text: Política de privacitat DADES PERSONALS PUNT A PUNT garanteix expressament que les dades que vostè ens faciliti són mantingudes amb absoluta confidencialitat. Per tal de processar la seva comanda i de cedir els drets de reproducció de les imatges als nostres clients, requerim ens facilitin certes dades personals com la raó social, CIF, nom i cognoms, adreça, telèfon i e-mail, les quals són tractades de forma informatitzada. Vostè autoritza expressament que aquestes dades siguin emmagatzemades en una base de dades de clients per al seu ús intern. Seran utilitzades en la forma i amb les limitacions i drets que a través de l'Agència andorrana de protecció de dades concedeix la Llei qualificada 15/2003, de 18 de desembre, de protecció de dades personals. El tractament i gestió de les mateixes compleix amb el que estipula aquesta llei, pel qual s'aprova el reglament de mesures de seguretat dels fitxers automatitzats que continguin dades de caràcter personal. De conformitat amb el que estableix aquesta Llei qualificada 15/2003, de 18 de desembre, de protecció de dades de Caràcter Personal i en la normativa de desenvolupament, vostè pot, en qualsevol moment, accedir, modificar o sol•licitar que cancel•lem la seva informació personal de la nostra base de dades a través de la nostra pàgina web o enviant comunicació postal a PUNT A PUNT, Av Príncep de Benlloch, 5 - AD500 Andorra la Vella (Principat d'Andorra). PUNT A PUNT sota cap concepte, vendrà informació sobre els seus clients a tercers ni cedirà cap informació de les seves dades. DADES TARGETA DE CRÈDIT PUNT A PUNT mai rep les dades de la targeta de crèdit, aquestes són enviades directament al banc Crèdit Andorrà a través del seu TPV, que processa el pagament i ens notifica la realització de l'operació. SEGURETAT PUNT A PUNT pren totes les mesures necessàries per protegir la confidencialitat de la seva informació personal. Únicament empleats autoritzats tenen accés a les bases de dades que emmagatzemen informació de l'usuari o als servidors que allotgen el nostre servei. MODIFICACIONS PUNT A PUNT es reserva el dret de modificar la seva política de confidencialitat a causa d'un canvi legislatiu, jurisprudencial o d'acord amb el seu criteri o pràctica empresarial. Per a qualsevol dubte o aclariment referent a la nostra política de confidencialitat, si us plau poseu-vos en contacte amb nosaltres a email@example.com Termes i condicions 1. MODALITAT DE COMANDA I PREU Els clients i usuaris tenen la possibilitat de realitzar tots les seves comandes des de la pàgina d'Internet: www.puntapuntandorra.com. Cada usuari o client de Punta Punt es declara amb plena capacitat legal per comprar, contractar i utilitzar targetes de crèdit i comptes de Paypal, i que les mateixes tenen fons suficients per cobrir tots els costos que resulten de la compra de productes a través de puntapuntandorra.com. Al marcar la casella “Accepto les condicions legals” durant el procés de compra, l'usuari o client declara que accepta plenament i sense reserves la totalitat dels presents Termes i condicions. Les dades registrades per puntapuntandorra.com constitueixen la prova de les transaccions fetes entre puntapuntandorra.com i els usuaris o clients. Punt a Punt confirmarà la seva comanda a través de l'enviament d'un correu electrònic. La informació contractual es presenta en idioma Català i / o Espanyol. En els preus dels nostres productes estan inclosos tots els impostos. Durant tot el procés de compra l’informarem també dels costos d'enviament. Puntapuntandorra.com es reserva el dret a modificar els seus preus en qualsevol moment, però els productes es facturaran sobre la base de les tarifes en vigor en el moment del registre de les comandes (a reserva de la disponibilitat que hi hagi del producte), llevat d'error tipogràfic manifest. Les imatges que acompanyen els productes oferts són il•lustratives i poden no coincidir en termes cromàtics amb el producte ofert a causa de la diferència d'ajustaments cromàtics existent en els diferents monitors i pantalles d'ordinador. Puntapuntandorra.com es reserva el dret a rebutjar una comanda de qualsevol usuari amb el qual tingui un litigi. 2. DISPONIBILITAT puntapuntandorra.com farà tot el possible per complaure a tots els seus usuaris i clients en la demanda dels productes. En cas de no disponibilitat del producte després d'haver-se realitzat la comanda l'usuari serà informat, bé per correu electrònic o bé per telèfon del fet, i se li donarà a triar entre cancel•lar la totalitat de la comanda, o bé la modificació de la mateixa inclòs el seu import econòmic. En el cas que procedeixi a devolució per l’anul•lació de la comanda o per modificació d'aquesta en els termes que estableix el paràgraf anterior, la rapidesa d'aquesta devolució al compte bancari del client dependrà del tipus de targeta bancària utilitzada en la compra i de les condicions de cada entitat bancària. 3.COSTES D'ENVIAMENT Els costos d'enviament seran de 6 € per a totes i cadascuna de les comandes amb destinació a Espanya (península i balears) i de 10 € per a les illes Canàries i resta de països de la CEE. Enviament gratuït en les comandes amb un import superior a 150 euros. 4. PAGAMENT El pagament de les compres s'efectua per targeta bancària. Les targetes bancàries acceptades són: Visa i MasterCard. En el cas que el TPV (Terminal Punt de Venda) informés de la denegació de la targeta, es cancel•la automàticament la comanda. 5. SEGURETAT Per a la seva seguretat Punt a Punt ha confiat en el sistema de pagament mitjançant targeta de crèdit a una passarel•la de pagaments TPV. Les dades bancàries introduïdes són encriptades i transmeses de forma segura als servidors de l'entitat bancària Crèdit Andorrà i, posteriorment, són verificades amb el banc emissor per evitar possibles fraus i abusos. Aquest procediment d'introducció de dades està garantit per tecnologies d'encriptació i els sistemes de protecció més avançats i eficaços actualment disponibles. Només l'entitat bancària té accés a les dades bancàries vinculades a aquests mitjans de pagament, de manera que Punt a Punt no coneix ni registra aquestes dades durant l'operació de pagament ni en qualsevol altre moment. 6. LLIURAMENT La comanda de compra que correspon a la comanda estarà disponible a puntapuntandorra.com, una vegada que es confirmi el pagament, a partir de l'emissió del correu electrònic. Aquesta comanda de compra original inclou impostos i els ports que s'escaiguin. Puntapuntandorra.com demanarà a l'usuari que triï el lloc del lliurament, havent d'especificar el seu domicili, oficina o centre on es vol rebre el producte, a més del telèfon de contacte per disposar en el cas que hi hagués alguna incidència amb el lliurament. Punt a Punt es compromet a efectuar el lliurament de cada comanda en un termini màxim de 8 dies laborables a partir de la data de formalització i pagament de la mateixa per a tots els productes en existència. Per aquelles comandes que en la seva totalitat o en part puguin contenir alguns articles que puntapuntandorra.com no disposi en existència, el termini de lliurament serà de 30 dies naturals. En aquest cas l'usuari / client serà informat mitjançant correu electrònic de la situació de la comanda i, si s'escau consultat de si desitja rebre la mercaderia de manera fraccionada (dos enviaments) o prefereix esperar que Punt a Punt rebi els productes que no disposa en les seves existències i posteriorment procedeixi a l'enviament de la totalitat de la comanda. A Punt a Punt Només enviem comandes als països de la CEE, Andorra i Suïssa. Cada lliurament es considera efectuat a partir de la posada a disposició del producte al client per part del servei de correus o transportista, materialitzat pel sistema de control utilitzat per aquests. Les reserves i reclamacions han d'anar dirigides a Punt a Punt per correu electrònic a firstname.lastname@example.org. En cas que el seu paquet arribi trencat, mullat o cregui que pot estar danyat el seu contingut, és important que ho faci constar a l'albarà del transportista o servei de correus en el moment del lliurament, i ens indiqui la incidència per E-mail a la direcció email@example.com o bé trucant al 00376 868 629 en un termini màxim de 24 hores a partir de la recepció de la mercaderia. 7. DEVOLUCIÓ Tots els productes venuts podran ser retornats durant 7 dies comptats des de la data de lliurament, d'acord amb les disposicions de la Llei de Comerç Minorista. Prèviament, l'usuari o client haurà d'indicar la seva intenció per correu electrònic a firstname.lastname@example.org o bé trucant al 00376 868.629. Punt a Punt contestarà per mitjà d'un altre correu electrònic especificant les instruccions precises per a la devolució del producte. Les despeses de devolució aniran a càrrec de Punt a Punt. El reemborsament en el compte del client com a conseqüència d'aquesta devolució, s'efectuarà en el termini de 7 dies a partir de la recepció de les mercaderies per puntapuntandorra.com. La devolució no podrà tenir lloc en cap cas si els productes subministrats van ser manifestament objecte d'ús. Els productes imperativament s'han de retornar correctament protegits, en el seu embalatge d'origen, en un perfecte estat (no danyats, utilitzats o embrutats pel client) amb tots els accessoris, instruccions i documentació si n'hi ha. Seran enviats al lloc especificat per Punt a Punt en les instruccions precises per a la devolució del producte enviades mitjançant correu electrònic. En el cas que la devolució no fos acceptada per Punt a Punt per entendre que el producte la devolució del qual pretén hagués estat utilitzat, aquests productes romandran en el magatzem de distribució per ser recollits pel client, per un període no superior a trenta dies des de la seva devolució. No podran tampoc retornar els paquets als que no consti cap element adjunt que permeti identificar el remitent (núm. de comanda, nom, adreça ,...). Els riscos vinculats a la devolució del producte seran a càrrec del remitent, que haurà d'enviar de forma segura i amb les garanties necessàries perquè la mercaderia retornada arribi en perfecte estat de conservació. La devolució dels productes donarà lloc a un reemborsament igual al preu de compra del producte / s retornat / s. Tota persona que torni el seu producte rebrà un correu electrònic informant de l'import del seu reemborsament. 8. GARANTIA Les garanties i serveis postvenda es regiran per la Llei de protecció del consumidor, del 31 de juliol de 1985 (Andorra). D'acord amb aquesta norma, el venedor està obligat a lliurar al consumidor i usuari productes que siguin conformes amb el contracte, responent davant del seu de qualsevol falta de conformitat. El consumidor i/o usuari té dret a la reparació del producte, a la seva substitució, a la rebaixa del preu o a la resolució del contracte. 9. RESPONSABILITAT, LITIGIS I LEGISLACIÓ APLICABLE Puntapuntandorra.com no podria considerar-se com responsable de l’ incompliment del contracte celebrat en cas de ruptura d'existències o no disponibilitat del producte, força major, pertorbació o vaga total o parcial, en particular, dels serveis postals i mitjans de transport i / o comunicacions, inundació o incendi. En cas de litigi, l'usuari es dirigirà en primera instància a Punt a Punt per obtenir una solució amistosa. Els Tribunals d'Andorra la Vella (Principat d'Andorra) són els únics competents. S'interpretaran les presents condicions generals de venda en idioma Català i / o Espanyol es realitzaran d'acord amb el dret andorrà. Tot desacord que pogués néixer amb motiu de la seva validesa, la seva interpretació o la seva execució es presentarà als Tribunals d'Andorra la Vella, als quals es fa expressament atribució exclusiva de competència. 10. MODIFICACIÓ DE LES CONDICIONS GENERALS DE VENDA puntapuntandorra.com es reserva el dret a modificar els Termes i Condicions sense previ avís, podent canviar, suprimir o afegir tant els continguts i serveis que es prestin a través del mateix com la forma en què aquests semblin presentats o localitzats en els seus servidors. Aquests canvis seran acceptats per l'usuari cada vegada que faci efectiva una compra en confirmar el pagament a través de la pàgina puntapuntandorra.com. Com comprar COM COMPRAR Utilitzar la nostra botiga on-line per realitzar les seves compres és senzill i segur. ESCULLI ELS PRODUCTES DESITJATS Busqui l’article dins del nostre catàleg virtual. Elegeixi a quina especialitat i tipus de producte correspon l’article que busca. Una vegada desplegat el catàleg en format miniatures, si ho desitja pot filtrar els productes d’una família per categories i/o marques. Si coneix la referència, el nom de l’article, o sap d’una paraula clau que descrigui l’article, també pot fer una cerca directe introduint aquesta en la casella del nostre buscador web que apareix a la cantonada superior dreta. Un cop escollit un article, iniciï la seva compra. Aquesta operació la pot fer des del catàleg dels productes en miniatura o bé des del mateix producte escollit i ampliat al format de detall. COMPRANT Seleccioni el num. d’unitats que vol de l’article escollit. Per defecte veurà que en la casella corresponent hi apareix “1” unitat. Pot incrementar-la introduint les unitats que desitja en la casella esmentada. Cliqui al damunt de la la icona en format de cistella que apareix al costat de les unitats per introduir aquest article dins la seva cistella de compra. Veurà com en la casella “veure cistella” s’hi van incrementant el num d’articles que hi diposita. Repeteixi aquesta operació per cada article que vulgui afegir a la seva cistella. Quant ja tingui tots els productes escollits, cliqui la casella “veure cistella”. S’obrirà una pantalla on hi podrà veure un resum de tots els articles que hi ha dipositat i el num. d’unitats de cadascun. En aquesta pantalla sempre podrà editar els articles introduïts, incrementant o reduint el num. d’unitats o be eliminant l’article de la cistella. Segueixi les instruccions de tots els passos que s’indiquen en la pantalla. Atenció si clica el botó “eliminar” que apareix a la part inferior de la pantalla. Vostè eliminarà tots els articles introduïts fins al moment a la cistella, i haurà d’iniciar de nou la compra. Avanci clicant el boto “següent”. Introdueixi totes les seves dades de facturació. Si l’adreça on vol rebre la comanda és diferent a la de les dades de facturació marqui la casella corresponent i informi de les dades de l'enviament. Avanci amb “següent”. Aquí li apareixerà un resum de la comanda amb import final de la compra amb les despeses d’enviament afegides. Avanci “següent” per procedir al pagament de la comanda. Pot efectuar-lo únicament mitjançant targeta de crèdit. Aquest és un sistema de pagament TPV del Banc de Crèdit Andorrà que compleix amb totes les normatives i sistemes de seguretat necessaris per garantir les operacions de compra electròniques. Ompli totes les dades sol•licitades en el formulari i enviï’l. Un cop processat el pagament, se li retornarà informació de si la operació ha estat correcte. Si és correcte, tot seguit li apareixerà en pantalla el resum de la seva compra i rebrà a l’adreça de correu electrònic que ens ha facilitat la confirmació de la comanda. Si en qualsevol dels passos a seguir per acabar amb la compra dins la pantalla “veure cistella” i sempre que aparegui, vostè prem el botó “continuar comprant”, tornarà a l’inici de la pàgina per poder escollir altres productes i afegir-los a la cistella sense perdre tots els que hi ha introduït fins al moment. Per qualsevol dubte o pregunta, si us plau poseu-vos en contacte amb nosaltres enviant-nos un Email a: email@example.com. Qui som PUNT A PUNT va obrir les seves portes al 1994. La nostra primera botiga estava situada al cor d'Escaldes – Engordany (Andorra). Allà va ser on ens van conèixer molts dels nostres clients que, avui, encara ens segueixen sent fidels. L'any 2002 i per motius urbanístics, ens vàrem traslladar a la zona comercial de la capital, Andorra la Vella, a l'Avinguda Príncep Benlloch, 5. PUNT A PUNT num.Reg 916586C Anna Vilalta Dedeu Avinguda Príncep Benlloch, 5 AD500 Andorra la Vella ANDORRA Tel. 00376 868 629 mail: firstname.lastname@example.org www.puntapuntandorra.com


source: fineweb

text: Primer va ser l’èxit inesperat de la manifestació del 18 de febrer del 2006, amb el lema “Som una nació! Tenim el Dret a Decidir”, on vaig tenir la sort de poder anar. Tota aquella gentada, aquell esperit, tot plegat em va donar esperances de que realment algun dia podríem decidir. Llàstima que no es [...] Apunts publicats durant Novembre de 2007 No ho soc massa de fer memes, reenviar correus i aquest tipus d’històries. Però també em costa dir no quan em demanen alguna cosa. I si el que ho demana és algú que s’ha pres el temps de comentar a utupia, llavors la peresa és torna il·lusió. L’Aniol m’ha encomanat que segueixi el seu últim meme, [...] Alfons López Tena és fill d’un andalús i una valenciana, va néixer a Sagunt, País Valencià, el 1957. És llicenciat en Dret per la Universitat de València i vocal del Consell General del Poder Judicial, i amb un currículum dels que aclaparen. López Tena se sent català i és independentista, això tenint en compte les circumstàncies, [...] Fa uns dies em van petar els ports USB de l’ordinador, vaig pensar que ja ho solucionaria quan tingués una estona. Ahir se’m va suicidar la connexió, això sí que és greu, no em puc connectar a Internet! Em sento com l’Enjuto Mojamuto en el pitjor dia de la seva vida. Igual que ell ja ho [...] Farà unes setmanes, quan encara feia bon temps, em trobava en un espectacle al carrer. M’assec en una de les cadires que hi havia preparades, de plàstic, i veig l’adhesiu de la imatge a la cadira del davant. Em va sorprendre, primer vaig pensar que seria un error o una broma. Però no, l’empresa de lloguer [...] Hi ha dies en que més d’un cop penses allò de que avui més m’hagués valgut quedar-me al llit i et reciten més del compte el que t’has aixecat amb la cama esquerra o que? Doncs jo diria que els monarques espanyols porten un anyet com un dia d’aquests, nefast. El primer episodi, que jo recordi, [...] Els de can Google han pogut enllestir la ingent feinada que havien de fer per activar la versió .CAT del cercador. I dic ingent perquè alguna cosa molt complexa havien de fer per poder posar-lo en funcionament, sinó no m’explico perquè han trigat tant des de que pràcticament amb l’aparició del domini cultural català van [...]


text: Totes les notícies Econòmic El Govern Central preveu en els seus Pressupostos Generals de l’Estat una disminució del 59% en la partida de polítiques d’ocupació de Catalunya. La Generalitat de Catalunya posarà a l’abast de les entitats culturals 5 línies d’ajut reintegrables perquè puguin tirar endavant la seva activitat malgrat l’augment del tipus d’IVA que, en el seu cas, passarà del 8% al 21%. El comerç just s’expandeix augmentant el número de països en què està present, la quota relativa de mercat i la xifra de ventes, que sent propera als 5.000 milions d’euros, representa un increment del 12% respecte l’any anterior. Totes aquelles entitats que estiguin acollides a la Llei 49/2002 com ara les fundacions, associacions declarades d’Utilitat Pública i ONG de desenvolupament, han de tenir en compte que el proper 31 de juliol finalitza el termini de presentació de la Memòria Econòmica. Passats sis mesos del tancament de l’any anterior, moltes entitats publiquen a través d’Internet els seus informes anuals amb tota la informació referent a l’activitat de 2011. És el cas d'Oikocredit, una cooperativa social que mitjançant les inversions dels seus socis concedeix crèdit a aquelles persones que habitualment no poden accedir al sistema bancari. El Govern central ha anunciat un paquet de mesures per intentar estalviar 65.000 milions d’euros i poder acomplir els objectius del dèficit. Les mesures, entres les quals la pujada de l’IVA i la reducció de productes i serveis amb tipus d'IVA reduït, entraran en vigor a partir de l'1 de setembre. Cada cop és més difícil trobar noves formes de finançament per als projectes de les entitats del Tercer Sector. Fa poc va néixer una plataforma des d’Internet anomenada Go global good, que ajuda les ONG a trobar finançament per part de PIMES a canvi de publicitat online. El Departament de Benestar i Família destinarà 5 milions d’euros a les 153 entitats beneficiàries de la convocatòria extraordinària de subvencions del darrer mes de març. El passat 27 de maig es va celebrar la “Marató per la pobresa” que va recaptar 4,5 milions d’euros per destinar a diferents projectes socials per combatre la pobresa que pateix el país a conseqüència de la crisi econòmica. Les entitats han reclamat prioritzar la lluita contra l’atur, si bé també s’han tractat temes com la necessitat de locals i espais per al teixit associatiu de la ciutat, l’atenció a les drogodependències, la discapacitat, les clàusules socials o l’IVA. Com cada any, a començaments de juliol, l’Agència Tributària posa a l’abast dels obligats tributaris a través de la seva pàgina web el programa d’ajuda per a la confecció de l’impost de societats 2011. Economistes i analistes d’Àustria i Alemanya estudien com implantar un model d’economia basada en la sostenibilitat, solidaritat, democràcia i cooperació, i a més que generi beneficis a la comunitat i respecti els valors humans. Enguany l’ONG Financers Sense Fronteres ha presentat en una conferència a Madrid la importància de les microfinances com a font de finançament per a les persones excloses del sector bancari. A través d’aquesta eina, es desenvolupa també el creixement econòmic en les zones mes necessitades. La ONGD ha iniciat 605 projectes nous en 58 països, tot i recaptar un milió menys que l’any anterior, quan va recaptar 52,9 milions d’euros. El passat 20 de maig vàries persones i entitats socials que treballen amb discapacitats varen sortir al carrer sota el lema “Si ens retalleu, ens abandoneu. Això si que no”. Aquest col·lectiu denunciava la retallada del 56% de la partida de polítiques actives d’ocupació en els Pressupostos Generals del Estat. A partir de les mobilitzacions, aquestes entitats han començat a buscar solucions per a que aquest col·lectiu no es quedi desprotegit.


text: En la seva cèlebre oda a Nova York, Sinatra deia allò de "si ho pots aconseguir allà, ho pots aconseguir en qualsevol lloc". Encara que la veritat és que una vegada que estàs a Nova York, no vols anar a cap altre lloc. No és fàcil desenganxar-se de la ciutat de les oportunitats’. Si agafes un dels nostres vols barats a Nova York, tinguis preparada una llista de pel·lícules que es desenvolupen a la ciutat per veure-les quan tornes a casa. Necessitaràs creure que segueixes a Nova York. I és que Nova York és cinema. És l'Empire State, l’imponent brúixola de la ciutat que serveix de punt de trobada als enamorats de "Tu i jo" i "Alguna cosa per recordar". Són les seves interminables avingudes plenes de gratacels, exclusius comerços, teatres i carrers com la Cinquena Avinguda, on Audrey Hepburn esmorzava amb diamants, o l'enlluernadora Broadway, coberta de bales per Woody Allen que en els seus teatres van debutar les més grans estrelles de Hollywood com Marlon Brando o Barbra Streisand. És la seva espectacular ubicació a la desembocadura del riu Hudson a l'oceà Atlàntic, les seves aigües solcaven bucs com al que arribava a Nova York el jove Vito Corleone al començament de "El Padrí II". És el seu vibrar característic, fruit del seu ingent trànsit i del seu metre que, obert 24 hores, estremeix sense parar les entranyes de 'la ciutat que mai dorm'. L'illa de Manhattan és tot això i molt més. És una àgora universal, com demostren les concorregudes places de Washington Square, Union Square i l'enlluernadora Times Square, el gegantí Central Park o barris tranquils i d'escala més humana com el Greenwich Village, prova que la vida en comunitat també és possible en la Gran Manzana. Però Nova York va més enllà de Manhattan. Altres illes com Roosevelt Island (on s'amaga un inquietant manicomi decimonònic en ruïnes), Staten Island (seu del cementiri de vaixells de la ciutat) i Ellis Island, l'illa-duana on inspeccionaven els immigrants a la seva arribada a Nova York i que avui acull el Museu de la Immigració, conviuen agermanades per l'Estàtua de la Llibertat. El comtat de Brooklyn, seu d'una creixent comunitat artística, és de visita obligada. Per arribar des de Manhattan res millor que creuar el riu Hudson pel mític Pont de Brooklyn. Un cop al comtat et trobaràs l'alternatiu i pintoresc barri de Williamsburg o la versió salvatge de Central Park: Prospect Park. De tornada a Manhattan l'oferta és infinita. Els barris de Soho, Village, Tribeca o el Meat Packing District són la millor opció per sortir de nit. Si el que vols és anar als museus el MOMA, el Metropolitan o l'exquisida col·lecció privada The Frick Collection t'esperen. Si prefereixes viatjar pel temps, llavors no et perdis el Museu dels Cloisters, un autèntic monestir medieval construït als anys 30 per Rockefeller amb parts de cinc monestirs francesos. Excepcionalment situat a la vora del Hudson, envoltat de vegetació i sense ombra de gratacels, aconseguirà que oblidis per un moment que et trobes a Manhattan. Una prova més de que a Nova York tot és possible. Consulta l’oferta de vols de Gran Canària a Nova York i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Gran Canària a Nova York. Els preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Gran Canària a Nova York fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


text: La nova Facultat d’Economia i Empresa és el resultat de la fusió de la Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials al Campus UAB de Bellaterra i de l'Escola Universitària d'Estudis Empresarials al Campus de Sabadell. La seva creació com a centre únic va ser ratificada el 2009 pel Departament d'Innovació, Universitats i Empresa de la Generalitat de Catalunya (Ordre de 12 de juny de 2009 – DOGC núm. 5404, 19.06.2009). La fusió duta a terme l’any 2009 va representar l'etapa final i coherent d'un llarg procés en què, de manera independent però paral·lela, les dues institucions educatives havien desenvolupat sinergies recíproques, a més de consolidar-se i afirmar-se com a centres d'ensenyament superior en l'àmbit de Barcelona, Catalunya i Espanya. Fites històriques: 1942: Fundació de l’Escola de Comerç, un centre d’ensenyament en règim de patronat integrat, entre altres, per l'Ajuntament de Sabadell, el Banc de Sabadell, el Gremi de Fabricants de Sabadell, l’Institut Industrial de Terrassa i la Cambra Oficial de Comerç i d'Indústria de Sabadell, i que serà l’origen de la futura Escola Universitària d’Estudis Empresarials de Sabadell. 1968: Naixement de la Facultat de Ciències Econòmiques. 1972: L'Escola de Comerç s’adscriu, com a Escola Universitària d'Estudis Empresarials (EUEE), a la Universitat Autònoma de Barcelona (Decret núm. 1378 de 10 de maig de 1972), constituint, junt amb l’antiga Escola Universitària d'Informàtica, amb la que comparteix seu, el Campus de Sabadell de la UAB. A partir del curs 1972-1973: La seu de la Facultat de Ciències Econòmiques s’ubica de manera definitiva al Campus de Bellaterra. 1975: Es llicencia la seva primera promoció d'estudiants de la Facultat de Ciències Econòmiques. Entre 1992 i 2010: A la Facultat de Ciències Econòmiques s’imparteixen les titulacions d'Administració i Direcció d'Empreses i d'Economia. Curs 2001-2002: s’afegeix la doble titulació d'Administració i Direcció d’Empreses i Dret. Curs 2003-2004: s’afegeix la titulació de segon cicle d'Investigació i Tècniques de Mercat. Curs 2010-11: la nova Facultat d’Economia i Empresa inaugura, al Campus de Bellaterra, tres graus universitaris que recullen i representen amb visió de futur l'experiència sedimentada en el passat: els graus d'Administració i Direcció d'Empreses, el d'Administració i Direcció d'Empreses i Dret i el d'Economia i al Campus de Sabadell els nous graus universitaris de Comptabilitat i Finances i Empresa i Tecnologia, que representen la culminació d'una trajectòria sempre atenta a l'evolució constant dels models d'organització empresarial i de la demanda de capital humà per part dels nous sectors productius.


text: Ens alegrem que us hàgiu decidit a provar Debian i estem segurs que trobareu que la distribució Debian de GNU/Linux és única. Debian GNU/Linux aporta l'alta qualitat del programari lliure d'arreu del món, integrat en un conjunt coherent. Creiem que descobrireu que els seus resultats són, veritablement, quelcom més que una simple recopilació. Entenem que molts de vosaltres voleu instal·lar Debian sense haver de llegir aquest manual, i l'instal·lador de Debian ho contempla. Si no disposeu del temps necessari per llegir la Guia d'instal·lació, us recomanem que llegiu el document «Com instal·lar-lo», que us guiarà a través del procés d'instal·lació bàsic i que fa referència al manual pels temes més avançats o en cas d'error. El document «Com instal·lar-lo» el podeu trobar a Apèndix A, Com Instal·lar. Dit això, esperem que disposeu del temps necessari per llegir la major part del manual, ja que, probablement, això us permetrà una instal·lació més satisfactòria i amb més informació.


text: L’Agencia de l’Habitatge de Catalunya i Càritas ja van signar un conveni el passat mes de novembre del 2011 per tal d’afavorir polítiques socials que fessin front a les dificultats de moltes famílies per accedir a l’habitatge o fins i tot la situació de risc d’exclusió social un cop arriba el desnonament. Inicialment l’Agencia de l’Habitatge de Catalunya va cedir 31 habitatges, aquest número ha estat ampliat enguany una un total de 30 pisos més, repartits entre Barcelona ciutat i uns 12 municipis més. L’objectiu d’aquest conveni és treballar de manera conjunta per tal d’evitar els desnonaments i les situacions de risc d’exclusió social posteriors, afavorint la integració de les famílies més necessitades. Destacar en aquest sentit que el passat 12 de juny, es va celebrar la Jornada “Dret a l’habitatge: noves solucions, noves polítiques”. En aquesta jornada les entitats socials van reclamar que els pisos buits de les entitats financeres que han estat rescatades per l’estat espanyol es posin a disposició de les Comunitats Autònomes per tal d’afavorir aquests programes de lloguer social per a persones sense recursos. L’Agencia de l’Habitatge de Catalunya disposa a més a més d’aquest convenis amb Càritas d’altres recursos per tal de treballar contra l’exclusió social residencial com són: - acords amb altres entitats - Ajuts anuals pels habitatges d’inclusió social - Habitatges cedits directament a ajuntaments destinats a urgències socials - Així com una oficina de mediació entre les entitats financeres i les famílies amb dificultats per fer front a les seves hipoteques, que es coneix com Ofideute.


text: 29/04/2012: Els primers 12 anys d'una nena, en menys de 3 minuts Hofmeester ha anunciat que aviat penjarà un altre muntatge, en aquest cas amb el creixement del seu fill de 9 anys. No és el primer experiment d'aquest tipus que es fa a la xarxa, tot i que anteriorment es basaven en fotografies fixes, i no en imatges de vídeo. Dos exemples molt reeixits són el vídeo de la nena Natalie, que resumeix 10 anys de la seva vida en minut i mig, amb 7 milions de visites en 3 anys i mig. I el de Noah, un noi que es va autoretratar durant sis anys, un vídeo penjat el 2006 i que ja suma prop de 23 milions de visites. Encara es pot veure més el pas del temps per ell a la seva web, Noah K. everyday, on ha penjat cada dia una foto seva, durant 12 anys. Segons els experts, com més llarg és el temps que abasta el muntatge, més èxit tenen a la xarxa aquestes filmacions. La del senyor Hofmeester, per tant, va camí del rècord. L'Espai Internet ha tocat aquest tema del pas del temps en dos casos. Un va ser el de Jonathan Keller, amb el seu Dailyphotoproject, on també hi ha una extensa relació d'enllaços a webs on tracten aquest tema de diferents maneres. Un altre cas va recollir un altre cas, anomenat La Flecha del Tiempo, on la família Goldberg, de l'Argentina, reflecteix el pas del temps amb una foto anual de tots els seus membres, per separat, cada 17 de juny, afegint-hi els que es van incorporant. Un altre enfocament del tema del pas del temps que hem tractat, en aquest cas en un vídeo de ficció: Last Day Dream: la vida en 42 segons


text: Embrió En els organismes que es reprodueixen sexualment, el zigot es forma un cop l'esperma fertilitza un òvul, i conté l'ADN d'ambdós progenitors. En plantes, animals, i alguns protistes, el zigot començarà a dividir-se mitjançant mitosi fins a arribar a formar un organisme multicel·lular. El terme embrió fa referència a les primeres etapes del desenvolupament, des de la primera divisió del zigot, però no s'utilitza per a etapes posteriors. El terme s'empra de forma distinta depenent dels organismes estudiats. - Plantes: En botànica, un embrió de planta forma part de la llavor, i està format per teixits precursors de fulles, tija, (vegeu hipocotil), i arrel., (vegeu radicle), així com un o més cotiledons. Un cop l'embrió comença a germinar, creix fora de la llavor i s'anomena plàntula. - Animals: L'embrió dels vertebrats es defineix com a l'organisme des de la primera divisió cel·lular del zigot (un òvul fertilitzat) fins que al naixement o eclosió de l'ou. En mamífers també s'usa la paraula fetus, que correspondria a aquell embrió en un grau superior de desenvolupament, i que ja presenta les característiques principals de l'individu adult, però abans del naixement.En humans s'empra aquesta paraula cap als tres mesos de gestació. Vegeu també[modifica | modifica el codi] |A Embrióhi ha contingut multimèdia relatiu a:|


text: Avui havíem d’anar en jeep fins el llac Khecheopalri visitant les Rimbi i les Kanchenchounga Falls, i decidir si passar la nit a l’aldea Tsongo o dormir al llac. Però precipitadament hem canviat la ruta. A les Rimbi Falls hem trobat uns indis amb els que vam coincidir ahir al monestir de Sangachoeling. S’han ficat contents al veure’ns i poder parlar amb nosaltres. De fet, tots els indis que anem trobant tenen molta curiositat per saber d’on som, d’on venim, on anem... però aquests son especialment simpàtics i van explicant a tothom la nostra ruta. En un rierol veiem com un home pesca amb una xarxa que aquí anomenem rall. Aquesta xarxa es tira damunt del peix atrapant-lo. Em fa molta gràcia de veure-ho perquè havia anat algun cop amb el meu pare a pescar amb aquesta xarxa. Al llac, una altra família s’ha volgut fer una foto amb nosaltres, però el més divertit ha estat quan ens hem acomiadat dels nois del jeep, que li han cridat a la Núria “I love you”......jajaja La pujada fins l’aldea de Tsongo es fa pesada. Es tracta d’una petita aldea amb només 8-10 cases i un monestir. Disposa també d’una molt bàsica guesthouse, amb un propietari molt simpàtic que diu que va ser cuiner del Dalai Lama. Aprofitem per dinar, una encertada perquè el menjar es deliciós: arròs blanc, bolets, llenties estofades, pebrots i un ou ferrat. Només per això ja valia la pena pujar!! Visitem el monestir que diuen que te més de 100 anys. Es petit però bonic, malauradament està tancat i no podem visitar-lo. A la vora del camí veiem uns txortens de pedra, sembla que son molt antics. Hem de marxar, volem arribar a Yuksom abans no es faci de nit i aquí no hi ha transport. Baixem pel sender que ens indica el Sr. Pala – així anomenem al cuiner- acompanyats del seu gos, que va coix. Quan el sender s’acaba el gos torna a l’aldea, ja ha fet la seva feina i no deu voler aventurar-se a passar la nit amb dos desconeguts. En una casa preguntem on està la carretera per anar a Yuksom, però l’home ens indica un sender ja que, segons diu, per la carretera no arribarem a Yuksom abans no es faci de nit. Li fem cas – greu error – perquè durant dues hores caminem a través de la muntanya, la tarda va caient i no es veu la carretera ni el poble per enlloc. En un clar, veiem que la carretera va per sota nostre, però el sender no connecta, no hi ha forma d’accedir i ja tenim clar que de continuar pel sender ens tocarà passar la nit al mig del bosc. Així que caminem de presa fins que localitzem un punt per on, barranc avall, podem accedir a la carretera tot just on hi un grup de quatre cases. És perfecte perquè si no passa cap vehicle demanarem de passar la nit allí. I quan ja ens fèiem a la idea de dormir aquí, passa un tot-terreny que aturem fent-li senyals. Li preguntem si ens pot portar a Yuksom. El conductor mou el cap a un costat, i tot i que a ulls occidentals podria semblar que digues que no, es tot just el contrari. Així que carreguem les motxilles sobre la baca i pugem abans no es repensi. Arribem a Yuksom tot just quan el sol s’està ponent. Ens acomiadament dels nostres salvadors i busquem allotjament. Entrem a l’hotel després de deixar passar un ramat de dzos – un animal creuat entre el iak i la vaca – que s’han fet els amos del carrer. Agafem habitació amb bany compartit, que està molt net, i marxem a sopar. Yuksom es un petit llogaret amb tot just un carrer, així que no hi massa llocs on menjar. Sopem en un restaurant uns noodles que no estan massa bons, i com que fa molt de fred i estem cansats, tornem a l’habitació. A recepció ens serveixen un te calent amb llet, com s’agraeix!! Al llit, decidim que després de la visita a Tashiding continuarem el nostre itinerari anant a Gangtok. Aquest matí hem sortit de Pelling nosaltres i dos occidentals més que volien fer tota la ruta a peu. Esmorzant, discutíem si es podia fer tot el trajecte en un sol dia o no. Nosaltres dèiem que, per la informació que disposàvem, no es podia fer, però ells deien que segons la seva guia de viatges si. A l’endemà, coincidim amb un d’ells a la parada de jeeps de Yuksom, ens explica que va haver de dormir en una casa particular a mig camí –possiblement en el punt on a nosaltres ens va recollir el jeep- i que l’altre ho va fer en una comissaria de Policia. Perquè ens refiem de les guies! NOTA: Si poseu la motxilla al sostre del jeep, per anar al llac Kecheopalri, tingueu la previsió de tapar-la amb una lona o plàstic perquè hi ha un punt que passa per sota d’una caiguda d’aigua. Viatge realitzat a l’octubre-novembre de 2006 Les dades del viatge estan publicades a la guia de Sikkim.


text: Els jugadors del PSG celebren un gol durant un partit de la temporada passada. (Foto: Reuters) Aquests comentaris són l'opinió dels usuaris i no la d'aquest portal. No s'admeten comentaris insultants, ni racistes, ni contraris a les lleis vigents. No es publicaran comentaris que no estiguin relacionats amb la notícia. No es publicaran els comentaris que incompleixin les condicions d'ús que asseguren una participació de qualitat i respectuosa.


text: Aquesta pàgina ha estat revisada. generalment, els qui han fet grans coses, o han nadat en l'abundor, o certament han estat, de naixença, prou fornits de béns de fortuna. Més, deixant de banda tot això, la potestat paterna, en totes les nacions que tenen lleis, porta en sí una mena d'esclavitut dels fills, que, per esser domestica, es més restringent i més sensible que la civil, i que, malgrat pugui ser ablanida o per les lleis mateixes, o pels costums publics, o per les qualitats particulars de les persones, no deixa mai de produir un efecte danyosissim: aquest es un sentiment que l'ome, mentres té 'l pare viu, porta perpetualment en l'anim, refermat per l'opinió que visiblement i inevitablement té d'ell la multitut. Parle d'un sentiment de subjecció i de dependencia, i de no esser lliure senyor de sí mateix, i fins i tot de no esser, per dir-ho així, una persona complete, sinó una part i un membre tant sols, i de pertanyer el seu nom a altri més que a sí mateix. El qual sentiment, més pregon en aquells que serien més aptes pera les coses, perquè tenint l'esperit més despert són més capaços de sentir i més prudents per adonar-se de la veritat de la propria condició, es quasi impossible que vagi junt, no diré amb el fer, sinó amb l'intentar quelcom de gran. I, passada de tel manera la joventut, l'ome que a l'edat dels quaranta o cinquanta anys sent


text: Febrer és el mes més curt de l'any, però el 2008 ens ha regalat un dia i m'ha donat temps de llegir tres llibres. El primer molt llarg, però d'aquells que devores, perquè no t'hi pots aturar. L'he tret del Club de Lectura de l'Institut i és de la madrilenya Almudena GRANDES. S'anomena Atlas de Geografía Humana i és un novel·la amb quatre històries, que venen i se'n van en el temps i en la que els personatges s'entrellacen. M'agrada molt aquesta mena de llibres, ho vaig descobrir fa molts anys en llegir La Colmena del nobel espanyol Camilo José CELA. El segon molt curt: Las dos amigas y el envenenamiento de l'alemany Alfred DÖBLIN que em va deixar desassossegada. És una història d'amor amb molt mal rotllo i tot el que comporta una història d'amor d'aquest tipus: maltractaments i víctimes, gelosia... i fins i tot un assassinat. La seva gràcia és que tracta d'un tema de molta actualitat avui en dia, però està situat i escrit al Berlín de la primera part del segle XX. I l'últim, una meravella, una obra d'art, com no podia ser d'una altra manera tractant-se d'un llibre del nord americà Philip ROTH. El seu últim llibre es titula Sale el espectro i es podria dir que el tema és la vellesa, però dir això és dir massa poc.


text: Editorial TAQUILLA El Palau Robert de Barcelona dedicarà aquest any el seu cicle Nits d'Estiu a la lluita contra la pobresa i l'exclusió social, dins de l'any europeu que organitza amb aquest fi el Parlament Europeu i el Consell d'Europa, i en concret com a suport a les activitats de la Fundació Vicente Ferrer a l'Índia. El cicle començarà l'1 de juliol a les 20.30 hores amb la lectura d'un manifest sobre la causa del cicle, a càrrec de l'escriptor Màrius Serra, i l'actuació del grup turc Baro Banda. Cal destacar que fins al 15 d'agost es pot visitar l'exposició a Palau Robert dedicada al Premi Nobel Orhan Pamuk i a la seva ciutat, Istanbul. El 8 de juliol actuarà Ester Formosa al costat d'un trio de piano, trompeta i contrabaix; el 15 el trompetista Raynald Colom presentarà el seu disc 'Evocació' i el periodista Manel Fuentes llegirà el manifest que el primer dia llegirà Serra. El pianista Ignasi Terraza, al costat de Jesse Davis al saxo i Damon Brown a la trompeta, actuaran el 22 de juliol; el 28 es retransmetrà a partir de les 22.00 hores la sarsuela 'La señora Francisquita' des del Gran Teatre del Liceu, i el 29 es projectarà la pel·lícula francesa 'Welcome', de Philippe Lioret. L'entrada per a totes les nits del cicle és gratuïta, però s'acceptaran aportacions per al projecte 'Revalorant el paper de les dones a l'Índia' de la Fundació Vicente Ferrer. Disqus


text: %> El patrimoni arquitectònic que trobem en diversos municipis del Cardener és el millor reflex per apropar-nos a una època plena de canvis socials i econòmics. El romànic és l'estil amb més implantació i en trobem les edificacions més significatives a les esglésies Sant Julià de Coaner i Sant Cugat de Racó. Fer un recorregut pel romànic del Cardener esdevindrà una manera de conèixer el territori, el paisatge i la seva gent. Bona part de la vall dels Cardener era zona de pas. Les parades -segle X i XI- i posteriorment el primers hostals, alguns a peu de la ruta de la sal que unia Manresa amb Cardona, es remunten a l'època medieval. L'edat mitjana va ser un període històric d' efervecència de moltes professions artesanes i dels naixement de gremis. El territori es va poblar de masies, moltes de les quals es van engrandir a mesura que els nous temps ho van permetre. Nuclis com els de Santpedor o Súria, avui atractius turístics, van assolir protagonisme per la vitalitat, de la qual els mercats n'eren una bona mostra. Patrimoni, monuments i museus del Cardener


text: S’acabĂłloquesedaba. La meva mare ho deia tot sovint. I jo, a la mĂnima, se m’escapa. I ara, ho dic, per referir-me a que s’ha acabat el festival nadalenc. Ara sĂ. S’acabĂłloquesedaba. No hi ha sopars a casa amics, dinars a casa la mama i berenars desprĂ©s de comprar els regals. Arriba la cuesta de gener (que sembla que aquest any farĂ mĂ©s pujada que un 8000) i les privacions pròpies de desprĂ©s d’un mes d’excessos de torrons, neules, capons i cava. Que s’hagin acabat les festes de Nadal, que ens hà gim d’apretar el cinturó (sobretot perquè la talla d’abans de Nadal ens va justeta) i que tot torni a ser tirant a magre, no vol pas dir que ens hà gim d’avorrir menjant. Això sà que no. Hem de buscar bones viandes, gustoses i plaents, però que no siguin extremadament greixoses. Sabor sense greix. Costa una mica de trobar perquè, precisament, la palatabilitat, el gust s’accentua grà cies a les molècules greixoses dels aliments. Per això, un plat magre sempre ens sembla molt menys saborós que un plat ric amb greixos. Per tant potser no podrem prescindir de la mica d’oli o mantega per amorosir els plats, però sempre podem partir d’un aliment magre i, llavors, tot serà més fà cil. L’altre dia vaig fer un post en el que hi havia una recepta de conill farcit. Amb els amics de COMGATIGOS, vam estar comentant que el conill està passant una època una mica magre, en termes de popularitat. Es menja poc. Sembla ser que el públic no l’aprecia tant com abans. Entre d’altres qüestions, una de les raons és la influència anglosaxona, que tant domina els nostres actes en les darreres dècades. Els anglosaxons no mengen conill, perquè majorità riament el conill acompleix la funció de mascota a les cases i, llavors no queda “maco” menjar-se l’amic. I resulta que nosaltres, que menjà vem conill amb total felicitat, escurant les costelletes, ara ja no ens fa tanta grà cia. En definitiva, que ara em sento amb la necessitat de dir amb totes les meves forces que el nostre paĂs hem menjat conill amb devociĂł, que Ă©s molt bo i, sobretot, que Ă©s molt magre! Per acabar-ho d’adobar, el conill tĂ© un preu que sembla fet per a superar amb nota la “cuesta” de gener. Per tant, mengeu conill amb tranquil·litat. Jo, per anar rà pid, sempre faig aquesta recepta. CONILL AL MINUT Un conill tallat molt petit amb el seu fetge. 5 grans d’all Un vas d’oli Una fulla de llorer Un raig de suc de llimona Sal i pebre Salpebrem el conill. En una paella grossa, a foc mig, posem l’oli. Quan estigui roent, fregim el conill fins que quedi ben rosset, uns cinc minuts. Sense pelar, tallem de qualsevol manera, els grans d’all i els afegim a la paella del conill, amb la fulla de llorer i el raig de suc de llimona. Abaixem el foc i deixem que el conjunt cogui uns cinc minuts. Ara hi posem el fetge tallat menut. Apugem el foc, donem un parell de voltes a tot plegat, sacsegem la paella durant un minut i ja ho podrem menjar immediatament.


text: THE CHERRY THING La proposta més atrevida del festival es va acollir amb divisió d’opinions entre el públic però amb un important corrent a favor. No es pot saber si la popularitat de Neneh Cherry entre els donostiarres hi va fer molt o no, la cosa és que l’agressivitat sonora del trio escandinau The Thing es va encaixar amb esportivitat. Potser la prova de que la fillastra de Don Cherry va tenir un efecte balsàmic va ser el lliurament d’un ram de flors abans de la darrera peça, i la capacitat de la cantant sueca de mantenir el ram indemne a les seves mans fins al final, malgrat la violència de la cançó i la duresa del seu missatge. MILES SMILES Per a tancar el festival a la Trini, una actuació de tribut a Miles Davis que va traspuar una marcada sentor de florit. Una reunió de solistes de gran solvència no garanteix de per sí l’èxit però, si tens a Omar Hakim, Joey DeFrancesco i Wallace Roney, tot és més fàcil. Un repertori irregular, que malgrat el caire elèctric de la banda va contenir diversos temes del disc “Kind of Blue”, va ser resolt amb gràcia per la implicació, sobre tot, de Hakim i DeFrancesco. NILS PETTER MOLVAER Amb les nostres piles gairebé sense càrrega, va sortir a dos quarts d’una de la matinada, en el darrer concert d’aquesta 47a edició del Jazzaldia, el trompetista noruec al pati del claustre de San Telmo. Sempre importa el què fa Molvaer, sigui amb percussionistes, amb altres bufadors, o aquest cop amb un guitarrista de rock. La gran varietat de matisos i detalls de color donen sempre quelcom suggeridor en el mar blau que sempre ens ensenya, el blau del mar, o el blau del cel: blue és el color.


text: Figures com la del Papi Anguera són d’aquelles que sovint passen desapercebudes dins els grans clubs de futbol. Ell va ser l’encarregat de material -i moltes coses més- del primer equip del Barça durant més de 30 anys, a mes de ser com un pare per a molts cracks blaugrana com ara Maradona i Cruyff. La seva importància dins el vestidor del Camp Nou va ser cabdal, però ell mai va voler homenatges ni reconeixements de cap tipus. El que no va poder evitar, però, és que un grup de marrecs del barri del Raval de Barcelona, que ell va ajudar portant-los material de can Barça per al seu equip de futbol, li posessin el seu nom al club. I així va néixer la Penya Barcelonista Anguera l’any 1957, que abans s’havia anomenat Atlètic Catalunya, i abans Sant Pacià, amb un únic equip juvenil i amb vocació de penya barcelonista, sí, però encara més, amb una clara vocació de fomentar l’esport, el futbol entre les joves generacions, i de formar persones a través d’un esport apassionant com és el futbol. Quan el 1957 aquella colla de nanos van fundar el club, van convèncer un amic del Papi, Domingo Bernat Ruiz, que en fos el president. I no va ser una cosa temporal, sinó que el senyor Bernat va ser el president de la Penya Anguera durant 25 anys, tota una demostració de constància i dedicació. I és que a la Penya la gent sempre s’hi ha sentit a gust. Un altre exemple és el de l’entrenador Carlos Garay va arribar al juvenil de la Penya l’any 1958, i el va entrenar durant 20 temporades seguides i també altres entrenadors com Alejandro Cruz, Valero, Silvestre, Fermín, Emilio, Iglesias, etc. El Papi Anguera va ocupar el càrrec de president d’honor, des d’on va ajudar sempre que va poder els nanos del club i també va aconseguir portar Maradona la seu de la Penya per fer-hi una xerrada amb els jugadors del club; va ser un dia molt especial per a l’entitat. La Penya Barcelonista Anguera ha arribat als 56 anys amb una salut esportiva i social de ferro amb un total de 20 equips, però no sempre va ser així, fa uns 22 anys el club va estar a punt de desaparèixer. Va ser el 1991, quan la Penya es va quedar amb només dos equips alevins i un de benjamí, i la junta directiva va plegar en bloc. Van ser els pares d’aquells nens els que van agafar forces i van fer reflotar l’equip i el van dur fins al que és ara, conservant l’esperit de que el mes important sempre son els nens i sent així el millor homenatge a l’herència de l’entranyable Papi Anguera. És per a tots nosaltres una gran satisfacció poder comprovar que a día d’avui la Penya és un referent com a entitat que té cura del futbol base.


text: info artista Mònica va néixer a Barcelona i va estudiar il.lustració a l'Escola d'Arts Aplicades i Disseny Llotja fins a 1994. Des de llavors ha estat il.lustrant per a diferents mitjans. Mònica és autora de dues sèries de dibuixos animats per a nens, el que la va portar a donar classes d'animació a l'Escola Massana fins a 2005 quan, amb ganes de més aventures, es va anar a viure al Hemisferi Sud. Primer Austràlia i després Nova Zelanda. Allí, a més de conèixer gent i animals molt interessants i gaudir dels paisatges, va estar il.lustrant, pintant, fent classes, fent escultures i introduint-se en el món de la sanació. A Nova Zelanda va fundar la petita galeria Flamin 'Artichoke amb altres artistes. A Mónica li agrada exhibir les seves obres en llocs usuals i inusuals i ha participat en més d'un centenar d'exposicions (individuals i col.lectives) a Europa i a Oceania. A finals de 2010 va tornar a Barcelona i sembla que de moment està per allà, encara que no sabem fins quan ...


text: El document present, el qual és la versió oficial de la Guia d'instal·lació de la versió lenny de Debian; el teniu a l'abast a en diversos formats i llengües. En molts casos, l'instal·lador detectarà automàticament el maquinari. Però en qualsevol cas, és recomanable que us familiaritzeu amb el maquinari abans de la instal·lació. La informació sobre el maquinari es pot obtenir de: Els manuals que acompanyen el dispositiu. La informació en pantalla del programa de configuració de la BIOS, a què podeu accedir en iniciar l'ordinador prement una combinació de tecles que heu d'esbrinar consultant el manual. Sovint cal prémer la tecla Delete. Els embalatges i les caixes del maquinari. Ordres o eines de sistema d'un altre sistema operatiu, incloent-hi els gestors d'arxius, especialment útils com a font d'informació sobre la RAM i l'espai del disc dur. L'administrador del sistema o el proveïdor del servei d'internet (ISP). Aquestes fonts poden indicar-vos els ajusts que calen per configurar la xarxa i el correu electrònic. Taula 3.1. Informació sobre el maquinari requerida per a la instal·lació |Maquinari||Informació que us pot caldre| |Discs durs||Quants en teniu.| |Quin ordre tenen al sistema.| |Si són IDE (també coneguts com PATA), SATA o SCSI.| |Quant d'espai lliure hi ha.| |Particions.| |Particions on hi ha instal·lats altres sistemes operatius.| |Monitor||Model i fabricant.| |Resolucions permeses.| |Freqüència de refresc horitzontal.| |Freqüència de refresc vertical.| |Profunditat del color (nombre de colors) permesa.| |Mida de la pantalla.| |Ratolí||Tipus: sèrie, PS/2 o USB.| |Port.| |Fabricant.| |Nombre de botons.| |Xarxa||Model i fabricant.| |Tipus d'adaptador.| |Impressorar||Model i fabricant.| |Resolucions d'impressió permeses.| |Targeta de vídeo||Model i fabricant.| |Memòria RAM de vídeo disponible.| |Resolucions i profunditat del color permeses (s'haurien de tenir en compte les especificacions del monitor).| Molts productes de marca funcionen en Linux sense cap problema. A més, el suport per a maquinari a Linux millora constantment. Tanmateix, el Linux encara no treballa amb tants tipus diferents de maquinari com altres sistemes operatius. A fi de comprovar la compatibilitat del maquinari podeu: Cercar controladors al lloc web del fabricant. Examinar llocs web o manuals amb informació sobre emulacions. De vegades, les marques menys conegudes empren els controladors o les configuracions de les més conegudes. Consultar llistes de compatibilitat de maquinari amb el Linux a llocs web dedicats a la vostra arquitectura. Cercar a Internet per aprendre de les experiències d'altres usuaris. Si teniu l'ordinador connectat a una xarxa les 24 hores del dia (és a dir, amb una connexió Ethernet o equivalent — no una PPP), demaneu la informació a l'administrador del sistema de xarxa. El nom de l'ordinador (potser podreu decidir-lo vosaltres mateixos). El nom del domini. L'adreça IP de l'ordinador. La màscara que fa servir la xarxa. L'adreça IP de la passarel·la predeterminada a què us heu de dirigir si la xarxa en té una, de passarel·la. El sistema de la xarxa que heu d'emprar com a servidor DNS (Servei de nom del domini). D'altra banda, si l'administrador us indica que hi ha un servidor DHCP a l'abast i el recomana, aleshores no us cal aquesta informació ja que el servidor DHCP proporciona la informació directament a l'ordinador durant el procés d'instal·lació. Si teniu una xarxa sense fils, heu d'esbrinar: L'ESSID de la xarxa. La clau WEP de seguretat (si s'escau).


text: Ja fa dies que es publiquen noticies, o declaracions, d'entitats catalanes que diuen que en cas de que Catalunya s'independitzi traslladarien la seu fora de Catalunya, cap a Espanya. Amb aquesta noticia ens volen fer por, que les empreses marxaran! que els bancs se n'aniran! Està clar que cap empresa abandona voluntàriament als seus clients. Cap banc se'n va deixant via lliure a la competència. Llavors perquè diuen això, que és tan evident que no passarà? Doncs perquè és una veritat a mitges. Quan el Banc Sabadell diu que mouria la seu cap a Espanya, si Catalunya s'independitza, vol dir que haurà d'obrir una seu a Espanya per a poder-hi seguir treballant. Com a tots els paisos del mon, per poder operar en un país, hi has de tenir una seu, i pagar-hi imposts Igual passarà amb la Caixa, Seat, etcètera. És a dir per a vendre i fer negocis a Espanya, necessitaran tenir-hi una seu, igual que ara ja tenen, per exemple, a Portugal, Andorra, etcètera. El que no ens diuen, i callen com putes, és que les empreses espanyoles per poder operar a la Catalunya independent, hauran d'obrir seu a Catalunya, i pagar-hi els imposts corresponents. Així, per exemple, la gran banca espanyola (BBVA, Santander) obrirà seu a Catalunya, i igualment faran totes les empreses espanyoles que vulguin vendre els seus productes o serveis. O potser s'imaginen que Catalunya serà una república de fireta on podran seguir operant sense pagar imposts a la Hisenda catalana? I el que val per les empreses espanyoles també val per les empreses multinacionals que ara operen a Espanya, i per tant també a Catalunya; simplement obriran una seu a Catalunya i seguiran com si tal cosa, ja que per elles tenir múltiples seus arreu del món forma part de la seva naturalesa. No sé com ho fan les altres multinacionals, però com que treballo en una multinacional alemanya puc explicar "el meu" cas. D'entrada, per a la "meva" multinacional, el concepte no és Espanya, és Iberia, és a dir Espanya i Portugal, fins al punt que quan fem informes per Alemanya, en anglès, hem de posar que som Iberia; als alemanys no els preocupa distingir Espanya i Portugal. Evidentment, per qüestions legals hi ha una seu a Portugal i una altra a Espanya. Per tant no costa gaire endevinar que passarà amb la independència de Catalunya: res. Per a la multinacional seguirem sent Iberia, i només per motius legals, en comptes de tenir-hi dues seus, en tindrà tres: Catalunya, Espanya i Portugal. Per cert, es dona el cas que actualment la seu espanyola és a Barcelona, i Madrid només és una delegació. Per tant, quan ens independitzem, la delegació de Madrid passarà a ser la seu espanyola, mentre que Barcelona deixarà de ser la seu espanyola i passarà a ser la seu catalana. En resum, cap empresa tocarà el dos de Catalunya, simplement s'adaptarà a la nova legalitat, com fan sempre les empreses a tot el mon.


text: Aquest cap de setmana encara podeu veure 'Llibert' a l'Almeria Teatre o els 'Petits exercicis pel bon morir' del Teatro de los Sentidos al Polvorí. Per als més petits, hi ha titelles a El Born Centre Cultural i l'espectacle de contacontes i curmetratges 'No tot és el que sembla' als cinemes Verdi. També destaquem el concert dels Imagine Dragons al Palau Sant Jordi i el de Pau Vallvé al Foyer del Liceu. L'anticicló continuarà aportant-nos estabilitat meteorològica durant les properes hores. El cel clar es mantindrà al llarg de la tarda i el vespre de dissabte. A partir de la propera matinada, en canvi, veurem arribar alguns intervals de núvols baixos, que diumenge mig taparan el cel de la ciutat. Les temperatures aquests propers dies no experimentaran canvis significatius.


text: El president de la Generalitat, Artur Mas, va destacar que, amb persones com Ferran Adrià, Catalunya té l’oportunitat de situar-se al món en una posició de primer nivell. “El canvi que ha de fer el país passa per aquí: per projectar-se a tot arreu, estar dalt de tot i ser un refent. I gràcies a Ferran Adrià, la seva gent i a tantes persones creatives del nostre país, això es possible”, va reblar el president. El cap de l’Executiu va dir aquestes paraules durant l’acte d’inauguració de l’exposició “Ferran Adrià i elBulli. Risc, llibertat i creativitat”, que va tenir lloc el 31 de gener al Palau Robert. El president va demanar ser conscients de la grandesa del país en disposar d’una sèrie de coses que ens permeten “tenir una targeta de presentació de primera classe, de gran qualitat”. Un fet, ha dit, que devem a una sèrie de gent que “ha tingut la capacitat de fer coses radicalment noves, de canviar les coses i ser enormement creatius”. “És lògic que actualment hi hagi cert desencís o desconfiança, però no tindríem perdó de Déu si ens instal·léssim en la sensació que no hi ha sortida quan tenim exemples com el de Ferran Adrià, la seva gent i el Bulli”, va assenyalar el president. En aquest sentit, va llançar un missatge “d’optimisme i confiança en les nostres possibilitats” i va demanar “tenir ben presents les nostres fortaleses” perquè pocs països de les dimensions de Catalunya “han estat capaços de crear fenòmens com el Bulli”, referents a nivell mundial. A l’acte també hi van assistir, entre nombroses personalitats, el director general d'Atenció Ciutadana i Difusió, Ignasi Genovès; el comissari de la mostra i catedràtic de Lingüística i Comunicació, Sebastià Serrano; els consellers d’Ensenyament, Irene Rigau; de Cultura, Ferran Mascarell; i d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, Josep M. Pelegrí, i el portaveu del Govern i secretari general de la Presidència, Francesc Homs.


text: Oferint allotjaments de qualitat al els paisatges, compres, els negocis districte de Surabaya, Orchid Guest House és una selecció popular tant per oci com per negoci. Situat només a 5 km del centre de la ciutat, els viatgers estan en un lloc boníssim per a gaudir de les atraccions i activitat de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Orchid Guest House també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Surabaya. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos bugaderia, servei d'habitacions, botigues a l'hotel, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes. Entri en una de les 24 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com aire condicionat, escriptori, habitacions per a no fumadors, aparell de televisió, plat de dutxa. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Orchid Guest House no troba competidors en cap categoria.


text: Situat en el cor de Dona Paula, Cidade De Goa Hotel és un lloc ideal des d'on descobrir Goa Nord. A 7 Km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 5-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Hospital Manipal, Dona Paula, Platja Miramar són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Goa Nord. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de caixa forta, àrea de fumadors, ascensor, servei d'habitacions, bar de la piscina. Els clients poden triar d'entre 205 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Goa Nord, faci de Cidade De Goa Hotel la vostra llar.


text: Anàlisi d'elements finits El mètode d'anàlisi d'elements finits (en anglès Finite element analysis, FEA) és una eina de càlcul per a l'enginyeria que consisteix en crear un model degudament simplificat i informatitzat d'un objecte o conjunt d'objectes, sotmetre'l a una sol·licitació degudament simplificada i analitzar-ne uns resultats específics. Fins aquí res no fa pensar que no es pugui fer amb llapis i paper. El que diferencia el FEA és un pas intermig anomenat mallat que permet dividir geomètricament l'objecte en molts i molt petits dominis interrelacionats. Aquests dominis tractats un per un permeten models molt senzills i fàcils d'analitzar i, tenint en compte totes les seves interrelacions gestionades per la potència de càlcul de l'ordinador, permeten la simulació d'objectes de geometries complexes, fenòmens d'evolució llarga en el temps, grans deformacions, canvis de topologia en el model, etc. El mètode d'elements finits o MEF és una tècnica per a resoldre numèricament equacions en derivades parcials (EDP's) amb l'ajuda d'una computadora. El sistema d'EDP's a resoldre és transformat en un sistema lineal d'equacions (normalment molt gran) en el cas de les equacions estacionàries o bé, en la resta de casos transitoris, en una equació diferencial ordinària (EDO) que normalment serà posteriorment resolta mitjançant algun mètode de diferències finites o MDF en el temps. Després d'una discretització en nodes i elements finits del domini de definició de la EDP, el MEF proporcionarà un valor aproximat de la solució real a cada node, i l'aproximació serà tant més bona com més densa sigui la malla. Amb l'estudi d'un objecte amb FEA, l'analista pretén preveure'n el comportament, trobar-hi possibles interaccions no previstes amb el seu entorn, verificar i millorar-ne el disseny, abaratir-ne la producció, etc. D'aquesta manera l'empresa dissenyadora és capaç d'assolir gran part de les especificacions del client prèviament a la fabricació de l'objecte o de la sèrie i àdhuc del prototip si és el cas. En general, a la indústria, hi ha dos tipus d'anàlisis: 2D i 3D (dos i tres dimensions). Els temps de càlcul en modelitzacions 2D són notablement més curts però la precisió dels resultats se'n resent, cosa que fa que estigui caient en desús en gran part d'aplicacions. En qualsevol dels escenaris anteriors, el programador pot inserir una gran quantitat d'algorismes que fan que el sistema es comporti linealment o no-linealment. El càlculs lineal és força més senzills i generalment no tenen en compte fenòmens físics importants com la deformació plàstica dels materials, fenòmens de contacte entre objectes, histèresis, propagació de fissures, processos de fractura, etc. que el càlcul no-lineal si que poden modelitzar i obtenir-ne resultats relativament ajustats als assaigs. Avantatges enfront altres mètodes EDP[modifica | modifica el codi] Els principals avantatges del MEF respecte a altres mètodes de resolució d'EDP's com el ja esmentat mètode de diferències finites són els següents: - Les malles poden ser no estructurades: la forma i mida dels elements finits pot ser qualsevol i pot variar en el mateix domini. - Les condicions de contorn es poden imposar de forma sistemàtica (sense casuística). Fonaments teòrics[modifica | modifica el codi] Esquemàticament, el mètode d'elements finits consisteix en: - Expressió de la EDP en la seva forma feble, separant els contorns de Dirichlet i de Neumann. - Discretització del contorn en elements finits. - Aproximació de les funcions com a interpolació de valors nodals amb funcions de forma, normalment n-lineals o n-quadràtiques. - Tria de les funcions de test per a la verificació forma feble. El mètode de Galerkin consisteix en l'ús de les funcions de forma com a funcions de test a la forma feble. - Obtenció del sistema lineal corresponent, de moment amb matriu no regular obtinguda a partir de l'assemblatge de les matrius corresponents a cada element. - Imposició de les condicions de contorn (existeixen diversos mètodes per fer-ho). En el procés de càlcul, el MEF precisa d'integrar numèricament unes determinades funcions polinòmiques i aquests valors s'obtenen mitjançant quadratures numèriques simples en cada element. El nombre de costats de cada element, juntament amb el nombre de punts de Gauss que s'empraran en la integració definiran el tipus d'element finit. Els més usuals en 1 dimensió tenen 2 o 3 nodes i 1, 2 o 3 punts de Gauss. En dues dimensions són quadrilàters Q1 (4 nodes, 4 punts de Gauss, funcions bilineals), Q2 (8 o 9 nodes, 9 punts de Gauss, funcions biquadràtiques) o bé triangles P1 (3 nodes, 1 punt de Gauss), P2 (6 nodes, 3 punts de Gauss) o P3 (10 nodes, 4 punts de Gauss). En tres dimensions els elements finits més usats són els tetraedres de 4 nodes, lineals, i els hexaedres de 8 nodes, trilineals. L'algorisme pràctic pel càlcul per computadora de problemes estacionaris amb el MEF segueix els següents passos: - Definició de la geometria i de l'element de referència - Càlcul del sistema lineal d'equacions - Bucle en elements - Bucle en punts de Gauss - Càlculs - Assemblatge de la matriu del sistema lineal - Bucle en elements - Resolució del sistema lineal - Post-procés Vegeu també[modifica | modifica el codi] |A Anàlisi d'elements finitshi ha contingut multimèdia relatiu a:|


text: Teodor I Làscaris Era fill de Manel Làscaris i Joana Karatzaina. El 1199 es va casar amb Anna Àngela Comnena, filla del emperador bizantí Aleix III Àngel. Va exhortar al seu sogre a resistir als llatins el 1203. Quan la situació era critica Aleix va fugir (més tard fou empresonat i enviat el 1205 a Itàlia a la cort de Conrat, marquès de Montferrato, que estava casat amb la seva germana). Teodor es va seguir oposant als llatins i quan la ciutat va caure el 12 d'abril del 1204 i el seu germà Constantí XI Làscaris (el darrer emperador) va morir, va fugir (gener del 1205) a la costa asiàtica on va aconseguir reunir algunes tropes amb les que va dominar Nicea i part de Bitínia i va prendre el títol de dèspota en nom del seu sogre Aleix III. Va perdre aquestos territoris davant de Lluís comte de Blois, que havia rebut Bitínia com a feu, però quan els búlgars van atacar a Balduí I de Flandès emperador de Constantinoble, Lluís va haver d'anar en el seu ajut i Teodor va poder recuperar els territoris, i com que Aleix II estava encara retingut a Montferrato va agafar el títol d'emperador i fou coronat pel patriarca Miquel IV Autorià en 1208.[1] El títol li fou disputats per altres prínceps bizantins que havien establert dominis propis, especialment Aleix I Comnè de Trebisonda amb el que va lliurar una guerra durant alguns anys; atacat per David Comnè dèspota de Sinope i el seu germà Aleix I Comnè de Trebisonda, i en guerra contra Enric I de Flandès, nou emperador llatí (formalment després del 20 d'agost del 1206), va poder acordar una treva amb l'emperador llatí. Contra els seus veíns orientals va obtenir diversos victòries i va poder incrementar els seus dominis i poder. El 1209 va tornar Aleix III i es va voler fer reconèixer a Nicea però Teodor s'hi va negar; Aleix va conspirar contra Teodor amb el suport de Kai Khusraw I soldà del Soldanat Seljúcida de Rüm a la cort del qual va fugir el 1210. A la batalla del riu Meandre el 1211 les forces del soldà i d'Aleix III foren derrotes, el soldà va morir i l'antic emperador fou capturat per les forces lleials a Teodor. Aquest el va enviar a un monestir a Nicea on va morir un cert temps després ja a avançada edat. El 1212 es va casar en segones noces amb Filipa d'Armènia, filla del rei Rupen III però el matrimoni fou anul·lat per motius religiosos i el fill que havien tingut fou eliminat de la successió. La treva amb els llatins es va trencar el 1214 quan Teodor es va aliar a Aleix I Comnè de Trebisonda i va envair Bitínia, va sorprendre a les tropes d'Enric a la zona i la va conquerir. Llavors Enric va creuar el Bòsfor amb un exèrcit escollit i va assetjar Pemanene que finalment, després de llarga resistència, es va rendir. Enric va fer matar als tres principals oficials encarregats de la defensa de la ciutat, Dermòcit, Andrònic Paleòleg (cunyat de Teodor) i un tercer personatge el nom del qual no s'esmenta però que era germà de Teodor i ha estat identificat com Constantí Làscaris). Finalment es va ajustar la pau per la que Enric va haver de reconèixer a Làscaris els territoris a l'est d'una línea entre Sardes i Nicea, i a més a més tota la Bitínia conquerida pels grecs. Del seu primer matrimoni amb Anna Àngela Comnena va tenir dues filles: - Irene, casada amb el futur Joan III Ducas Làscaris Vatatzés. - Maria, casada amb Bel·la IV rei de Bulgària. La resta del seu regnat va restar en pau. Va morir quan només tenia uns 45 anys, el 1222, després de 18 anys de regnat de fet i 16 anys des de la seva coronació. No va deixar fills mascles i el va succeir el seu gendre Joan III Vatatzés, casat amb la seva filla gran Irene. Referències[modifica | modifica el codi] - Harris, Jonathan. Byzantium and the Crusades (en anglès). Continuum International Publishing Group, 2006, p. 166. |Precedit per: - |Emperador de Nicea 1204-1222 |Succeït per: Joan III Ducas Làscaris


text: El Màster en Ciència de Materials de la Universitat d'Alacant està plantejat per a oferir una formació especialitzada i avançada en un àrea científica de gran impacte fonamental i tècnic com és la de Materials, i dins de la mateixa la de Nanomateriales. Està dirigit, principalment, a llicenciats o graduats de titulacions de Ciències com: Química, Enginyeria Química, Física, Enginyeria de Materials, etc. Es tracta d'un màster orientat a la investigació, que proporciona les bases per al desenvolupament de l'activitat investigadora en la realització d'una Tesi Doctoral i capacita per a realitzar activitats de R+D en centres tecnològics i empreses dedicades a l'àrea de Materials. El Master en Ciència de Materials de la Universitat d'Alacant té el seu origen en els cursos de formació del programa de doctorat en Ciència de Materials, que s'han vingut impartint des de la dècada dels vuitanta i que han anat evolucionant d'acord amb el gran avanç i increment de la investigació en l'àrea de la Ciència de Materials que es realitza en la Universitat d'Alacant. L'esmentat programa de doctorat va rebre l'any 2004 l'Esment de Qualitat, la versió actual del programa de doctorat va aconseguir en 2011 l'Esment cap a l'Excel·lència del Ministeri MEE2011-0051. En la docència del Master en Ciència de Materials participen professors de quatre departaments de la UA: Física Aplicada, Química Analítica, Nutrició i Bromatologia, Química Física i Química Inorgànica, la qual cosa pot considerar-se com una mostra del caràcter multidisciplinari del Master. És important esmentar que el Master en Ciència de Materials està coordinat i gestionat per l'Institut Universitari de Materials d'Alacant (IUMA). Aquesta relació del Master amb el IUMA és interessant posat que pot aportar als estudiants la gran experiència i els contactes (amb la indústria i amb altres centres d'investigació) dels grups d'investigació que componen l'Institut de Materials d'Alacant. OBJECTIUS I COMPETÈNCIES DEL MÀSTER Facilitar als estudiants una formació de postgrau que cobrisca aspectes bàsics i aplicats de la Ciència dels Materials (incloent aquells identificats com nanomateriales). Formar doctors en l'àrea de la Ciència dels Materials que puguen desenvolupar la seua activitat professional en investigació, en el sector industrial o en docència. Obrir vies a l'alumnat per al desenvolupament de la seua activitat professional, aprofitant la ja notable col·laboració entre la Universitat d'Alacant i la Indústria. Facilitar a l'alumnat el contacte amb altres Universitats i Centres d'Investigació actius en l'àrea dels Materials. Consolidar i potenciar la investigació científica i tecnològica en l'àrea de la Ciència i la Tecnologia de Materials. Les competències del Màster en Ciència de Materials abasten un conjunt de coneixements, procediments i aptituds que es complementen entre si. Es defineixen 3 tipus diferents de competències: competències generals, competències específiques fonamentals i competències d'especialització Algunes d'aquestes competències són: Competències generals: Desenvolupar un aprenentatge autodirigido o autònom d'aprofundiment en la matèria, seguir i interpretar críticament els últims avançaments en la teoria i la pràctica de la Ciència de Materials, desenvolupar tasques d'investigació i interpretar els resultats de la mateixa, dur a terme amb correcció suficient la comunicació oral i escrita, en castellà i en anglès, dels continguts de la matèria, elaborar i defensar un projecte d'investigació. Competències específiques fonamentals: Conèixer els conceptes fonamentals dels temes que s'indiquen a continuació per a la seua aplicació en el desenvolupament de la investigació (en l'àmbit acadèmic i professional) en Ciència de Materials: Química de l'estat sòlid, física de l'estat sòlid, química física de superfícies, tècniques de caracterització, propietats més destacades dels materials (mecàniques, elèctriques, òptiques, etc.). A més: Classificar materials segons propietats i aplicacions, determinar les tècniques de caracterització adequades per a cada tipus de material, seleccionar materials per a una determinada aplicació, interpretar comportaments i establir relacions entre propietats i estructura, conèixer el concepte de nanomateriales i les principals propietats que els caracteritzen. Competències específiques d'especialització. Aquestes estan relacionades amb les diferents matèries en la qual s'estructura l'especializaión del màster, que s'indiquen en el pla d'estudis.


text: Guaiteu com intenta fer una amanida a la part posterior de la seva mítiquíssima fregoneta volkswagen mentre el passejen a tot gas per la pista de proves. També li tocarà conduir esportivament, i el seu objectiu no pot ser un altre que millorar el temps de volta que va fer en Gordon Ramsay. Ho aconseguirà? En Gordon també va tenir la seva sessió Top Gear... però no es lo mismo. Per molt que li cuinin plats en uns greixosos i pudents motors de cotxe. Està bé, però no és un plat tan, com ho diria, tan crispy com en Jamie. I una altra entrevista al rubiales, en aquest cas 100% entrevista sense numeret gastronòmic. Però és igual, entre el presentador Jeremy Clarkson i en Jamie em fan venir ganes de ser subdit de sa Graciosa Majaestat. Long live the Queen.


text: Catalunya, les Illes Balears i les regions franceses Migdia-Pirineus i Llenguadoc-Rosselló formen des del 2004 l'Euroregió Pirineus Mediterrània. (Aragó se'n va retirar arran del litigi amb Catalunya sobre el patrimoni religiós de la Franja d'Aragó). El conjunt representa uns 14,2 milions d'habitants, i un PIB de 358.372 milions d'euros. Des del 2010, Philippe Mestre és el director de l'Agrupació Europea de Cooperació Territorial (AECT), l'estructura jurídica que gestiona l'Euroregió. “L'AECT som el braç armat de l'Euroregió” diu Mestre, que aquesta setmana va ser a Girona per participar en les Jornades Tècniques de l'Espai Català Transfronterer. On té el seu despatx? A Barcelona, Tolosa i a Brussel·les, on tenim un representant permanent. L'equip que treballa a l'AECT és europeu fins a l'ànima; estem a distàncies d'entre 500 o 800 quilòmetres els uns dels altres però estem sempre en contacte; les noves tecnologies ens faciliten les coses, però és clar que cal estar disposat a moure's. Què ha aconseguit, l'Euroregió, des del 2004? Destacaria el projecteCreamed , d'1,4 milions d'euros, finançat en un 75% per la Unió Europea: consisteix a fer treballar conjuntament els 80 vivers d'empresa que tenim a l'Euroregió i els portem als grans salons internacionals. Significa que aquests vivers d'empresa i els joves empresaris que hi arrenquen els seus projectes, des d'Albí, l'Hospitalet, Perpinyà i les Illes Balears treballen junts i es poden presentar a la resta d'Europa junts, de manera molt més potent. Junts som més forts? Si anem junts, quatre regions, 14 milions d'habitants, i si demostrem que ja hem fet bé les coses fins ara i que volem seguir junts, a Brussel·les ens faran cas. Hi ha gairebé 200 regions a Europa, si hi anem d'un en un no ens veuen. Junts representem un PIB com el de Bèlgica. Que més fa, l'Euroregió? Un altre projecte, que tot just està als seus inicis, és el que consisteix a crear un eurocampus: en conjunt, l'Euroregió representem 510.000 estudiants, prop de 40.000 investigadors. Hem de fer per manera que tota aquesta gent treballi conjuntament i que els estudiants puguin beneficiar-se del capital que representa aquesta potència de formació. Potenciem un xec eurocampus, un ensenyament de les llengües, nous diplomes i noves direccions de tesines. Fem la promoció de la mobilitat: qualsevol estudiant que traspassa els pirineus per seguir els seus estudis a l'Euroregió es beneficia de 600 euros suplementaris. Si vol anar a Londres que ho faci, però potser a l'Euroregió trobarà el que busca. És un Erasmus euroregional. La ciutadania coneix prou que el que esteu fent? No, és cert que hi ha una manca de visibilitat; ens fa falta comunicar i explicar, per fer arribar a la ciutadania la plusvàlua que representem. El context de crisi amenaça l'Euroregió? En l'última cimera, el 29 d'octubre passat a Barcelona, les quatre presidències van manifestar clarament que l'Euroregió és l'aposta de futur i que cal tirar-ho endavant. Cal seguir, malgrat la crisi; però no en qualsevol camp, no ens dedicarem a crear infraestructures, hem de centrar-nos en temes econòmics, investigació, ensenyament i desenvolupament sostenible, camps en què som competents, i podem ser una referència pel tot el sud oest d'Europa. Però hi haurà retallades, des de la Comissió Europea, en el programa 2014-2020 de programes per a la cooperació transfronterera. En patirem les conseqüències; però Europa no finança mai al 100% un projecte, cal posar-hi 1 euro perquè Europa n'hi posi 1. Cal que nosaltres hi posem alguna cosa per poder actuar sobre la mecànica europea. Si hi ha menys diners, voldrà dir que haurem de ser entre els millors per poder guanyar. Hi haurà tants o més projectes però menys diners. Hem de demostrar que nosaltres ja hem fet coses i que som competents. Eurodisctricte, Euroregió i Comunitat de Treball dels Pirineus, no hi ha el perill de duplicar les feines? Per ara això no passa, són àmbits diferents, cal estar atents. El nostre avantatge és que vam ser pioners amb l'AECT, que ara tenim una estructura molt ben valorada des d'Europa. Estem entre els primers. Que passaria a l'Euroregió si Catalunya esdevingués un nou estat? Res... L'Euroregió hi és per la voluntat política de treballar junts, si aquesta voluntat continua, l'Euroregió seguirà existint. Hi ha altres exemples a Europa d'estats més o menys grans que treballen junts.


text: El món de les pizzes es pot dividir, a grans trets, entre la pizza original, de massa prima i generosa cobertura i la pizza d'inspiració ianqui, on el gruix de la massa desvirtua el conjunt. Les primeres sempre m'han agradat, però les altres em semblen una presa de pèl. Si vull menjar pa, menjo directament pa, i si vull una pizza, la massa només ha de ser la base sobre la qual reposen la resta d'ingredients, prou subtil per no usurpar el protagonisme a la resta. Ironies de la vida, l'altre dia vaig perpetrar aquesta pizza, que, sense poder-ho evitar, respon més al segon model que al primer. I és que, per més que estirava la massa, es retreia una vegada i una altra. Finalment la vaig posar al forn amb una clara sensació de fracàs. Però a mesura que s'anava coent, primer l'olor, després l'aspecte i finalment el gust, em van fer reconciliar amb mi mateix. Segueixo pensant exactament el mateix respecte a la massa, però per una vegada -i sense que serveixi de precedent- he de confessar que era boníssima.


text: Un projecte illenc se suma a l’aventura del crowdfunding, el nou sistema de moda per cercar finançament a travès d’internet. Ara li toca a Cinètica Produccions amb el documental Som un barri, Sa Indioteria. La cinta narra l’estreta relació del religiós Tomeu Suau amb el barri de Sa Indioteria i aconseguir un clar objectiu: fer realitat el somni dels veïns del barri, posar en marxa un centre social per tal de crear un espai de convivència. En Tomeu Suau és un clàssic de la barriada. A principis dels anys 80 va aconseguir transformar tot el deteriorat teixit social de Sa Indioteria; aquell moment va significar molt per la història de la ciutat de Palma. A Som un barri, Sa Indioteria, Suau serà el fil conductor de la trama que proposa Cinètica. Amb guió d’Irene Sala i Agnès Antich, aquesta iniciativa necessita captar 10.000 € per costejar les despeses del material tècnic i de les dotze persones que ja duen fent feina en el projecte des d’aquest estiu. Les recompenses varien depenent la quantitat aportada: podreu rebre el DVD, camisetes, entrades per a l’estrena o un sopar amb Tomeu Suau. Teniu 39 dies per a col.laborar a la ja famosa pàgina de crowfunding Verkami clicant aquí.


text: Els reis de l'ACB El Regal Barça conquereix per setzena vegada la Lliga de bàsquet. L'equip blaugrana va guanyar el tercer partit a la pista del Bilbao, per 55 a 64, i completa una gran temporada, en què també ha guanyat la Supercopa i la Copa del Rei. Joan Carles Navarro va ser escollit jugador més valuós de la final.


text: TEMAS RELACIONADOS NOTICIAS RELACIONADAS Barcelona, (Redacció)- La Cursa de la Mercè ha assolit el rècord d’inscrits amb 17.000 corredors. Les inscripcions s’han tancat superant en 1.000 participants a l’edició de l’any passat. La cursa es disputa el proper diumenge 15 de setembre i fa un recorregut de 10 quilòmetres passant per alguns dels llocs més emblemàtics de Barcelona. És, a més, una cursa solidària que posa de manifest la capacitat de la ciutat d'afrontar aquest tipus de reptes. És per aquest motiu que la Cursa de la Mercè destinarà tots els seus ingressos per inscripció a diferents projectes solidaris com AACIC, Fundació Gresol, Projecte Home, AMISI, Fundació Pare Manel, Associació Casal dels Infants Acció Social als Barris, Fundació Arrels, i Club Esportiu Esbonat i Amistat Barcelona. A més, els inscrits que ho vulguin tenen la possibilitat de col·laborar en un estudi sobre el dolor lumbar que està fent l'Hospital de Bellvitge i que té per objectiu estudiar com els factors psicològics i socials poden influir en l'aparició d'aquesta patologia.


text: Si ets músic, tens un grup, ets cantautor, etc etc i vols donar sortida a la teva feina, Música Global et proposa fer l'edició (no inclou gravació) del teu treball, desde 500 còpies en endavant, en el format que més et convingui, jewel-box amb llibret de 8 pàgines, digipack amb llibret de 8 pàgines, etc etc. Qué serà entregat a les principals ràdios de Catalunya o d'Espanya, depenent l'estil o idioma del teu treball. Si amb l'edició no tens prou i vols estar a l'última i vols que la teva música estigui en tots els portals de venda digital més importants del món, com ara iTunes, emusic, Amazon, seven digital.... deixa'ho a les nostres mans, nosaltres ho fem per tu. Consulta sense cap compromis les condicions , nosaltres t'ajudarem a trobar una solució a la teva mida. Emplena el formulari que et propossem i la teva petició serà contestada el més breu que ens sigui possible. No deixis perdre aquesta oportunitat. Emplena el seguent formulari.


text: Dubrovnik, “La perla de l'Adriàtic”, està situada a la costa croata. Aquesta petita i acollidora ciutat de la Costa dàlmata té una bellesa incomparable. És per això que fou designada Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO. Les muralles i fortificacions que separen la ciutat i el mar són realment espectaculars. Tot passejant i observant, descobriràs un monument a cada pas: la Columna de Roland, la Torre del rellotge o la Font d'Onofre... Dubrovnik és un excel·lent punt de partida o punt final del viatge per recórrer Croàcia. No t'oblidis de visitar l'illa de Mjet, les illes Elaphiti o les famoses illes de Hvar o Korcula. Reserva ja el teu vol a Dubrovnik!


text: Epodes Els Epodes són una obra d'Horaci formada per disset peces inspirades en la lírica grega. Aquests poemes continuen la mateixa temàtica satírica que inicià Horaci amb la seva obra primerenca Sàtires, però no estan escrites en Hexàmetres, i tenen un to més líric. Horaci pretén satiritzar la societat romana a través de diferents models humans carregats de vicis. Els temes dels Epodes són molt variats: de crítica contra la bruixa Canidia (V), contra Mevio (X), d'indignació contra els que pertorben l'Estat (VIII); dirigint-se d'una manera jovial a Mecenàs (III); El somni de les Illes Afortunades (XVI). També amb tema eròtic (XIII), tema amoròs (XI,XV). Podeu llegir el text en llatí i la traducció a Wipitexts dels següents epodes: - Un dels Epodes més coneguts és el II, famós perquè donà nom al tòpic literari Beatus ille. |Beatus ille qui procul negotiis,||Feliç aquell que lluny dels negocis,| |ut prisca gens mortalium,...||cultiva les heretats amb els seus bous,...| Un encert d'Horaci en aquest poema, és que posa l'alabança de la vida de camp en boca d'un usurer. Els darrers versos del poema són d'una fina ironia. - L'Epode X es una paròdia d'una propemptica, composició que es dedicava al amics que partien de viatge. En aquest cas Horaci no li desitja un bon viatge a l'odiós Mevi, ans tot el contrari, que els vents facin miques la nau. Tot ens fa pensar que Horaci tenia un odi personal a Mevi, poeta que havia gosat criticar a Virgili, amic íntim d'Horaci. L'epoda té el caire d'un malefici; el sacrifici d'un mascle cabró per tal que es compleixi el desig de destrucció de Mevi sembla un rite de bruixeria.


text: Vocal semioberta anterior arrodonida |Número AFI||311| |Símbol AFI||œ| |Imatge AFI| |Símbol HTML||œ| |X-SAMPA||9| |Kirshenbaum||W| La vocal semioberta anterior arrodonida és un fonema que es representa [œ] en l'AFI. Apareix en determinades llengües de l'est i del nord d'Europa, majoritàriament, com en l'alemany "hören" (sentir). Al català aquest so és present al dialecte capcinès. Característiques[modifica | modifica el codi] - Es pronuncia posant la boca en forma d'[ɔ] però pronunciant una [ɛ]. - És semioberta perquè la llengua es troba a mig camí entre una vocal oberta i una vocal mitjana. - És arrodonida perquè els llavis s'acosten i es tanquen en forma de cercle per pronunciar-la. - És anterior perquè la llengua es desplaça cap endavant en articular-la. En d'altres llengües[modifica | modifica el codi]


text: Tant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Suite Novotel Berlin Potsdamer Platz Hotel és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Berlín. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Anhalter Bahnhof, Estació de Tren Anhalter Bahnhof, Topografia dels Terrors. Simplement imagini's totes les comoditats i diversions que vostè espera de Accor Hotels i afegeixi-hi el comfort de la seva llar. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen centre de negocis, equipaments per a persones amb discapacitats, servei d'habitacions 24 h, visites turístiques, ascensor. Les comoditats de l'hotel han estat cuidadosament seleccionades per a satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb plat de dutxa, caixa forta a l'habitació, accés a internet (sense fils), assecador de cabell, TV satèl•lit/cable a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses centre esportiu, massatge, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Suite Novotel Berlin Potsdamer Platz Hotel no troba competidors en cap categoria.


text: |Godzilla, King of the Monsters!| Japó / USA Efectes especials Raymond Burr: Steve Martin Una mica d'història: Ed Goldman va veure el film Gojira en un cinema asiàtic de Los Angeles i la va comprar inmediatament per tornar-la a vendre a Jewell Enterprises Inc, pruductora i distribuidora de xplotations. Era un bon moment per les monster movies, però les referències a la bomba Atòmica i que fos una pel·lícula 100% Japonesa (els americans encara recordaven Pearl Harbor), els feu dubtar. Finalment van decidir eliminar tot referent antinuclerar del film i afegir escenes noves amb l'actor Raymond (Perry Mason) Burr fent de periodista, testimoni occidental de tots els fets. La peli perd tot el rerafons social i crític per convertir-se en un mer entreteniment. Fent que la crítica destrossés el film però que es convertís en un èxit de públic. Recordem la llegenda publicitària que trovem en el cartell del film "¡Un monstre enfurismat destrueix una ciutat sencera! ¡Fa que KING KONG sembli un nan!" Joomla Templates and Joomla Extensions by ZooTemplate.Com


text: A la vora del Mediterrani, al centre d'una badia envoltada de sistemes muntanyosos, la localitat andalusa de Màlaga té una espectacular ubicació. Famosa pel seu excel·lent clima i per la seva proximitat a les platges de la Costa del Sol, destaca a més per ser la ciutat natal de Picasso i una de les més antigues d'Europa, fundada pels fenicis al segle VIII a. C. Si agafes un dels nostres vols barats a Màlaga, trobaràs una ciutat en què relax, cultura i història es donen cita de la manera més natural. Veritable mosaic de cultures, Màlaga atresora restes fenicis, púnics, romans o àrabs, el que la converteix en una de les poques ciutats del món que presenten una superposició tan àmplia d'empremtes del pas de civilitzacions al llarg dels segles en un espai urbà reduït. Al seu centre històric conviuen monuments tan dispars com el Teatre Romà, l'Alcassaba, la Catedral o la Jueria. Alguns d'ells estan situats a la muntanya Gibralfaro i els seus voltants, com el castell musulmà que corona la muntanya, construït durant el segle XIV per Yusuf I sobre un recinte d'origen fenici. Als peus de Gibralfaro es troba l'Alcassaba, significativa fortificació palatina d'època musulmana, i a la falda nord del vessant de l'Alcassaba, el Teatre Romà, edificat al començament del segle I a l'època de l'emperador August. La Catedral de l'Encarnació, d'estil renaixentista però amb elements barrocs, el Palau Episcopal, edifici barroc classicista, o el neo classicista Palau de la Duana, completen el recorregut per diferents èpoques i estils que ofereix la ciutat. Dos dels llocs de visita obligada a Màlaga són sens dubte la Casa Natal de Picasso i el Museu Picasso Màlaga, que acull 285 obres del genial pintor. Si el que vols és lliurar de ple a la 'dolce vita' malaguenya, llavors no deixis de prendre't uns vins a la centenària taverna Antiga Casa Guàrdia o de passar-te per la ciutat entre el segon divendres d'agost i el diumenge de la setmana següent, dates en què se celebra la Fira de Màlaga, el gran esdeveniment de l'estiu. Focs artificials, cavalls, vestits de flamenca, música i vi dolç, prenen de dia al centre de la ciutat i de nit el Reial del Cortijo de Torres, regalant al visitant l'essència de la festa andalusa. Consulta l’oferta de vols de Gran Canària a Màlaga i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Gran Canària a Màlaga. Els preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Gran Canària a Màlaga fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada. Estada mínima requerida 3 dies o la nit del dissabte a destinació


text: Confederació de Bar La Confederació de Bar, va ser un aixecament dels patriotes polonesos contra la ingerència russa a Polònia l'any 1768 reunits a la ciutat de Bar i al mateix temps contra el Rei Estanislao II i els reformadors polonesos que volien limitar el poder de la noblesa. Defensaven la Confederació de Polònia i Lituània, actualment coneguda com la República de les Dues Nacions o Confederació de les Dues Nacions (en polonès Rzeczpospolita Obojga Narodów, en lituà Abiejų tautų respublika; en bielorús Рэч Паспалітая, Retx Paspalítaia; en ucraïnès: Річ Посполи́та Обо́х Наро́дів, Ritx Pospolyta Obokh Naródiv; i en llatí Regnum Serenissimum Poloniae), va ser una mena de república aristocràtica federal, formada el 1569 pel Regne de Polònia i el Gran Ducat de Lituània,es va formar el 1569 per la Unió de Lublin, que unia al Regne de Polònia i el Gran Ducat de Lituània, i va durar en aquesta forma fins a l'aprovació de la Constitució del 3 maig de 1791. La Confederació no només abastava els territoris del que avui és Polònia i Lituània, sinó també la totalitat del territori de Bielorússia i Letònia, la major part d'Ucraïna i Estònia, i la part occidental de la Rússia d'avui (Smolensk i Kaliningrad). Originalment els idiomes oficials de la Comunitat eren polonès i llatí (al Regne de Polònia) i rutè i Lituà (al Gran Ducat de Lituània). El portaveu de la confederació fou el sacerdot carmelita Marek Jandolowicz. El moviment es va estendre ràpidament a Ucraïna. Frederic II de Prússia alegant raons seguretat, decreta l'establiment de guarnicions a la part polonesa de Prússia. Els russos fan el mateix al sud-oest. El general rus Souvorov ocuparà a Cracòvia. Rei Estanislao II lluita contra els Confederats de Bar o s'unirà a ells, segons les circumstàncies. De fet esclatara una guerra civil, seguida d'una revolta camperola, on els camperols massacraran nobles i jueus ortodoxos. Amb el pretext d'una violació de la frontera al perseguir als rebels, l'Imperi Otomà declara la guerra contra Rússia durant l'octubre de 1768. La lluita es perllonga per quatre anys. França intervindrà en favor dels confederats i els va enviar el coronel Charles François Dumouriez com a suport i assessor militar. |A Confederació de Barhi ha contingut multimèdia relatiu a:|