació, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Schlosshotel Klaffenbach és una selecció idònia per a la vostra estada a Chemnitz.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més für ein 3 Sterne Hotel gut. Das Zimmer eignet sich nur zum Schlafen. Das Abendessen und dasFrühstück waren sehr gut. Comentat el 16 de gener 2016 Dieses Hotel kann man nur empfehlen, - es lohnt sich! Sehr freundlich, schöne Zimmer, sehr gute Küche. Das Alles im Grünen mit Golfplatz in unmittelbarer Nähe. Comentat el 14 de maig 2012


text: Els comuns: més enllà de l'Estat i el mercat | Reconstruir el Comunal Els comuns: més enllà de l'Estat i el mercat 22 de febrer de 2016 General, HistòriaReconstruir el Comunal Article de Yavor Tarinski publicat a New Compass el 7 de gener de 2016. Sobre el paradigma dels comuns, que implica la recuperació de la comunitat com a subjecte actiu i participatiu i l'emergència d'una economia solidària, com a alternativa a la dicotomia «estatal/mercantil». Com una alternativa que ha estat assajada i experimentada en la pràctica per comunitats en el passat i el present, el paradigma dels comuns va més enllà de l'Estat i del mercat i implica l'autodeterminació radical de la societat, permetent a la ciutadania gestionar directament els seus recursos compartits. En el seu llibre The Economic Order & Religion, Frank H. Knight i Tomàs H. Merrian argumenten que «la vida social a gran escala amb la propietat en comú és impossible»1. William F. Lloyd i després Garret Hardin, amb el mateix esperit, van promoure el terme neo-malthusià2 de «la Tragèdia dels Comuns»3, argumentant que els individus, actuant independentment i racionalment segons el seu interès particular, es comporten contràriament als millors interessos del grup sencer esgotant algunes fonts de recursos comuns. Des d'aleshores, les tesis que afirmen que la gent és incapaç de gestionar res col·lectivament, sense el control i la supervisió d'institucions i autoritats separades de la societat, s'han infiltrat amb èxit en l'imaginari social. Fins i tot dins amplis sectors de l'esquerra la gestió en comú de recursos s'està veient com una utopia que es prefereix deixar per al futur distant, persistint avui en dia entre variacions de formes de propietat privada i estatals4. Així es manté el dilema entre gestió privada/estatal dels recursos comuns, condemnant altres iniciatives a la marginalitat. No obstant això, un nombre creixent de veus intenta trencar amb aquesta dicotomia. Pels autonomistes Michael Hardt i Antonio Negri això és un fals dilema. Segons ells, «l'aparentment exclusiva alternativa entre allò privat i allò públic es correspon amb una alternativa política igualment perniciosa entre capitalisme i socialisme. Sovint s'assumeix que l'única cura als mals de la societat capitalista és la regulació pública i la gestió econòmica keynesiana i/o socialista; i, des de l'altra banda, sembla que les malalties socialistes només es poden tractar amb la propietat privada i el control capitalista. Però el socialisme i el capitalisme, malgrat a vegades s'han barrejat entre si causant conflictes amargs, són ambdós règims de propietat que han exclòs el comú. El projecte polític d'instituir allò comú (...) talla en diagonal aquestes falses alternatives.»5 La falsedat del dilema estatal/privat també es pot observar en la relació simbiòtica entre aquestes dues suposades «alternatives». L'autor i activista David Bollier assenyala el parentiu històric entre els dos6. Segons ell, els mercats s'han beneficiat de l'aprovisionament aportat per l'Estat d'infraestructura, innovació i activitat mercantil, així com de l'accés lliure i gratuït a boscos públics, minerals, línies aèries, investigació i altres recursos públics. D'altra banda, l'Estat depèn dels mercats com a font vital d'impostos i treball per a la gent, i també com una manera d'evitar afrontar les desigualtats de riquesa i d'oportunitat social, dos reptes políticament explosius. A primera vista sembla que ens quedem sense elecció real, ja que les dues «alternatives» comporten el mateix grau de privatitzacions que beneficien unes reduïdes elits. Durant els últims anys, no obstant això, el paradigma dels «comuns» ha emergit des de la base com una potent solució pràctica a la crisi contemporània i un pas més enllà del dilema dominant. És una alternativa que s'ha intentat i s'ha experimentat en la pràctica per moltes comunitats, en el passat i el present. La lògica dels comuns La lògica dels comuns va més enllà de l'ontologia de l'Estat-nació i del mercat «lliure». En un sentit pressuposa que vivim en un món comú que pot ser compartit entre tota la societat sense que mecanismes burocràtics o de mercat l'hagin de privatitzar. Així, sense cap acaparament exercit per gestors externs (competint amb la societat i entre ells), els recursos deixen de ser escassos al deixar d'haver-hi interès en la seva explotació ràpida. Ivan Illich observa que «quan la gent parlava dels comuns, (...) designava aspectes de l'entorn que tenien límits, que eren necessari per a la supervivència de la comunitat, que eren necessaris de diverses maneres per als diferents grups, però que, en un sentit estrictament econòmic, no es percebien com a escassos»7. La lògica dels comuns sempre evoluciona i rebutja la burocratització dels drets i essències, malgrat inclou formes d'autocontrol comunal i autolimitació individual. És per això que aconsegueix sintetitzar allò individual amb allò social. Els comuns es poden trobar al llarg i ample de tot el món sota diferents formes: des de comunitats indígenes resistint la desforestació de les selves i els pagesos indis lluitant contra les corporacions dels OGM al software de codi obert i els moviments pels drets digitals sobre internet. Les característiques generals que tots comparteixen són els procediments de democràcia directa en la seva gestió, el disseny i l'elaboració oberts, l'accessibilitat i l'evolució constant. Les arrels dels comuns s'estenen profundament en l'antiguitat, però avui en dia segueixen creixent degut a la seva constant renovació, incloent les pràctiques agrícoles comunals indígenes, les noves formes d'«economia solidària», els FabLabs d'alta tecnologia, les monedes alternatives, i molt més. L'absència d'un marc ideològic estricte afavoreix la seva constant evolució. La lògica dels comuns arrela profundament en l'experiència de l'Antiga Grècia. El filòsof grec-francès Cornelius Castoriadis la descriu com un període en el qual apareix una esfera pública lliure, «una esfera política que "pertany a tothom"» (τακοινα – els comuns en grec)8. Allò «públic» va deixar de ser un assumpte «privat», és a dir, un assumpte del rei, dels sacerdots, de la burocràcia, dels polítics i/o dels experts. En comptes d'això, les decisions sobre els afers comuns s'havien de prendre des de la comunitat. Segons l'antropòleg Harry Walker, la lògica dels comuns també es podria trobar a les comunitats amazòniques peruvianes, per a les quals els béns més desitjats no es veien com a béns en competició. Això contrasta amb l'economia moderna, que assumeix que si els béns són gaudits per una persona no poden ser-ho per una altra. La cultura amazònica peruviana es basava en compartir, en gaudir el que pot ser compartit més que allò consumit privadament. Les viles suïsses són un exemple clàssic de comuns sostenibles. Elinor Ostrom, amb el seu treball de camp sobre una d'elles, ha posat llum sobre això. En aquesta vila els pastors locals planifiquen privadament els cultius però comparteixen un prat comunal per a les pastures. Ostrom va descobrir que en aquest cas la possible tragèdia dels comuns (una sobre-pastura) la prevenien els vilatans arribant a l'acord que cadascú podia cultivar només el que pogués mantenir per a l'hivern, una pràctica que es remunta al 1517. La investigadora va descobrir altres exemples de gestió comunal de béns efectiva als EUA, Guatemala, Kenya, Turquia, Nepal i arreu. Elinor Ostrom va visitar el Nepal el 1988 per investigar els sistemes de recs gestionats pels pagesos d'allà9. La gestió d'aquests sistemes es feia a través d'assemblees anuals entre els pagesos locals i informalment amb unes bases constants. Així, els acords per utilitzar el sistema, el seu seguiment i les sancions davant les infraccions es van fer des de la base. Ostrom va descobrir que els sistemes de rec gestionats per la pagesia produïen per a les necessitats de les comunitats locals més que per als mercats: produïen més arròs i distribuïen l'aigua de manera més equitativa. Va arribar a la conclusió que malgrat aquests sistemes tenien funcionaments diferents, molt pocs d'ells funcionaven tant malament com els proposats i gestionats per l'Estat. Un dels exemples contemporanis més brillant de reclamació dels comuns és el moviment zapatista a Mèxic. El 1994 els zapatistes es van revoltar contra l'acord NAFTA, que buscava la privatització completa dels recursos i béns comuns, vitals per a la subsistència de les comunitats indígenes. A través de l'aixecament zapatista les poblacions locals han reclamat la seva terra i els seus recursos, i els han gestionat amb èxit durant més de 20 anys a través d'un sistema participatiu basat en la democràcia directa. Els comuns digitals, d'altra banda, inclouen wikis, com Wikipedia, organitzacions de lliecència oberta, com Creative Commons, i molts més. L'investigador de moviments socials Mayo Fuster Morell els defineix com «recursos d'informació i coneixement que són creats i posseïts col·lectivament o compartits entre una comunitat que tendeix a ser no excloent, és a dir, disponible (normalment gratuïtament) per a terceres parts. Així doncs, són orientats per afavorir-ne l'ús i la reutilització, en comptes de ser intercanviats com a mercaderies. A més, la comunitat de gent que els construeix pot intervenir en la gestió dels seus processos interactius i dels seus recursos compartits». En altres paraules, la lògica dels comuns és un esforç cap a l'ús inclusiu i col·lectiu dels recursos, coneixement i altres fonts de riquesa col·lectiva, que necessita la construcció d'éssers humans que siguin socialment actius i cuidadors respectuosos d'aquests comuns. Això implica un trencament radical amb l'actual imaginari economicista, que veu tots els éssers humans simplement com a materialistes racionals, sempre volent maximitzar el seu interès particular utilitari. Enlloc d'això suposa una autodeterminació radical de la societat que permeti a la ciutadania gestionar directament els seus propis comuns. Els comuns com a model per al futur Una característica principal compartida pels diferents casos de comuns és la interactivitat a nivell de base. L'ampli accés als recursos i la seva propietat sostinguda en comú per la societat pressuposen que la seva gestió la du a terme la mateixa societat. La involucració de l'Estat és incompatible amb aquesta àmplia autogestió popular, ja que les formes estatistes estan implicant l'establiment d'uns estrats burocràtics i gestors separats de la societat. Això vol dir que els comuns van més enllà (i sovint fins i tot en contra) dels diversos projectes de nacionalització. El mateix passa amb els constants esforços neoliberals de privatitzar el que encara no ho està, contra els quals durant els últims dos anys s'han alçat moviments socials arreu del món. Les propostes alternatives dels moviments incloïen d'una o altra forma un projecte ampli de democràcia directa. Aquest necessàriament inclou cada esfera de la vida social, i això també inclou els comuns. Una alternativa holística al sistema contemporani, una alternativa que incorpori el projecte de la democràcia directa i els comuns, es pot dibuixar des dels escrits de grans teòrics llibertaris com Cornelius Castoriadis i Murray Bookchin. Les propostes desenvolupades per aquests dos pensadors ofereixen visions indispensables sobre com la societat pot autogestionar-se ella mateixa sense mecanismes gestors externs. Com hem vist en els casos presentats abans, els comuns necessiten la coordinació entre les persones comuneres perquè les «tragèdies dels comuns» es puguin evitar. Però molta gent, incloent Knight i Merriam, argumenten que això només podria funcionar a escala petita. Això ha fet que molta gent d'esquerres recolzi diferents formes de burocràcia estatal per gestionar els comuns en nom de la societat, com a mal menor, però possible. En els seus escrits Castoriadis va rebutjar repetidament aquesta hipòtesi, defensant que la presa de decisions col·lectiva a gran escala és possible amb el conjunt adequat d'eines i procediments. Rebutjant la idea del model únic «corrrecte», les seves idees van estar influïdes en bona mesura per l'experiència de l'antiga Atenes. Tenint en compte la polis atenesa, va considerar que la participació ciutadana directa era possible en comunitats de fins 40.000 persones10. A aquest nivell, les comunitats poden decidir sobre assumptes que els afecten directament en trobades cara a cara (assemblees generals). A nivells superiors que afectin també altres comunitats, les assemblees locals escolleixen delegats revocables i a curt termini perquè assisteixin a consells regionals. Així, a través d'aquest fluir horitzontal del poder col·lectiu, es podrien dibuixar acords conjunts i marcs per regular el control i l'ús dels comuns. Murray Bookchin va fer una proposta similar. També influït per l'experiència de l'antiga Atenes, proposa l'establiment d'assemblees municipals cara a cara, connectades entre elles amb confederacions democràtiques, convertint en obsolet l'aparell estatal. Segons Bookchin, en un cas així «el control de l'economia no es troba en mans de l'Estat, sinó sota custodia de "consells confederals", i d'aquesta manera és comunal, ni col·lectivitzada ni privatitzada»11. Aquesta organització no s'ha de traduir necessàriament en jerarquia, com van suggerir Elinor Ostrom i David Harvey12. Almenys si es compleixen alguns requisits. Aquest és el cas de molts dels exemples pràctics al món de democràcia directa, en els quals el rol dels delegats és de vital importància, malgrat sovint es descuidi. La seva subordinació a les assemblees (com a principal font de poder) s'ha d'establir a través de varis mecanismes, com ara: mandats curts, rotació i eleccions per sorteig. Tots aquests mecanismes s'han provat en diferents moments i contextos i han demostrat ser un antídot efectiu per a la oligarquització del sistema polític. A través d'aquesta autodeterminació i treball en xarxa es pot dur a terme l'establiment i control directe dels comuns a mans de les diferents comunitats que en depenguin. Un altre element que podria complementar les propostes descrites és l'anomenada «economia solidària». A Europa i altres regions en crisi (com Sud-Amèrica) s'estan estenent entitats col·lectives de formes diverses que permeten a les comunitats gestionar directament les activitats econòmiques en favor propi. Una combinació de comuns i economia solidària permetrà a la societat dibuixar el conjunt de normes amb les quals regular la utilització dels comuns, mentre que les entitats d'economia solidària, com ara cooperatives i col·lectius, s'ocuparan de la gestió directa dels comuns. Aquestes entitats es gestionarien en democràcia directa per les persones que hi treballessin i les comunitats les recompensarien dignament pels seus serveis. D'altra banda, les institucions públiques deliberatives haurien de tenir mecanismes per supervisar i controlar les entitats d'economia solidària, responsables de la gestió dels comuns, per tal de prevenir que fossin usurpats. Un exemple d'aquesta combinació s'ha donat a la ciutat boliviana de Santa Cruz, on la gestió de l'aigua s'organitza a través de cooperatives de consumidors. Ha estat funcionant durant més de 20 anys i continua gaudint de la reputació de ser una dels serveis més ben gestionats a Amèrica Llatina. El sistema d'aigua es gestiona per una assemblea general de delegats, escollits pels usuaris. L'assemblea designa la direcció general, sobre el qual els usuaris tenen dret a veto, mantenint així l'estabilitat. Aquest model ha reduït dràsticament la corrupció, fent que el sistema d'aigua funcioni per als consumidors. L'emergència d'aquesta combinació entre els comuns i producció de valor cooperativa, com expliquen Michel Bawens i Vasilis Kostakis, integra les externalitats, posa en pràctica la democràcia econòmica, produeix comuns per al bé comú i socialitza el coneixement. La circulació dels comuns es combinaria amb el procés d'acumulació cooperativa, a mans dels comuns i els seus contribuents. En un model així la lògica de la contribució lliure i l'ús universal per a tothom coexistiria amb una xarxa de democràcia directa i un mode cooperatiu de producció física, basat en la reciprocitat. Urgeix la necessitat de reconstruir els comuns. Tenint encara a l'horitzó la inestabilitat global, i agreujant-se, la qüestió de com compartirem el nostre món comú és la fina línia que separa, d'una banda, el món dicotòmic de barbàrie mercantil o heteronomia burocràtica i, de l'altra, un món possible basat en l'autonomia individual i col·lectiva. Com diu Hannah Arendt: «L'esfera pública, com el món comú, ens reuneix i no obstant això ens impedeix caure uns sobre els altres, per així dir-ho. El que fa la societat de masses tan difícil de suportar no és el nombre de persones involucrades, o almenys no principalment, sinó el fet que el món entre elles ha perdut el seu poder de reunir-les, relacionar-les i separar-les. La raresa d'aquesta situació s'assembla a una sessió d'espiritisme, on una sèrie de persones es troben al voltant d'una taula i, de cop i volta, a través d'algun truc de màgia, veuen desaparèixer la taula enmig d'ells, de manera que dues persones assegudes una enfront de l'altra ja no estan separades, però tampoc tenen entre si cap relació tangible.»13 El paradigma dels comuns, com a part d'un projecte més ampli de democràcia directa, podria jugar el paper de truc que intenta fer desaparèixer la taula, separant-nos, però creant alhora relacions humanes fortes basades en la solidaritat i la participació. Perquè això passi els moviments socials i les comunitats han de reclamar, a través de l'establiment de noves xarxes i l'enfortiment de les que ja existeixen, l'esfera pública i els comuns, constituint així un contrapoder coherent i creant possibilitats reals d'instituir a la pràctica noves formes d'organització social més enllà de l'Estat i dels mercats. 1 Deirdre N. McCloskey, The Bourgeois Virtues, The University of Chicago Press, 2006. pàg. 465. 2 El malthusianisme s'origina amb Thomas Malthus, un clergue del segle XIX que afirmava que els pobres sempre tendirien a esgotar els seus recursos i quedar en la misèria a causa de la seva fertilitat. (Derek Wall, Economics After Capitalism, Pluto Press, 2015. pàg. 125). 3 El concepte es basa en un assaig escrit el 1833 per Lloyd, l'economista victorià, sobre els efectes de la pastura sobre terres comunals no regulada donada a conèixer per un article escrit per Hardin el 1968. 4 Com demostra Theodoros Karyotis en el seu article Chronicles of a Defeat Foretold, publicat a ROAR magazine, número 0 (2015), pàgs. 32-63. 5 Michael Hardt i Antonio Negri, Commonwealth, The Bleknap Press of Harvard University press, 2011. pàg ix. 6 David Bollier i Silke Helfrich, The Wealth of the Commons, The Commons Strategy Group, 2012. A la introducció: «The Commons as a Transformative Vision». 7 Ivan Illich, Silence is a Commons, publicat primer a CoEvolution Quarterly, 1983. 8 Cornelius Castoriadis (1983): «The Greek Polis and the Creation of Democracy» in The Castoriadis Reader (1997), Ed. David A. Curtis. pàg. 280. 9 Elinor Ostrom a la lecturadel Premi Nobel Beyond Markets and States: Polycentric Governance of Complex Economic Systems (2009). 10 Cornelius Castoriadis, Democracy and Relativism, 2013. pàg. 41. 11 Cengiz Gunes i Welat Zeydanlioglu, The Kurdish Question in Turkey, Routledge. 2014, pàg. 191. 12 Per exemple, Elinor Ostrom, Beyond Markets and States: Polycentric Governance of Complex Economic Systems, 2009; i David Harvey, Rebel Cities, 2012, pàg. 69. 13 Hannah Arendt, The Human Condition, The University of Chicago, segona edició, 1998, pàg. 53. ← Diferències i similituds entre muntanyes comunals, veïnals en mà comuna i de socis Comunalisme africà →


text: Presentació SmartCatalonia Challenge 2019 El dia 18 de març a les 11:30 del matí es celebrarà a l ́auditori del Port de Barcelona la presentació de reptes de la 4a edició del SmartCatalonia Challenge promogut per la Secretaria de Telecomunicacions, Ciberseguretat i Societat Digital de la Generalitat de Catalunya. En aquest acte s ́explicarà com funcionarà el concurs d ́enguany i per altra banda els responables dels diferents departaments del Port explicaran les necessitats que volen resoldre. Aquí pots veure els reptesque plantegem aquest any. Un cop donades les explicacions, es podran expressar tots els dubtes per part de les empreses i finalment hi haurà un pica-pica per tal de poder intercanviar visions de forma més directe i informal. Si ets una startup o empresa i vols conèixer de primera mà els reptes que planteja el Port de Barcelona vine i descobreix com ho pots fer a través de la inscripció a la nostra competició!


text: Companys, hem assistit de nou al desmoronament del Nàstic davant un equip que fins ara estava molt tocat. El Ferrol arrivava a Tarragona en zona de descens, i ara torna a casa amb 3 punts més i amb la moral més alta, i com no, gràcies al Nàstic, que de nou ha reviscut a un "dels de baix". Em va agradar el Nàstic dels primers 20 minuts, incisiu, voluntariós, entregat i ordenat. Vuit còrners a favor als primers 15 minuts de joc ho diuen tot, però llavors va arrivar el gol del Racing, i aquí va "anar a morir" el Nàstic. El desordre, les imprecisions i les presses no són bons aliats, i aviat es va veure que el Nàstic era incapaç de remontar el partit. Amb el segon gol tots aquests factors es van veure augmentats, cosa que va fer posar nerviosa a la gent, amb raó. No em va agradar veure al Nàstic d'aquesta manera, i menys quan és molt important no caure al pou de la classificació. No voldria dir ni un nom, però en el fons l'hauré de dir, doncs crec que perdent, a casa, i contra un equip teòricament inferior, és molt poc valent jugar amb un punta i quatre defenses, i els que no són valents no tenen premi. Luis, el dia que Diego i Bolo puguin jugar junts, parlarem d'un altre Nàstic. I segueixo pensant que deixar Merino a la banquesta és un luxe que no ens podem permetre. La fòrmula? Per això ell és l'entrenador.