Dinàmiques del ‘procés’ i del ‘no procés’: elements polítics | política prosa Dinàmiques del ‘procés’ i del ‘no procés’: elements polítics Temi Vives | 18 Novembre 2019 Com a país i com a societat, estem afectats per un conflicte (el denominat procés) que està fent-se crònic en base a l’exaltació de les lògiques d’identitat, nació i segregació ben adobades per les suscitades passions concomitants. La situació política a Catalunya continua deteriorant-se i exacerbant-se, entre altres motius, per mostrar-se com un fenomen incomprensible per a tots dos bàndols. La bretxa de la incomprensió generada entre els diferents interlocutors es manifesta com una causa major del propi conflicte. Un primer element d’anàlisi és que el procés és una estratègia secessionista que no s’entén o no es vol entendre o s’entén malament o de manera polaritzada pels partits d’àmbit espanyol. Sembla que a «Madrid» no van donar-set per assabentats, no van acollir la queixa; sembla com si no volguessin escoltar ni reconèixer que els independentistes catalans han enviat un missatge de desafecció, ni tampoc atenen a llurs causes. En el seu moment (no pas actualment), aquest donar l’esquena al procés, impedia la comprensió per part dels partits d’àmbit espanyol i d’altra banda exacerbava la resposta emocional dels independentistes, especialment dels radicals, doncs (amb més o menys raó) entenien que no eren atesos ni emocionalment ni racionalment. Però ara ja hem vist que les coses no son ben bé així. Des del punt de vista de la dinàmica política, el procés és una estratègia de conquesta de poder de baix-a-dalt (bottom-up), però impulsat, catalitzat i alimentat de dalt-a-baix (top-down). A partir d’aquesta doble dinàmica (bottom-up/top-down) coneguda des de fa segles en la història de la Política i també a partir de l’anàlisi ja fet per Antonio Gramsci, la pregunta que es manifesta crucial en l’evolució de el procés (i per extensió a tot procés revolucionari) és la següent: és la independència total (referida com el procés) l’objectiu final? O únicament es pretén aconseguir l’hegemonia del poder (el no-procés), per a partir d’aquest moment poder instrumentalitzar a la societat tant catalana com espanyola? Una proposta fràgil En una societat plural i altament cosmopolita com la catalana, no és imaginable aconseguir l’adhesió majoritària de les 2/3 parts (com ho estableix l’Estatut actual) dels catalans per motius de racionalitat política. Les decisions polítiques d’una gran majoria de ciutadans es prenen en base a les aspiracions a tenir bones feines, la salut i educació públiques i de qualitat, la pau social i el benestar. D’altra banda, la proposta secessionista es manifesta com a fràgil i volàtil a causa d’elements tan crucials com: i) la seva dependència de la conjuntura econòmica; ii) de les lleialtats de classe i partits; iii) de la cada cop mes evident segregació entre el món rural i l’urbà i iv) del fet que més tard o més d’hora el conjunt de la ciutadania anteposa el pragmatisme a altres consideracions polítiques. No hem d’oblidar que des dels antics grecs fins a l’actualitat, la política s’entén com la confrontació entre aspiracions i realitat. Tot això ha obligat els independentistes a substituir els elements polítics pragmàtics (que no podrien resoldre pel simple fet de proclamar-se una republicà independent) per elements força subjectius com la moral, les emocions, la identitat, el pacifisme teòric i un particular concepte de la democràcia deslligat de la legalitat vigent. La construcció d’aquesta hegemonia ha consistit a dissenyar una visió i interpretació a la mesura del sector independentista que decideixi el que és bo o dolent i el que és veritat o mentida. Cal reconèixer que l’èxit de l’independentisme ha consistit bàsicament en la construcció d’aquestes conspícues ulleres per veure «la realitat independentista» i que la meitat de la població catalana les utilitzi. Per als qui adoptin aquest tipus d’òptica o enfocament, la repressió, el 155, els moments d’exaltació emocional i els tsunamis democràtics són clarament un èxit per al procés. És a dir, el principal catalitzador, justificant emocional i èxit del procés és la frustració que genera el «dret a decidir» que s’ha imposat com moralment incontestable en el si de la societat catalana independentista. De fet, el dret a decidir en la versió independentista catalana és en realitat una violació dels drets dels catalans que no volen ser independentistes i dels espanyols que no volen que el seu territori s’esqueixi. El «dret a decidir» és també la violació del dret a poder optar per la convivència pacífica i viure en cordialitat i solidaritat. També es una flagrant violació del famós i insuficientment debatut dret a «no haver d’escollir» derivat de la llibertat negativa i la llibertat positiva que Isaiah Berlin, descriu en l’assaig Dos conceptes de llibertat al 1958 i que John Gray va analitzar en el llibre L’ànima de la marioneta (2015). La concepció positiva de la llibertat assenyala que tota persona ha de tenir la capacitat de ser amo de la seva voluntat i de determinar les seves pròpies accions i el seu destí. La llibertat negativa radica bàsicament en l’absència de coerció per altres. El concepte de llibertat negativa parteix de la idea que vivim en un món on realitzar una fi implica necessàriament el sacrifici d’altres finalitats. Concretament, la proposta dels independentistes d’«obligar-nos» a escollir entre el sí i el no a una república catalana independent, conculca els dret dels ciutadans que voldrien una tercera opció, com per exemple una Catalunya dins d’un Estat Espanyol federal i dins d’una Europa federal. De la paraula a l’acte violent Quan la paraula dimiteix, quan la incapacitat per convèncer es mostra com a irresoluble, sorgeix el domini de la violència que és un passatge a l’acte per anar més enllà amb la pretensió d’imposar el que no s’ha pogut convèncer amb la paraula. A partir d’aquest moment, entendre la nova dinàmica (la pròpia violència i la imposició d’un discurs secessionista) exigeix reflexionar sobre les coordenades d’aquest passatge de la paraula a l’acte violent. Aquests elements arriben a ser més importants que les causes primigènies, úniques o definitives que, siguin les que siguin, al final no fan acte de presència, deixant el protagonisme de l’acció política a la violència i a les imposicions que d’un costat o un altre se’n deriven. Els episodis de violència que estem veient a Catalunya tenen, per tant, una explicació complexa. Més enllà de l’òbvia espectacularitat mediàtica que pot enlluernar-nos, espantar-nos i fins i tot obligar-nos a prendre decisions que ens allunyen de la resolució del conflicte, convé diseccionar-los amb calma i intel·ligència. Per les informacions i imatges que ens donen els mitjans i per l’experiència de successos anteriors similars, podem deduir que aquests grups violents, majoritàriament de joves, no són homogenis. Dins de la seva diversitat de motivacions i implicacions emocionals, podem establir almenys quatre perfils ben diferenciats. En primer lloc estan aquells convençuts que la violència és un instrument eficaç al servei de la seva causa política i els danys de la qual són assumits com a menors respecte a la fi perseguida. És un exemple de violència instrumental que es legitima en nom d’un ideal o bé superior. En aquest cas, semblaria que no representa al moviment independentista, que s’autoproclama majoritàriament pacífic. No obstant això, un inevitable retret als independentistes demòcrates no violents és que van creure que la violència els beneficiaria i en conseqüència mai no han denunciat als independentistes violents o fins i tot han arribat a l’extrem d’afavorir, facilitar i potenciar les actuacions violentes. També ha de dir-se que en qualsevol moviment polític hi ha dissidències respecte al mainstream, persones disconformes amb els tempus oficials i que volen precipitar el desenllaç recorrent a la violència, motiu de més per denunciar públicament aquestes actuacions antidemocràtiques i asocials. És difícil entendre els independentistes que s’autoanomenen pacifistes i provoquen una violència com feia molts anys que no es veia Barcelona. És difícil entendre l’independentisme d’una gent que destrossa la seva ciutat amb indiferència, demostrant que els manca un tret bàsic de l’independentisme pacífic: l’estima de les seves ciutats i pobles. Després estan els que amb la violència realitzen la seva pulsió de mort o destrucció freudiana, entesa com la manera de reduir o eliminar completament les tensions. És un impuls inconscient i generador d’excitació orgànica que apareix com la cerca i retorn de l’individu al repòs absolut, al marge de qualsevol discurs ideològic o causa col·lectiva. Per a ells només compta el gaudi de la destrucció, la satisfacció de veure cremar els objectes. És igual que es tracti d’una celebració esportiva, una protesta política o un festival de música. La satisfacció que els procuren els focus posats en ells i per ells (policia, televisions, internet o les pròpies flames) és la seva única o principal motivació. Podríem dir que per a aquests independentistes la democràcia resulta molt avorrida quan ho és de veritat, com en la pròspera Europa comunitària i com ho era a Espanya i Catalunya fins que els independentistes van decidir el contrari el setembre del 2017. En tercer lloc, estan els tafaners, els que estan fascinats i excitats pel que està passant. Amb més o menys recursos ideològics, assisteixen una mica dubitatius i sense caputxes perquè no són conscients de la seva responsabilitat. Son una mescla d’espectadors i actors secundaris, atrapats en l’instant de mirar, sense ser conscients del risc de ser damnificats pels violents, les forces de l’ordre o el no sempre evitable accident. Molts d’ells no repeteixen o se’n van aviat. Finalment, hi ha un quart element, no present en l’escena, però amb gran potència operativa amb el seu discurs previ i posterior als actes violents. Són aquells líders polítics o d’opinió que amb les seves paraules incendiàries caldegen l’ambient i donen legitimitat a uns actes que de no trobar aquesta validació sociopolítica oficial quedarien restringits a àmbits privats, més o menys intel·lectuals dins d’entitats de major o menor biaix polític. Son casos flagrants a Catalunya els senyors Torra i Puigdemont, que ho fan de manera especialment palesa, descarada i vergonyosa. Decisions i respostes emocionals Des de la neurociència s’admet que les decisions es prenen emocionalment i que de manera aproximada els circuits cerebrals que sustenten aquestes decisions es posen en marxa abans que l’escorça cerebral les elabori racionalment. En tal cas hauríem d’entendre que les respostes i decisions dels independentistes (especialment els violents) són unes respostes emocionals que pel motiu que sigui no han passat per l’elaboració racional. Una altra cosa diferent és quins són els desencadenants d’aquestes emocions i què impedeix que hi hagi la desitjable elaboració racional. Arribats a aquest punt és irrellevant quina va ser la intenció original d’aquestes paraules, proclames i propostes polítiques perquè el que en la vida compta no són les intencions, sinó els fets i llurs conseqüències. L’ètica de les conseqüències és la que ha d’orientar-nos a tots i de manera especial als que per la seva funció política han de ser més conscients del poder de la paraula. Dit això, cal precisar en sentit estricte que els actes són responsabilitat de qui els executa i no es pot retreure als altres les pròpies il·lusions o creences. Això no eximeix de responsabilitat als que s’han dedicat a propagar aquestes idees. Finalment cadascun és responsable del que diu i això inclou fins a cert punt els seus efectes. No es pot dir, en sentit ètic, qualsevol cosa. Som molts els que creiem que una Catalunya independent i aïllada en aquest món neoliberal i globalitzat no pot anar gaire lluny. Cal dir clarament que el camí del procés no ens porta enlloc. Precisament això fa que no s’entengui la violència independentista, fins que Elisenda Paluzie ens ha resolt l’enigma: era per cridar l’atenció d’Europa. ¡Com si Europa no tingués claríssim el que passa! Europa no ens donarà mai suport perquè quasi tota la resta de països de la UE tenen una Catalunya al seu si. I perquè aquí no hi ha prou independentistes per aconseguir-ho. I per això ens han deixat Barcelona, Girona, les autopistes i un llarg etc. fets un nyap? I han provocat una més que probable fugida de turistes (font d’ingressos fonamental a Catalunya) de cara al proper estiu? Difícil de creure, potser hi ha un altre cosa: el no-procés. La irresponsabilitat dels violents i la dels seus inductors, conculca la llibertat positiva i la llibertat negativa de més de la meitat dels catalans i dels espanyols i, el que es més greu, posa en dubte el civisme de la societat catalana i malmet les possibilitats de construir un país societat capdavanter en l’immediat futur.


Batxillerat Institut Joan Oró | Un bloc d'informació per l'alumnat de batxillerat de l'Institut Joan Oró de Lleida Batxillerat Institut Joan Oró Un bloc d'informació per l'alumnat de batxillerat de l'Institut Joan Oró de Lleida Accés Cicles Formatius de Grau Superior Consells per superar amb èxit el batxillerat Estudis Universitàris Aquest bloc s’acaba aquí Amb el nou curs encetem una nova pàgina i un nou bloc de batxillerat. Així que aquest bloc queda ja sense actualitzar-se. A partir d’ara si ens voleu seguir feu-ho a insjonaoro.cat/bloc_batxillerat. Us hi esperem online!!! This entry was posted in General on 20 desembre 2016 by Montse Irun. Horari i dates setmana exàmens 2 batxillerat L’alumnat de 2 batxillerat té tres dies cada avaluació que simulen els tres dies de les proves d’accés a la universitat. Aquest és el calendari i horari dels exàmens dels tres trimestres. Ara ja us podeu planificar la feina. Molta sort a tots i totes! Però recordeu ... la sort acompanya als que s’esforcen!!!!!! This entry was posted in General on 4 octubre 2016 by Montse Irun. En aquest link teniu el calendari d’activitats, festes i dates importants d’aquest curs 2016-2017. This entry was posted in Calendaris and tagged calendari on 15 setembre 2016 by Montse Irun. This entry was posted in General on 13 setembre 2016 by Montse Irun. Tots l’alumnat de 2 de batxillerat que es va presentar a les proves de selectivitat de Juny van aprovar. Tot el Joan Oró us felicita i us desitja el millor pel vostre futur. This entry was posted in General on 13 juliol 2016 by Montse Irun. Claus per superar la selectivitat Hi ha només falta una setmana però les PAU es superaran millor si seguiu aquests consells. Ànims!!!!! Planificar, repasar y gestionar la ansiedad: las claves para superar la selectividad This entry was posted in PAU on 8 juny 2016 by Montse Irun. Gala de 2 batxillerat 2015 – 2016 El dijous dia 2 de juny a partir de les 8 de la tarda la sala d’actes del centre es va omplir. L’alumnat de Batxillerat i del Cicle Formatiu de Grau Superior d’Animació d’Activitats Físiques i Esportives amb totes les persones que els acompanyaven van poder gaudir d’un emotiu i participatiu acte que es va allargar ja de nit fins un concorregut piscolabis a la cantina del centre. El parlaments van anar a càrrec de la nostra directora Emma Carreras i els ex-alumnes Marina Clos i Miquel Cabrera. A partir d’aquí el protagonisme es va centrar en el nostre alumant que ens va parlar animadament, un grup musical va tocar tres temes, un altre grup va fer una ball a l’escenari i també hi va haver lloc per les sorpreses. Primer convidant a cantar al professorat del cicle i finalment convidant a ballar una mica a tothom dins el comiat final. A totes i a tots molta sort!! Fotos i vídeos en aquest enllaç. This entry was posted in Celebracions al centre and tagged celebració on 6 juny 2016 by Montse Irun. EXAMENS EXTRAORDINARIS 2n BATXILLERAT Aquí teniu el calendari i horari dels exàmesn extraordinaris de batxillerat. Ànims i a estudiar!!!! This entry was posted in Calendaris and tagged calendari on 6 juny 2016 by Montse Irun. Setmana d’exàmens 1r batxillerat horaris setmana final examens 1r bat Aquí teniu el calendari dels exàmens de la darrera setmana del curs 2015-2016. Heu treballat molt durant el curs i ja només queda l’última embranzida. Us desitgem molta sort!!! This entry was posted in Calendaris and tagged calendari on 3 juny 2016 by Montse Irun. Final de curs per l’alumnat de 2 batxillerat Ja ens atansem a la fi de curs. Ara hem de matricular-nos al a selectivitat i fer el dipòsit del títol de batxillerat. També és el moment de pre-inscriure’ns a un cicle formatiu de grau superior o a un grau. Recordeu que teniu tota la informació en aquest bloc a les pàgines corresponents. El proper dilluns i durant dues setmanes tenim les classes de preparació a la selectivitat que segur que us ajudaran a treure el millor resultat possible. I finalment dijous a les 8 ens trobarem tots en un acte acadèmic i lúdic per acomiadar la vostra estada a l’Institut Joan Oró. This entry was posted in General on 26 maig 2016 by Montse Irun. Cicles Formatius. Proves d'accès Estructura i qualificació de les PAU Informació i models de les matèries a les PAU Informacions d'interés sobre les PAU Blog de recursos per al batxillerat Notícies de l’IES Joan Oró Idees sobre com fer un treball Escola d’Enginyeria de Vilanova i la Geltrú Notes de Tall Universitats Catalanes 2012 Notes de Tall Universitats Espanyoles Tot el que voleu saber sobre l’Espai Europeu d’Educació Superior activitats assistència calendari celebració gala ori orientació PAU preinscripció premis treball_de_recerca tutoria universitat


Dia 1: Vol a Màlaga Sortida del vol fins a Màlaga. D'allà, anirem a l'Hotel de Ronda. Dia 2: Serra de Grazalema Serra de Grazalema. Considerat el lloc més plujós de la Península Ibèrica, el Parc Natural està declarat Reserva de la Biosfera per la UNESCO. Vertebrat per importants rutes que ens parlen de la seva riquesa faunística i la seva enorme biodiversitat, Grazalema és un paradís on l'amant de la natura en estat pur somiarà despert entre densos boscos. 13km, desnivell: +370m, -990m Dia 3: Parc Natural "Los Alcornocales" Parc Natural "Los Alcornocales" A mig camí entre les províncies de Màlaga i Cadis, la ruta de la Sauceda, transcorre pel bell mig del Parc, on es concentra la massa forestal d'alzines sureres més extensa d'Europa. En aquesta ruta ens veurem immersos en l'anomenat "Bosc encantat", format per arbres fantasmagòrics amb troncs de formes insòlites, envoltats d'una densa vegetació que sembla no pertànyer al Sud d'Andalusia. 13,6km, +635m, -635m Dia 4: Parc Natural "Sierra de las Nieves" "Sierra de las Nieves" és la reina de les muntanyes malaguenyes, on hi ha el cim més alt, El Torrecilla de 1919m. Podrem veure un dels Pinsapars més grans d'Espanya. 19,8 km, +940m, -940m Dia 5: "Caminito del Rey" "Caminito del Rey". Anirem a fer el famós i actualment restaurat Camí penjat en el Congost de los Gaitanes (És un itinerari molt segur). 8km, 3 hores. Desnivel +70m, -190m. A la tarda trasllat cap a l'hotel de Mijas Poble, ens quedarà temps lliure per visitar aquest bonic i pintoresc poble, famós pels burro-taxis. Dia 6: "Escalera Árabe y Pico Huma" Pujarem per la famosa Escala Àrab i arribarem fins al pic Huma, on podrem gaudir d'unes vistes impressionants. 14km, +750m, -750m Dia 7: "Torcal de Antequera" Anirem a caminar per l'espectacular Torcal d'Antequera, declarat des del 1989 Parc Natural. 6,5km, +125m, -125m. Dia 8: Màlaga i vol de retorn Matí de tranquil·litat i trasllat a Màlaga. Al migdia retorn a casa. Venia atret pel Caminito del Rei però vaig quedar sorprès pels altres Parcs Naturals. Tota una meravella de la natura. 1085 euros en habitació doble. Suplement per habitació individual de 265 euros (consulteu disponibilitat)


Ministeri de Justícia: inexistència d’antecedents penals i sexuals (com fer consultes) – Consorci AOC Ministeri de Justícia: inexistència d’antecedents penals i sexuals (com fer consultes) 1. Consulta d’inexistència d’antecedents penals. Permet comprovar la inexistència d’antecedents penals d’un ciutadà mitjançant una consulta al Registre Central d’Antecedents Penals; a partir de*: – Document identificador del ciutadà (NIF, NIE, Passaport)..................... (Obligatori) – Nom i primer cognom..................... (Obligatori) – Segon cognom.............................. (Obligatori si el titular és espanyol) – Nacionalitat.................................. (Obligatori) Per la consulta manual, seleccionar la nacionalitat al desplegable. Per la consulta a través de lots, la codificació correspon a la norma ISO3166-3 numèrica de 3 dígits. P.e 724 (espanyola) Consulteu el pas 3 d’aquest apartat i l’enllaç, si s’escau. – Sexe............................................ (Opcional) H(Home)/D(Dona) – Nom del pare del ciutadà................ (Obligatori, almenys el d’un progenitor, si el titular és espanyol) – Nom de la mare del ciutadà............ (Obligatori, almenys el d’un progenitor, si el titular és espanyol) – Data de naixement........................ (Obligatori) Format DD/MM/AAAA. Si no es coneix el dia de naixement es pot posar 00/MM/AAAA. Si no es coneix ni el dia ni el mes es pot posar 00/00/AAAA. – Pais de naixement......................... (Obligatori) Per la consulta manual, seleccionar el país de naixement al desplegable. Per la consulta a través de lots, la codificació correspon a la norma ISO3166-3 numèrica, 3 dígits. P.e. 724 (Espanya). Consulteu el pas 3 d’aquest apartat i l’enllaç, si s’escau. – Codi de província de naixement.................. (Obligatori si el titular és nascut a Espanya) La codificació serà la utilitzada per l’INE, de 2 dígits. P.e. 08 (Barcelona), 17 (Girona), 25 (Lleida), 43 (Tarragona). Si hi ha un zero a davant del codi s’ha d’indicar per tal que s’acompleixi l’esquema de la consulta. Per la consulta a través de lots, consulteu el pas 3 d’aquest apartat i l’enllaç, si s’escau. – Codi de població de naixement........ (Obligatori si el titular és nascut a Espanya) La codificació serà la utilitzada per l’INE de 5 dígits. P.e. 25001 (Abella de la Conca), 08001 (Abrera), 17001 (Agullana), 43001 (Aiguamúrcia), 08019 (Barcelona). Si no es coneix es pot posar 99999.. – Nom població naixement................ (Obligatori si el titular és nascut a l’estranger) – Correu electrònic........................... (Opcional) – Número de telèfon......................... (Opcional) Format +00111111111 o 111111111 – Número d’expedient....................... (Obligatori) *Nota: l’emissor comprova en primera instància el NIF, NIE o Passaport, i en cas d’existència en el seu entorn –Registre Central de Penats– proporciona la resposta corresponent, sense validar la resta de camps. En cas de no trobar-se el NIF, NIE o Passaport en el seu entorn, es realitza la cerca per la resta de camps facilitats abans de donar una resposta final. Les dades són obligaries per obtenir la màxima fiabilitat en la resposta, però una vegada es té constància d’una resposta final a partir d’un NIF, NIE o Passaport, la informació dels camps complementaris seran la que consti al Registre. No consten antecedents penals. No és possible resoldre la petició per aquesta via: el ciutadà haurà de sol·licitar un certificat de forma presencial o virtual. Document incorrecte. A més, el servei proporciona un codi segur de verificació (CSV) i una URL del Ministeri de Justícia on es pot recuperar el certificat en PDF emès i signat pel propi Ministeri. 2. Consulta d’inexistència d’antecedents per delictes sexuals: permetrà comprovar la inexistència d’antecedents penals per delictes sexuals d’un ciutadà mitjançant una consulta al Registre Central de Delinqüents Sexuals; a partir de*: Per la consulta a través de lots, la codificació correspon a la norma ISO3166-3 numèrica de 3 dígits. P.e 724 (espanyola). Consulteu el pas 3 d’aquest apartat i l’enllaç, si s’escau. – Sexe............................................ (Opcional) H (Home)/D (Dona) – Codi de població de naixement........ (Obligatori si el titular és nascut a Espanya) La codificació serà la utilitzada per l’INE, de 5 dígits. P.e. 25001 (Abella de la Conca), 08001 (Abrera), 17001 (Agullana), 43001 (Aiguamúrcia), 08019 (Barcelona). Si no es coneix es pot posar 99999. *Nota: l’emissor comprova en primera instància el NIF, NIE o Passaport, i en cas d’existència en el seu entorn –Registre Central de Delinqüents Sexuals– proporciona la resposta corresponent, sense validar la resta de camps. En cas de no trobar-se el NIF, NIE o Passaport en el seu entorn, es realitza la cerca per la resta de camps facilitats abans de donar una resposta final. Les dades són obligaries per obtenir la màxima fiabilitat en la resposta, però una vegada es té constància d’una resposta final a partir d’un NIF, NIE o Passaport, la informació dels camps complementaris seran les que constin al Registre. No consten antecedents penals per delictes sexuals. Codis ISO països: https://www.iso.org/obp/ui/#search/code/ Codis INE províncies: http://www.ine.es/daco/daco42/codmun/cod_provincia.htm Codis INE municipis: http://www.ine.es/daco/daco42/codmun/codmunmapa.htm 3. Especificacions a les Consultes per Lots de les dues modalitats anteriors: Fitxer de peticions (LOTS – Màxim 500 peticions per lot) Els camps que ha de contenir el fitxer CSV que cal construir per poder fer la consulta d’inexistència d’antecedents penals (o bé, la consulta d’inexistència d’antecedents per delictes sexuals) per lots són els següents: A. TIPUS_DOCUMENTACIO (Obligatori)–> (les opcions són NIF, NIE, Passaport) B. NÚMERO DE DOCUMENT (Obligatori) C. NOM (Obligatori) D. COGNOM1 (Obligatori) E. COGNOM2 (Obligatori si el titular és espanyol) F. NACIONALITAT (Obligatori). La codificació correspon a la norma ISO3166-3 numèrica. G. SEXE (Opcional) H. NOM_PARE (Obligatori, almenys el d’un progenitor, si el titular és espanyol) I. NOM_MARE (Obligatori, almenys el d’un progenitor, si el titular és espanyol) J. DATA_NAIXEMENT (Obligatori). Format DD/MM/AAAA. Si no es coneix el dia de naixement es pot posar 00/MM/AAAA. Si no es coneix ni el dia ni el mes es pot posar 00/00/AAAA. K. PAIS_NAIXEMENT (Obligatori). La codificació correspon a la norma ISO3166-3 numèrica. L. PROVINCIA_NAIXEMENT (Obligatori si el titular és nascut a Espanya). La codificació serà la utilitzada per l’INE. M. CODI_POBLACIO_NAIX (Obligatori si el titular és nascut a Espanya). ATENCIÓ: Aquest codi no es refereix al codi postal. La codificació serà la utilitzada per l’INE de 5 dígits (p.e. 80193. Si no es coneix es pot posar 99999) N. NOM_POB_NAIX (Obligatori si el titular és nascut a l’estranger) O. CORREU (Opcional) P. TELEFON (Opcional). Format +00111111111 o 111111111 Q. ID_EXPEDIENT (Obligatori) Per tal que la petició acompleixi l’esquema de la consulta a través de lots, consulteu les especificacions l’enllaç. Per carregar el fitxer cal anar a Via Oberta > Consultes pendents/Lots/Historial, i situar-se a la pestanya Lots. Seleccioneu la consulta “Inexistència d’antecedents penals” (o bé “Inexistència d’antecedents per delictes sexuals”), i pugeu el fitxer des del lloc del PC o la xarxa on l’hagueu guardat. Finalment, feu “Envia”. Recordeu que si esteu donats d’alta al repositori d’expedients/documents en tràmit DESA’L, podeu marcar l’opció “Versió imprimible a DESA’L” i les respostes individualitzades per titular es guardaran, en format PDF, a les carpetes corresponents de DESA’L que hagueu indicat al camp ID_EXPEDIENT del fitxer de peticions. Fitxer de resposta (LOTS) S’obtindrà un fitxer CSV amb els camps següents: TIPUS_ DOCUMENTACIO ID_EXPEDIENT CODI_RESULTAT CSV (Codi segur de verificació del Ministeri de Justícia) URL CSV (URL del Ministeri de Justícia) CV (Codi de verificació a DESA’L, si s’ha marcat l’opció) Annex 1. Obtenir el certificat emès pel Ministeri de Justícia El certificat en PDF emès pel Ministeri de Justícia es pot obtenir accedint a la URL indicada en la resposta a la consulta (seu electrònica del Ministeri) i allà, informant: La documentació de l’individu consultat. El CSV obtingut a la resposta. Aquesta informació ha estat útil? (-1 rating, 13 votes) Commented on 22 de Juny de 2017 No puc saber com haig de fer el tràmit. Si tens dubtes sobre com gestionar el tràmit, hauràs de parlar amb l’organisme responsable del tràmit. Si la teva consulta és sobre el certificat idCAT, et recomanem obrir una petició de suport, a través del botó “obre una petició” que trobaràs al marge superior dret d’aquesta mateixa pàgina. Vull obtenir el certificat de delictes sexuals i no he trobat cap enllaç on especifiqui o faciliti fer-ho El certificat de delictes sexuals depèn del ministeri de Justícia, si tens dificultats per accedir a demanar-lo amb un certificat del Consorci AOC, pots contactar amb el nostre centre d’atenció a l’usuari a traves del botó “obre una petició” que trobaràs al marge superior dret d’aquesta mateixa pàgina, si el problema el tens, en com demanar el tràmit hauràs de parlar amb el Ministeri


Anàlisi econòmica i recursos no renovables Empreu aquest identificador per citar o enllaçar aquesta tesi: http://hdl.handle.net/10803/2882 Director/a: Hortalà i Arau, Joan Data de defensa: 16-04-1996 Dipòsit Legal: B.33884-2008 ISBN: 9788469144121 Paraules clau: Recursos naturals; Fonts d'energia Aquesta tesi és el resultat d'una preocupació per la funció i la importància dels recursos naturals en l'activitat econòmica. A les facultats s'ensenya el funcionament de l'activitat econòmica des de diferents perspectives -micro, macro ,posant l'èmfasi en la producció i el consum, i admetent de manera implícita que aquests processos es poden dur a terme de manera indefinida. S'atorga poca importància a la base material sobre la que es realitza l'activitat econòmica, i els recursos naturals, que constitueixen l'element imprescindible dels processos productius, sovint tenen un caràcter exogen. Amb el desenvolupament de la ciència econòmica s'han consolidat diferents aproximacions analítiques per explicar el funcionament dels mercats dels béns normals (reproduïbles) així com la determinació dels preus. Una pregunta rellevant, és, doncs, si aquests mateixos esquemes serveixen per explicar el funcionament dels mercats i la determinació dels preus en el cas dels recursos no renovables, i situant-nos un xic més enllà, si la pròpia ciència econòmica disposa d'instruments vàlids per afrontar l'anàlisi d'aquests recursos. La meva idea és que és necessari tractar els recursos naturals (en aquest cas els recursos no renovables) com a béns econòmics. Si als economistes ens interessen els recursos naturals és precisament perquè són uns béns que acompleixen funcions econòmiques, i que per tant, són objecte de producció (els més heterodoxes dirien extracció) i intercanvi (encara que tinguin unes propietats físiques especials). Com aquests recursos tenen una dimensió econòmica es justifica la seva anàlisi en termes econòmics. Un dels objectius d'aquest treball és precisament mostrar que dins de la ciència econòmica existeixen enfocaments que permeten fer-ho amb garanties. La tesi s'estructura en set capítols. En el capítol primer es presenta una visió retrospectiva sobre el tractament que han rebut els recursos naturals dins de la ciència econòmica des dels seus orígens fins a l'actualitat. En el capítol segon s'exposen les principals contribucions de l'anàlisi neoclàssica dels recursos no renovables, que es desenvolupa amb les aportacions de Gray i Hotelling sobre la teoria de l'esgotament. El tercer capítol es dedica a les implicacions pràctiques de la teoria econòmica neoclàssica dels recursos no renovables. Una de les qüestions que més debat suscita sobre els recursos no renovables és la de la seva escassedat física. I més concretament, de quina manera evoluciona aquesta escassedat al llarg del temps, aspecte que es discuteix en el capítol quart. En el capítol cinquè s'analitzen les conseqüències econòmiques de l'escassedat física dels recursos no renovables. En els dos darrers capítols el treball adopta un enfocament diferent i se centra plenament en els aspectes positius. L'objectiu és analitzar com funcionen els mercats dels recursos no renovables i quins són els principals elements que influeixen en els preus. Aquí una distinció essencial és la del curt, mig i llarg termini, ja que els factors determinants són diferents en cada cas. L'anàlisi de la formació dels preus en el curt termini es du a terme en el capitol sisè, en el que s'aplica l'esquema marshallià a l'àmbit dels recursos no renovables amb les variants que són inherents a aquesta activitat. En el capítol setè i últim, s'analitza l'evolució dels preus d'un recurs no renovable en el mig termini a partir de les teories que proporciona la ciència econòmica, exercici que es du a terme pel cas concret del petroli. 01.JSS_1de18.pdf (3.855Mb) 02.JSS_2de18.pdf (4.121Mb) 03.JSS_3de18.pdf (3.883Mb) 04.JSS_4de18.pdf (4.175Mb) 05.JSS_5de18.pdf (3.583Mb) 06.JSS_6de18.pdf (3.353Mb) 07.JSS_7de18.pdf (2.899Mb) 08.JSS_8de18.pdf (2.498Mb) 09.JSS_9de18.pdf (2.679Mb) 10.JSS_10de18.pdf (2.541Mb) 11.JSS_11de18.pdf (2.518Mb) 12.JSS_12de18.pdf (2.258Mb) 13.JSS_13de18.pdf (2.213Mb) 14.JSS_14de18.pdf (2.218Mb) 16.JSS_16de18.pdf (2.136Mb) 17.JSS_17de18.pdf (1.897Mb) 18.JSS_18de18.pdf (1.107Mb)


Demanen tres anys de presó per a la directora d'un geriàtric per quedar-se diners d'una resident La fiscalia de l'Audiència de Barcelona ha demanat tres anys de presó per a la directora de la residència d'avis Alba, de Barcelona, per un presumpte delicte continuat d'apropiació indeguda. La dona està acusada d'haver-se quedat uns 19.000 euros d'una àvia resident al centre. La denunciant assegura que va afegir la mestressa com a cotitular del compte corrent perquè la va assetjar psicològicament. La denunciada, en canvi, assegura que els diners compensen les atencions que la dona va rebre de franc durant dos anys. L'acusada ja va ser condemnada a un any de presó el 1994 per falsedat documental i desatenció als avis. 12/02/2009 - 19.26 Actualitzat 12/02/2009 - 20.33 La defensa de l'acusada en demana l'absolució perquè assegura que les transferències que es van fer de la llibreta d'estalvis de les dues dones cap a comptes de familiars de la directora van a compte "en part" pels serveis que l'àvia va rebre durant els dos anys previs a l'ingrés estable a la residència. L'acusada ha explicat que havia acompanyat la dona al metge i l'havia tingut diversos períodes de la residència. La dona gran, en canvi, manté que va afegir la directora com a titular del compte sota pressió psicològica. També ha dit que li feien firmar papers sense saber què implicaven i que va demanar un canvi de centre quan es va donar del que passava. Una inspectora del Departament d'Acció Social que ha declarat en el judici com a testimoni ha manifestat que les transferències van ser d'uns 5.000 euros l'any 2003, 11.000 el següent i 2.900 el 2005.


Doble compromís del CN Premià de waterpolo per situar-se a la zona plàcida de la taula | Premià Notícies ← El CE Premià vol passar pàgina ràpid Espai d’opinió dels grups municipals: PSC → Doble compromís del CN Premià de waterpolo per situar-se a la zona plàcida de la taula Imatge d’arxiu d’un partit a la piscina municipalEl CN Premià juga dos partits de lliga aquest cap de setmana a casa davant rivals directes. L’equip premianenc s’enfronta dissabte al Marbella amb l’objectiu de sumar la cinquena victòria de la temporada i, de retruc, superar els andalusos a la taula i situar-se a la part tranquil.la de la taula de Segona Estatal. Diumenge el rival serà l’Elx. El tècnic, Ramón Rossell, creu que els dos rivals són molt diferents: http://www.ivoox.com/tall-rossell-ramon-20160122_md_10162065_wp_1.mp3 El partit de dissabte davant el Marbella és a dos quarts de dues del migdia i el podreu seguir en directe a Ràdio Premià de Mar. Diumenge es juga a les 10 del matí. Tagged with CN Premià, waterpolo Deixa un comentari Cancel·la la resposta Escriu aquí el comentari... RT @radiopremiamar: ▶Ferrran Alegre ens ajuda a conèixer la biodiversitat de la nostra ciutat a l'espai PREMIÀ NATURA🔉https://t.co/IygKtMO... 13 hours ago RT @Can_Sanpere: Mica en mica la plaça s'anima, mentre unes fan reunió de comissió altres organitzen taller d'aeris de Circ. Us esperem a l... 18 hours ago RT @radiopremiamar: ▶En Martí Sala ens parla de la saga MARVEL i de com ha arribat aquesta segona edició dels Guardians de la Galaxia 🔉htt... 19 hours ago RT @radiopremiamar: ▶.@peiropol explica al #totduna la propera exposició "Llarg octubre" que inaugura el dia 5 de maig a Blanes🔉https://t.... 19 hours ago RT @radiopremiamar: Laura Casanova @patronatpremia1 ens explica les activitats dels propers dies.📟 95,2FM https://t.co/AASOnAqidw 19 hours ago


L’iPhone barat no arribarà mai | Albert Cuesta 16 de September de 2018 by Albert Cuesta No falla. Després de cada presentació de nous telèfons Apple les xarxes s’omplen de gent decebuda o directament emprenyada perquè la marca no ha tret el suposat iPhone barat que esperaven. Aquests consumidors ja poden esperar asseguts que arribi. Apple no ho farà mai, ni li fa cap falta. El seu negoci es basa precisament a vendre telèfons cada vegada més cars, perquè els seus clients ho volen així. L’iPhone 5c, un model de baix cost -concepte relatiu tractant-se d’Apple- amb carcassa de plàstic, va fracassar perquè els compradors que no es podien permetre el telèfon emblemàtic d’aquell any van preferir comprar el de la temporada anterior, que seguia en venda, en aplicació d’una estratègia que la marca manté perquè li dona bons resultats. La gamma d’aquest any és fruit d’un experiment en sentit oposat que sí que va tenir èxit: l’iPhone X del 2017, de preu més alt que els iPhone 8, s’ha venut millor que aquests, fins al punt que el preu mitjà de venda dels telèfons Apple, sempre per sobre dels 600 dòlars malgrat que el conjunt del mercat baixa contínuament, ja supera els 700 dòlars. Per això els tres models nous arriben amb preus que van dels 849 € de l’iPhone XR amb 64 GB fins als 1.649 € de l’iPhone XS Max amb 512 GB, el més car de tota la història de la marca. El preu no és cap problema per als millors clients d’Apple. Uns clients que, a més, acaben apreciant el valor del que compren. No és casual que a la presentació de dimecres intervingués Lisa Jackson, la vicepresidenta d’iniciatives mediambientals d’Apple, assegurant que l’empresa pretén que els seus productes durin el màxim possible. Una mostra: el sistema operatiu iOS 12, que es distribuirà a partir de dimarts que ve, funciona fins i tot en els iPhone 5S de fa cinc anys. A la pràctica això vol dir que un iPhone comprat de segona mà es pot tornar a vendre. Quantes marques d’electrònica poden dir-ho? Filed Under: Ara, Article, Destacat 2, Paper Tagged With: apple, iphone, smartphones


La "Biblioteca Ramon Fernàndez Jurado de Castelldefels." Un exemple ... von Jordi Beltran Andreu - Portofrei bei bücher.de La "Biblioteca Ramon Fernàndez Jurado de Castelldefels." Un exemple pararigmàtic de les biblioteques del futur (eBook, PDF) Master's Thesis from the year 2017 in the subject Art - Architecture / History of Construction, grade: 8, Open University of Catalonia, language: Catalan, abstract: El projecte que volem plantejar és la realització d’un estudi de cas al voltant de la Biblioteca Ramón Fernández Jurado de Castelldefels. Es tracta de fer servir aquest espai com a exemple paradigmàtic de les transformacions que han estat experimentant les biblioteques públiques davant la necessitat d’adaptar-se als canvis tecnològics i socials dels darrers temps. El cert és que les biblioteques han anat acceptant progressivament...mehr La statuomanie parisienne Rodins "Monument à Balzac" als Denkmal der Dritten Republik (eBook, PDF) Die Architektur der Wassertürme in der Kunstgeschichte und die Turmbauten von Michel de Klerk (eBook, PDF) Komprimiertes Wohnen. Das Wohnhochhaus (eBook, PDF) Architektur in der Zeit des 3. Reichs. Ordensburg Vogelsang und Seebad Prora im Vergleich (eBook, PDF) ISBN-13: 9783668530331 Artikelnr.: 49156293


Els embassaments de les conques internes situats al 70% - Diari de Girona Els embassaments de les conques internes situats al 70% 03.09.2015 | 00:00 Tot i el t�pic descens estival a causa de l'increment de la demanda d'aigua i l'abs�ncia de pluges, els embassaments de les conques internes es mantenen amb bones xifres, concretament al 72% de la seva capacitat. A principi de mes ja tenen 502 hect�metres c�bics d'aigua emmagatzemats, 10 punts menys que fa un any segons les dades de l'Ag�ncia Catalana d'Aigua.Malgrat que el mes d'agost ha estat relativament pluj�s, aix� no s'ha vist massa accentuat a les reserves que han disminu�t en 4 punts i 22 hect�metres c�bics. Durant l'estiu �s molt normal que el volum de les reserves embassades es redueixin, lligat a l'augment de demanda, l'escassetat de precipitacions en comparaci� a la tardor, per� tamb� per la sequetat del s�l. Desglossat per sistemes, el del Ter-Llobregat es situa al 74% de la seva capacitat amb 454 hect�metres c�bics d'aigua, 11 punts menys que fa un any. El de Siurana-Riudecanyes, per la seva banda, es troba a un 58%, tamb� per sota de les reserves de l'any passat. El de Foix amb un 90% registrat, fa 365 dies estava al 100%. L'�nic embassament de les conques internes que est� millor que fa un any �s el de Darnius-Boadella situat a l'Alt Empord� amb un 57%, amb 9 punts per sobre del 2014.Malgrat tot de moment les demandes estan garantides per un per�ode de 14 mesos i es preveu que de cara a aquesta propera tardor es puguin incrementar de manera notable els volums.


Més de 1.300 atletes convertiran Tarragona en punt de trobada dels 'runners' Més de 1.300 atletes convertiran TGN en punt de trobada dels 'runners' El Circ Esports > Poliesportiu dimarts, 17 de gener de 2017 Tarragona es convertirà en l'epicentre del món runner el diumenge 22 de gener. Més de 1.300 atletes ja s'han inscrit per disputar alguna de les tres curses que tindran lloc amb motiu de la SB Hotels Marató de Tarragona: els 42.195 km, els 30 km i els 10 km. La ciutat acull el diumenge 22 la SB Hotels Marató de Tarragona, que comptarà també amb curses de 30 i 10 km Entre els participants destaquen especialment la presència d'atletes com Roger Roca i Pedro Nimo, ambdós campions d'Espanya de Marató. Entre els atletes coneguts també s'ha de tenir en compte la participació de Camilo Santiago, Miguel Ferrer, Kike Fernández Pinedo, Dolça Ollé, Tamara Sanfabio i Javi Garcia. Pel que fa als atletes locals els principals favorits són Pedro Ortega i Ferran de Torres en categoria masculina i Sílvia Ferrer i Estefania Guinovart en categoria femenina. L’alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, ha destacat que per primera vegada la Marató portarà el nom de la ciutat i ha emmarcat la col·laboració amb la prova “en l’aposta de la ciutat per aquests esdeveniments, que ajuden a relacionar la Marca Tarragona amb l’esport i la vida saludable”. Per la seva banda, el director de la cursa, Juanan Fernández, ha desglossat les xifres de participants confirmats: “450 a la Marató, 330 als 30 quilòmetres i 520 als 10 quilòmetres. I s’ha de destacar especialment la procedència d’atletes de 13 països diferents i de 26 províncies de l’Estat. A banda de l’impacte econòmic, per tant, una Marató és una oportunitat important per promocionar la ciutat”. La cursa està organitzada per CA Runners. Les inscripcions estan obertes fins dimecres 18 de gener a la nit a la pàgina web www.sbhotelsmaratotarragona.com.


els nostres projectes - Banyoles Girona Catalunya Cat�leg Acuatap Per a la realitzaci� i producci� del cat�leg acuatap es va partir de zero. fotografia, il�lustraci�, disseny gr�fic i finalment producci� va c�rrer a c�rrec del nostre equip. Com pr�cticament tots el... Barra Dutxa Un ambient de prestigi per al producte. Cal destacar en aquesta imatge la bona visi� i claredat del producte en el seu entorn. Els reflexos encara presents no ho envaeixen oferint una pres�ncia del m... suggeriments per a una bona impressi� d'o�da Il.lustracions realitzades per a ser integrades en el cat�leg 2011 Aquatap. indiquen els passos de construcci� d'un tap a mida per a les orelles. Anuncio p�gina agenda Anunci destinat a una agenda gremial dirigida a professionals, prioritzem la presentaci� de producte assentant-se sobre la imatge de marca i el seu esl�gan. Bodeg� El Pa fotografia destinada a cobrir una paret de 3x3 m d'un punt de venda de pa i pastisseria i cafeteria, Realitzada la presa es va procedir a ampliar sobre suport de paper d'empaperar, procedint a cobrir... Cata�leg griferia 2010 Web CFA Palafrugell Aquest projecte �s un desenvolupament m�s de la nostra eina de treball Empresa 2.0, creada per a l�elaboraci� de p�gines web d�alt rendiment en visites i autogesti�. En ella pres... Disseny, organitzaci� i estructuraci� de la plana oficial del municipi El principal objectiu d�aquest projecte ha estat millorar el disseny, la estructura i organitzaci� de la p�gina web de manera que aquesta sigui molt m�s accessibles als visitants i com a conseq��ncia ... Projecta gr�fic per a la fira ISH en Frankfurt Exposici�n permanente en el Museo Municipal de Can Jan. Un dise�o proyectado, coordinado y producido por graficman. La f�brica de inflables infantils, carpes inflables, carpes y publicitat inflable Una web de producte, Per a la fabrica de inflables infantiles, carpes inflabless, carpes y publicitat inflable, mes destacada d'Espanya. Tecnodimension.com un dominio que hasta hoy aparec�a escondid... Estudi de la marca i l'anagrame del jaciment arqueologic Santa Margarida del Estudio de la marca y anagrama del yacimiento arqueológico Santa Margarida del Museo Viceç Ros de Martorell. Después del estudio de tres opciones, apostamos por una cuarta con Km. 13 de la - 13 mitja marato del pla de l'Estany Km. 13 de la "13 mitja marat� del pla de l'Estany" Situaci� immillorable, ni la sortida, ni l'arribada. En el Km 13 ja es pot apreciar, la potencia i fo... Organitzaci� i estructuraci� de El principal objectiu d�aquest projecte ha estat millorar la estructura i organitzaci� dels continguts de manera que aquests siguin molt m�s accessibles als visitants i com a conseq��ncia millorin ... Cat�leg tarifes El client ens va plantejar la necessitat d'unir la seva marca de fabricaci� amb la de comercialitzaci�. Darman - Darexpac. Dos marques, una empresa. La imatge corporativa del grup podriem dir que...


Inici » Recursos Documentals » Instruments » conreu » PRODUCCIÓ I SUBSISTÈNCIA » Formes de sociabilitat col·lectiva i d'oganització social » Associacionisme » Romeria » Cerca Recursos Documentals


Cicaplast Baume B5 La- Roche-Posay Baume B5 Cicaplast de les reparacions intensament Roche Posay i alleuja la irritació de la pell i la temperatura s'eleva. Apte per a tota la família: adults, nens i bebés Baume B5 és Cicaplast c ompatible amb tatuatges, cicatrius, èczemes i els barbs .. Cicaplast B5 de les reparacions Roche Posay immediatament a través de madecassoside, neteja la acció antibacteriana de coure i zinc, nodreix i hidrata amb mantega de karité i glicerina, intensament alleuja la sensació d'incomoditat gràcies a pantenol 5%. No gras, no enganxós i sense deixar rastre blanc. Descripció La Roche-Posay Cicaplast Baume B5 La Roche-Posay Baume B5 en Cicaplast acció no és completa: Restauradora bàlsam de l'eficiència Cicaplast B5 - Les reparacions immediatament (madecassoside) - Neteja i anti-bacteriana (coure i zinc) - Nodreix i humecta (mantega de karité glicerina +) Força bàlsam calmant Cicaplast B5 - Alleuja els intensos sentiments d'incomoditat (5% pantenol) Textura del foc bàlsam - No gras, no enganxós i sense rastres blancs - C ompatible amb tatuatges, cicatrius, èczemes i els barbs. La pell es repara i trobar consol i pau. bàlsam Cicaplast Consell ús B5 Aplicar 2 vegades al dia sobre la pell neta i seca. Pot ser aplicat amb dificultat. Pot ser aplicat sobre el cos, la cara i els llavis. Evitar el contorn dels ulls. irritacions de la pell dels nadons, nens i adults (enrogiment, sequedat intensa, les esquerdes, nafres ...) Escalfament superficial de la pell en adults. Pot ser aplicat sobre el cos, la cara i els llavis. la tolerància òptima a prova en la pell sensible. composició La Roche-Posay Cicaplast Baume B5 Aqua, de Cu, el poliisobuteno hidrogenat, dimeticona, Zn, glicerina, Butyrospermum parkii mantega de karité, el pantenol, butilenglicol, pantenol, midó octenilsuccinato d'alumini, propanodiol, cetil PEG / PPG-10/1 dimeticona, triestearina, madecassoside, manganès gluconat, acetilat glicol estearat, poliglicerilo-4 isoestearato, benzoat de sodi, madecassoside, fenoxietanol, digluconato de clorhexidina. parabens, fragàncies. Presentació de La Roche-Posay Cicaplast Baume B5 40 ml o un tub de 100 ml Baume B5 Cicaplast La-Roche-Posay és c ompatible amb tatuatges, cicatrius, èczemes i els barbs.


Artá Mallorca: EL MES DE JUNY SEGONS LES RONDALLES MALLORQUINES Diu la jaia Xerevel.la: - I tu qui éts, si es pot sebre? - diu sa jaieta.- Qui som? diu aquell mes - Es Juny, per servir-vos! - Es Juny! - diu sa jaieta- . Oh , qui mes més agradable i devertit! Dins es juny comencen es conradors a replegar lo que en tot l'any escamparen. Dins es juny seguen ordis i civades i llavó es blats i ses xeixes. I per això diu sa cançó: Fins ara no és estat res amb s'ordi ni amb sa civada. Ara ve es blat, estimada, que és alt, granat i espès... Sa feina caporal d'es juny és es segar. I per això ja es diu: A's juny, sa fauç a's puny. Dins es juny ja poren menjar pa de blat novell, que és d'allò més saborós. I una altra cosa: dins es juny ja hi ha sa plena de ses cireres, ses fraules, ses prunes i es melicotons. Dins es juny guarden ses beies i treuen sa mel de maig que és sa millor de tot l'any, just or fus i una menja de reis. I fan sa cera per dir Missa i il.luminar els altars. Ets aubercoquers se carreguen d'aubercocs, que, madurs i frescs, no calens d'es sol, són tan bons i tan bons. Dins es juny hi ha sa festa de Sant Juan, que es sol, quan surt , balla. Per veure'l ballar bé de tot, l'han de mirar dins un sedàs. Es dia de San Juan es caçadors prenen es signe d'es vent, perque es vent que fa es dia de Sant Juan, sol dominar totsol l'any. Ses al.lotes fan mil provatures per aclarir quina serà sa seva sort amb sos festejadors que tenen o que amb el temps tendran. Si, en sortir es sol es dia de Sant Juan, sembren clavellers, aquells clavellers fan clavells de vàries castes i en fan tot l'any. Casi tots ses herbes es dia de Sant Juan tenen qualque virtut curativa especial, i en ten molta més si else reguen amb aigo de set pous o els hi posen dedins, fins an es punt que diuen que curen tots es mals. - Dins es juny també hi ha sa festa de Sant Pere, que és es qui mos ha d'obrir ses portes del cel. Per Sant Pere, envolten sa figuera, perque ja comença a haver-hi figues flors (roges i aubacors de molla vermeia) , que són tan saboroses, sobretot ses crivellades i dematinen abans d'encalentir-les es solei. Dins es Juny ja n`hi ha que baten faves i fins i tot n'hi ha qui proven de batre blat. Sa saó de juny és bona per ses oliveres, garrovers i figueres deo moro. I la jaia Malaixamussa: - ¿ I tu que éts? - Es Juny, per servir-vos! - Es Juny! - s'exclama sa jaia- . No et figuris que tot siguen glòries, ses coses que diuen de tu! Dins es juny hi ha anys que ets ametlers perden ses fuies, lo qual else dessusta i els atabuixa ferm. Sa boira d'es juny mata ses olivetes, que se comencen a congriar. Però lo més sobrat d'es juny és es segar. Es feresta sa pena que de vegades passen es pobres escaraders, que cuiden a suar sa llet de s'enconar. A voltes s'han de mudar sa camia perque la tenen tota remui de tanta suor. Ses cançons ja ho diuen: sa civada de So'n Móra, amb uns clivells com sa mà. Pobres de segadorets que enguany segau a escarada! Damunt sa vostra espinada hi poran néixer bolets; Això és , de tant com suaran. Dins es juny hi ha es dia de Sant Pere, que era, com sabeu, pescador, i pren molt tort que no observin sa seua festa, i és molt perillós tal dia anar per mar a nedar-hi. Ja sabeu lo que diuen, que es dia de Sant Pere la mar en vol un. Per això és atrevits paguen la festa; se tiren din mar, i, com se'n temen, la mar los pren i se'n van a fons i no else veuen pus. Es juny, com sentia ses llàstimes que li etzibava sa jaia malaixamussa, feia uiots ferms, fins que li digué: - Germaneta, me faríeu favor si mudàveu de conversa. De la Rondalla "Es dotze mesos i dues jaies" de'n JORDI DES RECÓ (Mossèn Antoni Ma Alcover) Publicado por mare nostrum en 23:26


Comprar Tomàquet Raf (Caixa 9 kg) 56,25 € 6,25 €/Kg Caixa de 9 Kg, ideal per a famílies nombroses i grups d'amics. Autèntic tomàquet Raf amb tot el seu sabor, aromes i textures.


Crítica: Tercets - Tinc la paella pel mànec i no la penso deixar anar - EspectáculosBCN Inicio Teatro críticas Crítica: Tercets – Tinc la paella pel mànec i no la penso deixar anar Nicolas Larruy 21 marzo, 2019 21 marzo, 2019 críticas, Teatro A l’Escenari Brossa hi podem veure Tercets, dos contes de Joan Olivé. Amb el seu estil característic, en Joan Olivé se’n riu d’aquella burgesia catalana, que comença a tocar molts diners i que veu com la seva situació social millora. I també se’n riu de les relacions socials i les normes que la dominen, plenes d’hipocresia i de màscares. Tercets a l’Escenari Brossa: dos contes de Joan Olivé a escena En el primer conte, Tercets en Re, en Santi Ricart ens presenta un escriptor, en Callís, en plena crisi de creació. Qualsevol cosa li serveix d’excusa per no escriure: el paisatge, el telèfon, les veïnes... la visita d’un amic i, més tard, de la seva promesa, faran que el seu món es trasbalsi una mica. “Ella no m’ha dit res mai, però sospito que s’escrivien.” En el segon conte, Gairebé un acte, una parella a punt de casar-se (en Joan i la Joana; Miquel Agell i Gemma Brió) està passant els darrers dies de solters a la Costa Blava. Un amic d’ell (en Joanet, Queco Novell) apareix per sorpresa. En Joanet i la Joana es sorprendran mútuament. “La manicura, feina sagrada i de primera necessitat.” Dos peces molt ben ambientades, tant en vestuari, com en caracterització, com en l’escenografia. Les imatges del fons, una vista de Barcelona mig dibuixada, a Tercets en Re; i unes palmeres a Gairebé un acte, ens fan situar bé l’acció de cada conte. Una barana al fons serveix tant de barana d’una terrassa, com de barana d’un jardí en un hotel. Les dues peces ens volen mostrar allò que no es veu. A la primera, en Santi Ricart ens farà veure molts personatges, hi parlarà, hi interactuarà... però, hi són realment? A Gairebé un acte, veurem com la ficció supera qualsevol realitat i la Joana farà que s’imposi per damunt de tot. Allò que no és, esdevé real. “Jo també, quan escric, disfresso la veritat. Són exigències de la gramàtica.” La música està molt ben triada. L’escriptor es mou amb la Màquina d’escriure, de Leroy Anderson, una música que fa que en Callís treballi. Gairebé un acte s’obre amb la cançó “La Canne de mon Pays”, cantada per Joséphine Baker, que ja ens porta a un país i un temps determinat. “Quan serem casats, no farà falta que et facin gràcia les meves dites.” En Santi Ricart, en Miquel Agell, la Gemma Brió i en Queco Novell ens porten uns personatges plens d’artifici, falsos... tots són una màscara que no cau en cap moment. Potser aquesta artificialitat fa que hi hagi un distanciament entre el que passa en escena i el públic. El muntatge és fred i no acaba de connectar. La ironia de Joan Olivé, la seva sornegueria amb aquella gent burgesa, es perd enmig de tanta impostació. “Dins del teu gènere, fas honor al teu país.”


> EQUIPS DE PROTECCIÓ PER EXTINCIÓ>Complements, accessoris vestuari.>ESCUT ADF BRODAT TERNO ADHESIU. Referència: BRADFA 7,00 € IVA exclòs Aquests escuts estan preparats amb una làmina termo adhesiva pot ser fixada a la peça amb l'aplicació de calor, amb una perfecta adherència a la tela, Resistent a la rentada 20 / 60o. molt bon resultat, es fixa amb una planxa a Personalitza peces de roba amb pegats brodats ADF, simplement hauràs de planxar-durant uns segons sobre la peça de roba que vulguis i lluir el teu estil personalitzat. Només necessites una planxa. MASCARETA 10 UDS Mascareta protecció 3M FFP1 amb vàlvula caixa 10 unit. Si vols una quantitat eleveu sol·licita un pressupost. BANDA REFLECTANT XM-8104/10 EN COLOR GROC IGNÍFUGUA TERMO APLICABLE. VENDA PER METRES MINIM 5 MTS. APLICA DOBRA PRENDA.


Penedesfera » Gràcies Pep!, Gràcies pel teu barcelonisme i ajudar a fer barcelonisme d’unes temporades fenomenals. l’orgull de ser català, de veritat. per la franquesa, per la magnificència pel coratge, per la gosadia, per la llibertat Didàctic i metòdic, mestre de tot Incitador per uns, pacificador pels altres Llegenda viva, d’una historia viscuda Sobretot, i abans que res, racional i molt humà Ambiciós de títols, guardons i records Ajudar i fer sentir el bon futbol a tot el món. Aquesta entrada ha estat escrita per Jaume Pardo i enviada el 4 maig 2012 at 1:23 pm classificada a Actualitat, Cultura popular i tradicional, Història, Personals. Aquí tens l'enllaç permanent. Comentaris i trackbacks deshabilitats. Sisè Recital Poètic del Cor Literari Garraf i homenatge a Marià Manent amb l’assistència de Roser i Fina Manent filles del poeta. »


GUIA CONFIDENCIAL DEL CAMPAMENT MÉSTIS - Librería La Ploma GUIA CONFIDENCIAL DEL CAMPAMENT MÉSTIS. PERCY JACKSON 978-84-16310-29-6 Estimat déu Apol•lo: Amb tot el respecte, li comunico que la pel•lícula Benvinguts al Campament Mestís no és útil ni edificant, ben al contrari. Per això, els meus amics i jo hem decidit publicar aquest llibre, perquè els passerells tinguin una idea exacta de com és la vida aquí. En aquesta Guia confidencial del Campament Mestís, el lloc on s'instrueix els semideus grecs, jo mateix i altres semideus t'oferim una perspectiva privilegiada que et permetrà conèixer a fons les instal•lacions, descobrir com són els habitatges dels déus i obtenir informació sobre espais màgics i explicacions sobre tota mena d'activitats. I una última cosa: seria una llàstima que no poguessis gaudir de la pel•lícula Benvinguts al Campament Mestís, per això hem intercalat fragments amb anotacions meves. Rick Riordan és l’autor de la reeixida sèrie de novel•les de misteri protagonitzades pel detectiu Jackson Tres Navarre, guardonada amb els premis de més prestigi en el seu gènere. També han gaudit de gran èxit els seus llibres sobre Percy Jackson, el nen que un dia descobreix que és fill d’un déu de l’antiguitat i que té una missió importantíssima per complir. Aquesta sèrie, que va començar com un conte per explicar al seu fill abans d’anar a dormir, està basada en les seves experiències com a professor de mitologia d’infants amb dificultats d’aprenentatge. Els dos primers títols han estat portats al cinema per Chris Columbus, director de les dues primeres entregues de «Harry Potter»


FERTILITZACIÓ | 21/11/2018 Ruralcat Agricultura coordinarà el projecte europeu Life Agriclose per promoure accions per millorar la gestió de les dejeccions ramaderes La consellera d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya, Teresa Jordà, acompanyada de la subdirectora general d’Agricultura, Neus Ferrete, així com del director dels Serveis Territorials del Departament a Lleida, Ferran de Noguera, ha presentat a Lleida el projecte Life Agriclose, coordinat pel Departament i seleccionat per la Comissió Europea en la convocatòria Life 2017 per a iniciar-se enguany. L’objectiu principal és trobar una solució viable i sostenible a tots aquells ramaders i agricultors que treballen amb aquests sistemes de tractament El projecte Life Agriclose, amb una durada 4 anys fins el 2022 i un pressupost total de 2.189.704€, té la seva localització a Catalunya, Lombardia i Piamonte i, com a socis beneficiaris, l’Agència Estatal Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC), l’Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA) i la Fundació Mas Badia, l’Ente Regionale per i Servizi all’Agricoltura e alle Foreste (ERSAF), i la Universita’ Degli Studi Di Torino (UNITO). Teresa Jordà ha volgut posar de relleu la necessitat de garantir la viabilitat i la sostenibilitat de les explotacions ramaderes i agrícoles, el que també passa per assegurar la qualitat dels sòls i de les aigües subterrànies del país; i en aquesta línia un altre dels fronts, a banda de la recerca, és la regulació. En aquest punt, Jordà ha insistit en què el Departament està treballant a fons per a aprovar el Decret de dejeccions ramaderes, amb tres grans objectius: la millora en origen en la gestió de les dejeccions, incloent-hi el seu tractament; la innovació i millora en les aplicacions als sòls, mitjançant una fertilització orgànica d’excel·lència; i el control i seguiment de les aplicacions, garantint la traçabilitat dels moviments; apostant clarament per una valorització de la fertilització orgànica. El decret estarà consensuat amb el sector per dotar-lo de la coresponsabilitat en la seva aplicació. Projecte Life Inclose


Smart Business: gestió del punt de venda | BBVA Espanya Cobra i registra totes les teves vendes en efectiu i amb targeta. Gestiona inventaris, magatzems i proveïdors. Controla-ho tot des del mòbil en temps real. Smart Business és un pack de dispositius i apps que et permet controlar millor el teu negoci: cobrar i registrar les teves vendes en efectiu i amb targeta, gestionar els diferents punts de vendes, reserves i inventaris i fins i tot imprimir etiquetes si ho necessites. Inclou un calaix d'efectiu amb impressora bluetooth integrada, un iPad de 32 GB i un TPV sense fil amb base de càrrega. També inclou una app per gestionar el teu punt de venda i inventari i portar el control integral del teu negoci. Preu del paquet: En 24 mesos, des de 117 €/mes. Impostos inclosos. En 36 mesos, des de 95 €/mes. Impostos inclosos. A això hi hauràs de sumar una tarifa per les teves vendes associada al TPV BBVA. Te l'expliquem més avall. Aquest punt de venda consta d'un iPad de 32 GB, un calaix d'efectiu i una impressora. Inclou un TPV sense fil i sense contacte amb base de càrrega. Utilitzant l'app d'aquest paquet podràs gestionar el teu punt de venda i l'inventari, així com configurar el menú i el plànol de les taules. En 24 mesos, des de 112 €/mes. Impostos inclosos. En 36 mesos, des de 92 €/mes. Impostos inclosos. El punt de venda consta d'un iPad de 32 GB, un calaix d'efectiu i dues impressores. Inclou dos TPV sense fil i sense contacte amb les seves bases de càrrega i un iPad mini de 64 GB o un iPod Touch de 32 GB com a comander. Amb l'app d'aquest paquet podràs gestionar tots els teus punts de venda i inventaris, així com configurar els teus menús i plànols de taules. Amb iPod touch: Preu del paquet amb iPod touch: rènting en 24 mesos, des de 204 €/mes. Impostos inclosos. Preu del paquet amb iPod touch: rènting en 36 mesos, des de 168 €/mes. Impostos inclosos. Amb iPad mini: Preu del paquet amb iPad mini: rènting en 24 mesos, des de 214 €/mes. Impostos inclosos. Preu del paquet amb iPad mini: rènting en 36 mesos, des de 174 €/mes. Impostos inclosos. Si creus que el teu negoci necessita un grau més de personalització o adaptació, no dubtis a contactar-nos igualment i et dissenyarem un paquet a mida, ja que la solució ho permet. Transforma el teu negoci des de la caixa Vegeu vídeo BBVA Smart Business Amb la comoditat de tenir una quota fixa per al TPV Pagaràs una tarifa mensual de 15 € pel teu TPV*. No hauràs de pagar res més llevat que superis els 30.000 € de facturació anual; a partir d'aquella xifra se t'aplica una taxa de l'1,10% de cada venda amb targeta. * Aquesta tarifa correspon al TPV de BBVA i és addicional a la quota de rènting. Sol·licita BBVA Smart Business Necessites que BBVA aprovi la teva sol·licitud de la modalitat de Smart Business que triïs. Has de tenir contractat o contractar el teu TPV amb BBVA. L'oferta és vàlida fins al 30 de desembre de 2020. L'ús de la solució (app i back-office) està subjecte a l'acceptació de les condicions i termes proposats per REVO Systems, SL. El rènting és un contracte que et permet llogar un equip a canvi de pagar una quota mensual durant un període de temps, en aquest cas, 24 o 36 mesos. En finalitzar aquest termini podràs quedar-te'l o renovar el contracte per gaudir d'un equip nou.


Les desigualtats a l’Amèrica llatina i el focus mediàtic a Nicaragua - directa.cat Malgrat que el govern de Daniel Ortega dista molt d’aquella Revolució Sandinista que va enamorar mig món, hem de preguntar-nos per què les darreres protestes al país centreamericà tenen un sobredimensionat ressò mediàtic Robert Morral Segarra, membre d’ÍTACA Il·lustració de Pep Ménsula Un any després de l’assassinat de Santiago Maldonado (1 d’agost de 2017), l’Argentina i Xile continuen en peu de guerra contra el poble maputxe, un poble rebel que lluita pels seus drets històrics com a comunitat ancestral d’Abya Ayala –terme que fa referència al conjunt del continent americà. A través de la violència militar-paramilitar són víctimes de nombrosos assassinats selectius alhora que, per culpa de l’espoli de multinacionals saquejadores com Benetton, es veuen obligades al desplaçament forçat. Però les maputxes lluiten, i compten amb desenes d’activistes que, sigui amb aturades o llargues vagues de fam, practiquen una veritable resistència davant la forta repressió que viuen. “Ens estan matant!”, criden els líders i lideresses socials de Colòmbia. I és que d’ençà que el govern colombià i les FARC-EP van signar els acords de pau de l’Havana, hi ha hagut més de 400 assassinats, tal com ha documentat el programa no governamental Somos Defensores. Només aquest juliol se n’han registrat 30, un per dia, entre destacades membres de les Juntes d’Acció Comunal, oposició política, excombatents de les FARC, defensores de drets humans, educadores, camperoles, indígenes o activistes LGTBI. Tots i totes assassinades per grups paramilitars d’extrema dreta a les ordres de terratinents lligats al narcotràfic o multinacionals afamades de subsòl ric en recursos que aniquilen qualsevol dissidència organitzada que pugui fer nosa a la implementació dels seus megaprojectes. Al Brasil, ni tan sols a una esquerra socioliberal o socialdemòcrata se li ha permès fer política, i tant Dilma Rousseff com Luiz Inácio Lula da Silva han patit un cop d’estat en tota regla davant la complicitat i el silenci de la comunitat internacional. Al país de les companyes del Moviment dels Sense Terra, el nombre d’assassinats no té aturador i es dispara any rere any. El Brasil ha acumulat en els darrers quinze anys més morts que les guerres de Síria i l’Iraq juntes (més de 800.000), i té el trist honor de ser el país amb més assassinats del planeta. Però al Brasil, com a la resta de països de la zona, la violència té en comú que respon a les mateixes directrius racistes i classistes, i es troba dirigida contra els barris populars i perifèrics com a eina de control social: allà, si ets negre i jove, tens tres vegades més possibilitats de rebre una bala entre cella i cella. Mentrestant, al Paraguai, la violència contra el moviment popular i camperol ha crescut exponencialment després del cop d’estat contra Fernando Lugo el 2012, fins a l’extrem que en algunes demarcacions del país els tocs de queda i la violència militar contra les camperoles s’han generalitzat. Podríem seguir per Haití, on amb el silenci còmplice d’ONG, organismes multilaterals i la comunitat internacional, es viu una situació insostenible. El que fou el primer país d’Amèrica i el món a abolir l’esclavitud a través d’una revolta d’esclaus, ha quedat maleït per sempre, i la metròpoli encara no li perdona tant d’atreviment. També Centreamèrica pateix narcotràfic, rutes de droga i immigració il·legal cap als Estats Units, màfies, corrupció, feminicidis o multinacionals amb exèrcits privats que implementen megaprojectes; mostres d’una violència estructural sense aturador. Segons els informes d’Iniciativa Mesoamericana de Dones Defensores dels Drets Humans, el pitjor país en violació de drets humans d’aquesta regió és Hondures, víctima d’un cop d’estat el 2009 contra el legítim govern de Manuel Zelaya i on es va produir una tupinada electoral contra l’esquerra política en els comicis del passat novembre. Des de llavors, les protestes s’han estès al conjunt del país i desenes de membres de l’oposició social i política han estat assassinats en un context creixent de terrorisme d’estat. I és que Hondures és, en percentatge, el país del món on els feminicidis s’enduen més dones i on també més defensores del medi ambient són eliminades. Només cal recordar el cas de Berta Cáceres: dona, d’esquerres, indígena i ecologista, la figura de la qual ens revela el nivell de violència que practiquen les multinacionals, amb la complicitat dels aparells repressius de l’Estat i la comunitat internacional. Al marge d’Hondures, Mèxic és el país amb més denúncies per violació dels drets humans. I és que el 2017 va ser el més violent de la seva història, amb més de 25.000 persones assassinades, i en l’actualitat les desaparegudes ja s’eleven a 34.000. Una violència que també afecta els i les periodistes que denuncien les complicitats del poder amb la corrupció imperant i les fortes violacions registrades arreu del país. En l’actualitat és país el més perillós d’Amèrica Llatina on exercir la professió. Després de Mèxic vindria Guatemala, que segons l’esmentat informe i Amnistia Internacional és el tercer país de la zona en índexs de violència i vulneracions de drets. Segons Amnistia Internacional, Nicaragua estaria per sota de Mèxic, Hondures i Guatemala en índexs de violència i vulneració de drets En canvi, Nicaragua, en comparació amb aquests països, queda relegada a unes mínimes taxes de violència, malgrat que alguns informes adverteixen de la repressió específica sobre camperols, comunitats indígenes i entitats ecologistes que lluiten contra la implementació del canal interoceànic de capital xinès. També Nicaragua és denunciada per violència masclista i LGTBI-fòbia, si bé el nombre de casos són inferiors a la resta de països anteriorment citats. Això no evita que, tot i els passos assolits en la defensa dels drets de la població transsexual –com prohibir penalment i laboralment la discriminació i establir una procuradora especial dins de la Procuradoria de Drets Humans–, la situació encara sigui insuficient. Sandino al retrovisor En una anàlisi comparativa, observem que la violència masclista, el patriarcat i la LGTBI-fòbia que afecta la regió, a Nicaragua, malgrat que denunciable i amb casos greus, presenta uns balanços menors. I també pel que fa als paràmetres de democràcia i pobresa, diferents informes ens recorden que, al país de Sandino, les eleccions de novembre de 2016 van ser reconegudes com a legítimes per la mateixa Organització d’Estats Americans (gens sospitosa de combregar amb els països de l’ALBA), així com per diferents observadors internacionals, com ara Álvaro Colom, expresident de Costa Rica. Sense oblidar els informes publicats pel Banc Mundial, segons els quals la desigualtat i la pobresa a Nicaragua s’ha reduït 13 punts –passant del 42,6% al 29,5%– durant el període comprès entre 2009 i 2014. Per tant, si ens fixem en les darreres protestes a Nicaragua, hem de preguntar-nos: per què tenen aquest increïble ressò mediàtic, si es tracta d’un dels països de la zona amb menys violència estructural i on en menor grau es conculquen els drets humans? O, per què se’n parla tant si, els darrers anys, ha experimentat un creixement econòmic sostingut i una eliminació substancial de la pobresa endèmica? I aquí és on la Líbia de Moammar al-Gaddafi colpeja dia rere dia en els estralls d’una memòria que ens recorda com, tot i tenir un govern i un governant amb formes dictatorials, els índexs de PIB i desenvolupament humà afirmaven que era el país socialment més just del nord d’Àfrica. I com, de sobte, potser per tenir les reserves més grans de petroli d’Àfrica i un gran valor geoestratègic, va patir una suposada revolta espontània que va rebre el suport de les potències occidentals i una posterior intervenció militar de l’OTAN, que va provocar la caiguda del govern molest d’al-Gaddafi –sovint contrari a les polítiques exteriors d’Occident– i va deixar Líbia infinitament pitjor de com estava en nom dels drets humans i la democràcia. És cert que, a Nicaragua, les formes de Daniel Ortega i Rosario Murillo no donen gaire confiança: estem parlant d’un govern socioliberal –en el millor dels casos socialdemòcrata–, amb polítiques patriarcals que cal denunciar amb contundència (com la negació de l’avortament en casos de violació o perill per la mare), dèspota en alguns aspectes i amb polítiques que han afavorit el clientelisme i, de retruc, certa corrupció. Ara bé, si parlem de construcció de sobiranies –i sobretot si parlem de terrorisme d’estat, feminicidis, violència estructural o assassinats selectius–, per coherència primer hem de referir-nos abans a una llarga llista de països i governs a la terra ancestral d’Abya Ayala. D’altra manera, podem caure en una certa hipocresia i, en nom dels drets humans i la democràcia, fer el joc a interessos partidistes. Amèrica Llatina Daniel Ortega Directa 460 ITACA Nicaragua Sandinisme « Claus jurídiques de posar o treure El relat de la fractura a la recerca de “víctimes espanyolistes” »


Comença la preinscripció a les Escoles Bressol Municipals de Lleida - Teleponent Inici Educació Comença la preinscripció a les Escoles Bressol Municipals de Lleida Comença la preinscripció a les Escoles Bressol Municipals de Lleida Tota la informació per saber quins criteris atorguen punts per poder accedir a una de les 667 places ofertades Ha començat el període d’inscripció a les 19 Escoles Bressol públiques de Lleida, que romandrà obert del 29 d’abril al 16 de maig. Enguany, hi ha 667 vacants, 10 més que l’any passat. La major part d’aquestes, correspon a les places que queden lliures a causa de la incorporació dels infants al cicle educatiu següent, P-3. El total de places d’escoles bressol públiques a la ciutat és de 1.036. La xarxa d’Escoles Bressol Municipals de Lleida, titularitat de la Paeria, l’integren els 18 centres següents: Albarés, Balàfia, Bordeta, Cappont, Centre Històric, Gargot, Grimm, La Mitjana, Llívia, Magraners, Parc de Gardeny, Pardinyes, Raimat, Rellotge, Ronda-La Mercè, Secà, Sucs i Vailet. A aquests, cal afegir l’escola de La Faldeta, que pertany a la Generalitat. La tinent d’alcalde Montse Parra ha presidit la roda de premsa del procés de preinscripció per al curs 2019-20. La publicació de la relació de preinscripcions baremades (amb número de desempat) es realitzarà el 23 de maig. El dia 24 de maig (a les 12 h, a la Sala Jaume Magre) tindrà lloc el sorteig per determinar els casos de desempat. Sobre les relacions de preinscripcions baremades, es podran presentar reclamacions els dies 28, 29 i 30 de maig. La llista definitiva de l’alumnat admès es publicarà el 6 de juny i el període de matrícula d’alumnes de nova incorporació serà del 6 al 21 de juny. La sol·licitud de la preinscripció es pot recollir i també presentar a través d’Internet, a les Escoles Bressol Municipals, a la Llar d’Infants La Faldeta i a la Regidoria d’Educació de l’Ajuntament de Lleida. – L’existència de germans o germanes escolaritzats al centre educatiu o de pares o tutors legals que hi treballen. – La proximitat del domicili de l’infant – La renda anual de la unitat familiar – Discapacitat de l’infant, pare, mare, tutor, tutora, germans o germanes – Condició legal de família nombrosa, monoparental o d’acollida – Situació laboral preinscricció Article següentTramitades a Lleida 562 prestacions de maternitat i 78 de paternitat en el primer trimestre de 2019


Instal·lació de dos nous radars per tram a la CG2 - El Periòdic d'Andorra Instal·lació de dos nous radars per tram a la CG2 Un cinemòmetre estarà a Encamp i l'altre a Sant Julià Publicat el Dijous, 13 d'octubre de 2016 | 02:15 h Túnel dels Dos Valires | Tony Lara Els dos cinemòmetres de velocitat mitjana, la licitació dels quals es fa mitjançant concurs nacional, se situaran entre el túnel de Ràdio Andorra i la Boca est del túnel de les Dos Valires, i a la desviació de Sant Julià de Lòria de la rotonda d’Aixovall fins el pòrtic existent entre la boca sud del túnel i la plaça Laurèdia. Aquesta novedosa mesura respon a les recomanacions de la Taula Nacional de Mobilitat, seguint les indicacions derivades d’un estudi sobre el risc pel pas de matèries perilloses pel túnel de Sant Julià de Lòria. Al seu torn, tant l’Organització per a la Cooperació i Desenvolupament Econòmics com l’Associació Mundial de la Carretera també van suggerir la instal·lació de mesures de seguretat addicionals sempre que sigui possible donat el risc que comporta el transport d’aquest tipus de matèries en aquestes zones.


CF Vilomara – Vilomara Info Etiqueta: CF Vilomara Aquesta tarda el CF Vilomara ha guanyat per 7-1 contra el Castellnou UECF B, rival directe en la classificació, en un partit molt tens. Els jugadors vilomarencs han sortit enfocats a buscar el gol ja des d’un bon inici i han tingut bastantes ocasions clares per a inaugurar el marcador. Al final, Alex Aguilar ha [...] El Vilomara cau per golejada contra el líder Aquesta tarda el CF Vilomara ha perdut per 1-6 contra el CE Avinyó en un partit en que ha destacat l’àrbitre per la seva manca de criteri a l’hora de prendre decisions. El partit ha començat força igualat per als dos equips, amb el Vilomara intentant construir jugades movent la pilota mentre l’Avinyó practicaba un [...] El Castellbell li treu els colors al Vilomara 0-7 18 de Febrer de 2018 Redacció Aquesta tarda el CF Vilomara ha perdut a casa 0-7 contra el CE Castellbell i el Vilar en un molt mal partit. El conjunt visitant només ha necessitat 3 minuts per obrir el marcador desprès d’aprofitar una errada de la defensa. Els vilomarencs han intentat empatar, pero quan estaven jugant millor ha arribat el 0-2 [...] 21 de Gener de 2018 Redacció Aquesta tarda el CF Vilomara ha perdut per 0-2 davant del CF Palillo de Sant Joan de Vilatorrada. El partit ha començat molt igualat amb ocasions per a tots dos equips, però tots dos porters s’han encarregat de mantenir l’empat a zero fins a la mitja part. La segona part ha començat amb un Vilomara [...]


La Dreta de l’Eixample es reivindica aprofitant la festa major | betevé Web Redacció btvnotíciesdijous 25 de maig, 2017, 12.43 La Dreta de l’Eixample es reivindica aprofitant la festa majorL’AV de la Dreta de l’Eixample vol que l’Ajuntament estudïi la possibilitat d’adquirir l’edifici del Taller Masriera per convertir-lo en un equipament municipalEls veïns publiquen La crida de l'Eixample, un document amb què denuncien que el barri perd cada cop més població, mentre que guanya espai d'oficines i sobretot d'allotjament turístic. Un 40 % de la superfície construïda no és d'habitatge. Dues de les reivindicacions que faran els veïns aprofitant la festa major del barri és la de demanar que es convoqui quan més aviat millor la comissió per convertir el carrer de Girona en un eix per a vianants i també volen posar sobre la taula la possibilitat de convertir l'edifici Taller Masriera en un equipament municipal.En una entrevista a 'El matí de Barcelona', de betevé 91.0 fm, Jaume Artigues, president de l'Associació de Veïns i Veïnes de la Dreta de l'Eixample, alerta que s'està repetint la situació dels anys 80, en què el barri va perdre prop de 30.000 habitants dels 70.000 que tenia. "Aquest procés es torna a produir, no només pels hotels, que ja han anat substituint edificis d'oficines, sinó que grans companyies venen aquí a comprar blocs sencers per fer-hi habitatges de luxe. Això fa que la gent del barri n'hagi d'acabar marxant", afirma Artigues, que afegeix que els lloguers s'han encarit gairebé un 15 %. Els veïns també denuncien una deficiència endèmica d'equipaments públics: "Som un barri amb 43.000 habitants i un únic institut. L'oferta d'ensenyament públic és bastant precària. No tenim cap casal de barri. Tenim la Casa Elizalde, que és molt important, però juga un paper per a tot Barcelona. I el mateix passa amb casals per a gent gran, escoles bressol i de primària. I d'equipaments esportius, simplement no en tenim cap", lamenta el president de l'associació. Més espai per als vianants i nous edificis d'ús veïnal, les reivindicacions Per això, segons la vicepresidenta de l'entitat, Dolors Ylla-Català, es vol posar sobre la taula la necessitat de tenir nous equipaments pel barri, com podria ser, assegura, el Taller Masriera, situat al carerr de Bailén. Ylla afirma que l'immoble es troba tancat i desaprofitat des de fa 25 anys i creuen que és un bon edifici perquè pugui acollir centres de joves i convertir-se en un ateneu. Tampoc obliden una reivindicació que ja fa dos anys que fan, la de transformar el carrer de Girona en un eix per a vianants. De fet, segons l'AV de la Dreta de l'Eixample, l'Ajuntament ja ho ha inclòs en el pla de districte i només falta convocar la comissió per a debatre-ho. Totes aquestes denúncies les faran públiques durant els dies de festa major, entre el 24 i el 28 de maig. Escolta l'entrevista a Jaume Artigues aquí: SocietatAV Dreta de l'Eixampleequipamentsescoles escolesComencen 84 dies de vacances escolars21 de juny 2017escolesProtecció Civil porta a les escoles una obra de teatre per garantir una revetlla segura21 de juny 2017escolesSis centres de Barcelona comencen el procés de transformació d’Escola Nova 2121 de juny 2017equipamentsLa Sala Beckett celebra un any al Poblenou20 de juny 2017escolesEls alumnes de l’Escola Pàlcam creen una exposició per explicar la crisi de refugiats20 de juny 2017equipamentsL’equipament esportiu de Can Dragó renova la zona de fitnes i activitats dirigides20 de juny 2017escoles bressolEl govern revisarà la tarifació social de les bressol per al curs 2018-201920 de juny 2017equipaments5.000 signatures per obrir un centre de dia de gent gran al Camp d’en Grassot19 de juny 2017escolesLa síndica vol que es pugui comprovar els empadronaments de les preinscripcions16 de juny 2017escolesL’Institut Escola Costa i Llobera nega irregularitats en les preinscripcions16 de juny 2017escolesSardinada de protesta pel trasllat de l’Escola Entença al carrer de Londres16 de juny 2017escolesEl síndic de greuges alerta de frau en el procés de preinscripció escolar15 de juny 2017escolesL’Escola Catalònia, la pinten els alumnes14 de juny 2017escolesExigeixen més escoles bilingües per a infants sords13 de juny 2017equipamentsTot a punt per inaugurar la Casa de la Sardana12 de juny 2017equipamentsTanca temporalment la Casa de la Barceloneta 176110 de juny 2017equipamentsEnfrontament entre els equips de rugbi i atletisme per la gespa de la Mar Bella9 de juny 2017equipaments“Celebren” els 11 anys d’espera dels equipaments promesos a les casernes de Sant Andreu9 de juny 2017escolesSuport municipal per evitar que l’Escola Entença es traslladi al carrer de Londres9 de juny 2017equipamentsBosch demana a l’Ajuntament definir ja què es farà al terreny de la Model8 de juny 2017


Men's Fanatics Branded Orange Campbell Fighting Camels Personalized Football T-Shirt rc: a9f3275a88c7f4c2 vid: 50d16470-d588-11ea-86ca-c96da3a7338b


Mercado musica viva Vic - hostalmontserrat.com Tres generacions dedicades a la hosteleria Tracte familiar i ambient relaxant Habitacions confortables, ben equipades, modernes i còmodes Un bon lloc per descansar Gran varietat de primers i segons plats HOSTALMONTSERRAT La nostra carta - Entrants La nostra carta - Carn i Peix Menú Gramona Fires i festes de localitats proximes Mercado musica viva Vic El Mercat de Música Viva de Vic, també conegut per les seves sigles MMVV, que se celebra a Vic és un dels esdeveniments musicals més prestigiosos de Catalunya. Se celebra anualment des de 1989, durant el mes de setembre, i té una durada de cinc dies. És un format d'esdeveniment, tipus fira, únic a Espanya, en el marc del qual s'organitzen concerts, congressos i exposicions, en què es reuneixen professionals de tots els vessants de la indústria i l'espectacle musical. En cada edició es programen prop de 100 actuacions en directe, repartides en 14 escenaris ubicats per tota la ciutat, dels més variats gèneres musicals: jazz, música ètnica, tradicional, folk, rock, pop, clàssica, flamenc ... Les exposicions i congressos es desenvolupen en un saló comercial de 1.600 metres quadrats que reuneix professionals de tot el sector musical (discogràfiques, empreses de management, institucions públiques i privades, associacions, festivals ...) de tot Europa. El festival està organitzat per Impevic, l'Institut Municipal de Promoció i Economia de Vic, i el patrocinen el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, el Ministeri d'Educació i Cultura, la SGAE, l'AIE, i la Diputació de Barcelona. Font: http://www.mmvv.cat/es/ Menú especial d'arròs amb Gramona Vine a gaudir del nostre menú d'Arròs amb gramona. HOSTALMONTSERRAT.COM C/ Antoni Figueres - 78 Tona BARCELONA - T. 93 887 18 87 - F. 93 812 54 54 Avís legal hostalmontserrat.com


Set casos, onze capítols - Crims - Catalunya Ràdio "Crims" té onze capítols que tracten set casos recents que han tingut un important ressò mediàtic. Són casos que formen part de l'imaginari de l'espectador i que estan plens de girs dramàtics que enriqueixen el relat. Brito i Picatoste (capítols 1 i 2) El capítol 1 comença a Lleida, el diumenge 14 d'octubre del 2001. Una parella de Mossos d'Esquadra són a l'Hospital Arnau de Vilanova custodiant un intern del Centre Penitenciari Ponent. En sortir, un home se'ls acosta, dispara als policies a boca de canó i fuig amb el presoner, a qui acaben d'enguixar el braç. Ningú sospita que l'objectiu d'aquests dos delinqüents va molt més enllà d'aconseguir la llibertat. En el capítol 2, els Mossos i la Guàrdia Civil continuen rere la pista dels dos fugitius. Els mitjans comencen a publicar històries sobre la relació que tenen entre ells i l'ascendència -gairebé de líder espiritual- de Brito sobre Picatoste. Quan semblava que la tensió no podia créixer més, passa allò que tothom temia que passés: els dos delinqüents topen amb una parella a Collserola i es desencadena la tragèdia. El zelador d'Olot (capítol 3) L'assassí del Putxet (capítol 4) Josep Tallada, l'"Espereu-me" (capítols 5 i 6) En el segon capítol del cas, Josep Talleda surt en llibertat després de passar 10 anys a la presó. És l'any 2000. Tres anys més tard, el 2 d'abril del 2003, es presenta a la comissaria dels Mossos d'Esquadra de Girona amb el cos ple de cops i ferides, com si algú l'hagués apallissat, i explica que tres homes l'han agredit per robar-li la cartera. L'endemà, hi torna i canvia completament la seva versió: qui el va agredir va ser el xulo d'una prostituta amb qui ell tenia relacions esporàdiques. És realment Josep Talleda, l'"Espereu-me", la víctima d'aquest atac? La investigació dels Mossos comportarà una resolució inesperada del cas. Mataiaies (capítol 7) Machala (capítol 8) La bibliotecària Helena Jubany (capítols 9 i 10) En el capítol, el jutge que instrueix el cas Jubany ordena la detenció de Muntsa Careta. La policia està convençuda que també hi ha prou motius per detenir la seva parella, Santi Laiglesia. És més, afirmen que probablement qui va matar la bibliotecària és ell, no ella. Tot i així, Muntsa Careta ingressa a la presó de Wad-Ras i comença a escriure un diari. Les seves cartes són el reflex d'un estat d'ànim molt fràgil. Passen els dies i ningú no sap del cert qui va matar Helena Jubany ni per què. Per què matem? (capítol 11) Tothom és capaç de matar. Una decisió equivocada és el que separa tothom de fer mal a algú de forma tràgica: un moment de bogeria al volant, un ganivet que llisca, una empenta... De la mà de psiquiatres, investigadors, forenses, policia científica, advocats, jutges i periodistes, el capítol final de la sèrie "Crims" analitza les raons que porten a matar, els mòbils dels crims, els "modus operandi" dels assassins, els escenaris dels crims, les autòpsies, la ment del criminal, la llei, el tractament que en fan els mitjans de comunicació...


Calçados Vans Masculino 38 – lojavans , Tony Trujillo, Azul (1) Cinza (1) Marrom (1) Preto (2) Verde (1) http://www.vans.com.br/calcados/vans/Masculino/38/282?PS=15&map=c,b,specificationFilter_28,specificationFilter_29,productClusterSearchableIds Adicionar Tênis Gilbert Crockett Pro 2 - 38 Adicionar Tênis Gilbert Crockett Pro 2 - 39 Adicionar Tênis Gilbert Crockett Pro 2 - 40 Adicionar Tênis Gilbert Crockett Pro 2 - 41 Adicionar Tênis Gilbert Crockett Pro 2 - 42 Adicionar Tênis Gilbert Crockett Pro 2 - 43 Adicionar Tênis Gilbert Crockett Pro 2 - 44 Tênis Gilbert Crockett Pro 2 De: R$ 449,99 Por: R$ 279,99 ou até 5X de R$ 55,99 37,78 % de desconto De: R$ 349,99 Por: R$ 209,99 ou até 4X de R$ 52,49 40,0 % de desconto Adicionar Tênis Classic Slip-On Jersey - 33 Adicionar Tênis Classic Slip-On Jersey - 34 Adicionar Tênis Classic Slip-On Jersey - 35 Adicionar Tênis Classic Slip-On Jersey - 36 Adicionar Tênis Classic Slip-On Jersey - 38 Adicionar Tênis Classic Slip-On Jersey - 39 Adicionar Tênis Classic Slip-On Jersey - 37 Tênis Classic Slip-On Jersey


Presentació ELS CUCS INFINITS Jc actualitzada, SlideSearchEngine.com Presentació ELS CUCS INFINITS Jc actualitzada Information about Presentació ELS CUCS INFINITS Jc actualitzada Author: Bertatp96 Presentació del treball de recerca ELS CUCS INFINTIS actualitzada per les Jornades Científiques ELS CUCS INFINITS. Regeneració en planàries Andrea Portero i Martínez Berta Torrents i Pérez Departament de Biologia INS La Llauna 13/01/2014 ÍNDEX 1. Resum i abstract 2. Introducció 2.1. Objectius del treball 2.2. Marc Teòric 3. Material i Mètode 4. Resultats 5. Discussió dels resultats 6. Conclusió 7. Agraïments i valoració personal 8. Annexos Regeneració Blastema NEOBLASTS Reproduir-se Sobreviure Planàries Matar per irradiació Senyalitzar amb anticossos Sistema nerviósDiferència quantitativa Percepció dolorIrradiades No irradiades RESUM I ABSTRACT 2.2. Objectius • Estudiar la importància de les cèl·lules mare en la regeneració en planàries; saber on es troben aquestes cèl·lules, si són o no necessàries per a la supervivència de l'organisme i com influeix el seu nombre en la capacitat de regeneració. • Conèixer com funciona la regeneració. HIPÒTESIS -Si les planàries depenen de les cèl·lules mare per sobreviure, llavors, en matar per irradiació totes les seves cèl·lules mare, no seran capaces de sobreviure i moriran. - Si les planàries depenen únicament de les cèl·lules mare per poder regenerar-se, llavors, en matar per irradiació totes les seves cèl·lules mare, no seran capaces de regenerar-se després de patir una lesió. Malalties degeneratives Història en la investigació de la regeneració Irradiació 2.3. Marc teòric Regeneració ulls cervell cordons nerviosos intestí faringe boca Planàries Inflamació / Cicatrització 3. Material i Mètode PART 1 PART 2 Distribució de cèl·lules mare. Afectació de la quantitat de cèl·lules mare a la capacitat regenerativa. • Senyalització amb anticossos . • Observació al microscopi de fluorescència. • Irradiació de les cèl·lules mare: Estudi de la supervivència sense elles. Lesió de les planàries i estudi de la seva recuperació. 3. Material i Mètode HCl Carnoy Carnoy 2% HCl 5 min. 2 h 1 h MeOH MeOH H2O2 16-20 h H2O2 WASHES* 50 min. WASHES* (10’ each): 75% MeOH in PBTx (PBS+0.3% triton X-100) 50% MeOH in PBTx 25% MeOH in PBTx x2 PBTx PART 1 Tubs Falcon PART 1 Departament de genètica Facultat de Biologia Block 1% BSA in PBTx 2h Incubate with 1ary Ab in 1%BSA in PBTx 16-20 h Ab 1ary: antihistona H3 fosforilada Incubate with 2ary Ab in 1%BSA in PBTx 14-16 h Wash in PBTx PART 1 Ab 2ary: GαM 488 (Goat-anti-mouse 488) Wash at RT in PBTx Do the last wash in 1%BSA in PBTx 6-8 h 3. Material i Mètode PART 2 50pl Irrad. Amputació Amputació Ctl. Ctl.60’ a 100Gy Senyal. Senyal. Fiss.Fiss. No irrad. i tallades Irrad. i tallades Tallades 27/11/13 No irrad. i no tallades Irrad. i no tallades Ctl. Fissionades 4. Resultats Cap ctl.: Cap irrad.: Prefaringe ctl.: Prefaringe irrad.: Cua ctl.: Cua irrad.: PART 1 4. Resultats PLANÀRIES IRRAD. I TALLADES PLANÀRIES NO IRRAD. I TALLADES Cos que ha regenerat el cap Cap que ha regenerat el cos PART 2 5. Discussió dels resultats PART 1 Prefaringe ctl. Prefaringe irrad. Ctl. Irrad. 5. Discussió dels resultats PART 2 Irradiades i tallades Fissionades i irradiades Irradiades i no tallades No irradiades i no tallades No irradiades i tallades 6. Conclusió Les cèl·lules mare tenen una participació important en el procés de la regeneració de manera que, quan es redueix el seu nombre, la velocitat de regeneració disminueix. 7. Agraïments i valoració personal • CESIRE–CDEC. Sílvia Lope. • Facultat Biologia, UB. Dr. Francesc Cebrià. • PRBB–CMRB. Dra. Mercè Martí. Zoila Babot Riera. • PCB. • INS La Llauna. Margarida Asensio. Roser Bosch. Xavier Ferrer-Francesch 8. Annex ANNEX I. Senyalització del sistema nerviós amb anticossos. 1ary Ab: Anticòs primari 3C11 (contra la sinapsina) 2ary Ab: Anticòs secundari Goat-anti-rabbit 568 Cervell ctl. 1 Cervell ctl. 2 Cervell irrad. 1 Cervell irrad. 2 www.elscucsinfinits.eu PÀGINA WEB Jeroen Molenaar ... Search for: Remote Access (DynDNS) Domain Registration; Standard DNS; Home Users. Easily access your home network, device, or website. Learn How Dyn Can Help . Message ... Rapidgator.net: Fast, safe and secure file hosting. News; Upload file. Web upload; FTP; Remote upload; Premium; Earn; Support; Login. Remember me. Forgot ... Search Results for '' 147894 results found in 0.070 seconds. Sunday, October 18, 2015. Rentrak Announces Official Worldwide Box Office Results for Weekend ...


lrd.rrog.pro: Domain: lrd.rrog.pro Alpha directories: l lr Alexa graph for lrd.rrog.pro lrd.rrog.pro-related sites htlcmpls.org tupacogalbums.blogspot.com animalshift.proboards.com student.cs.uwaterloo.ca makitals1013mitersaw.blogspot.com


En el confinament de la passada primavera –durant deu setmanes seguides– vaig parlar de l’Hostaleria de Lleida i dels nombrosos llocs on ens podem perdre per a degustar saborosos plats, sorprenents creacions gastronòmiques i gaudir dels nostres vins dels cellers de Costers del Segre. Vaig repassar tant la plana com el Pirineu, i no deixava de ser una miniguia perquè un cop acabada la privació de llibertat causada pel Decret d’Estat d’Alarma que va dictar el Govern espanyol, els lectors poguessin sortir a donar vida a l’hostaleria de Lleida i fessin “gasto” en els seus establiments, ja que aquest va ser un dels sectors més castigats durant l’etapa inicial de contagi de Covid a la nostra província i al país. La veritat és que ens trobem davant d’una ansiosa sortida d’aquest actual confinament estival al Segrià, que segurament es viurà durant les pròximes hores, sempre que el Govern de la Generalitat així ho autoritzi. Amb aquesta “tornada a la llibertat” permetrà tornar a sortir al carrer, obrir establiments comercials sense limitacions, apujar la persiana als establiments hostalers i intentar retrobar-nos amb la normalitat. Tot això sense obviar que hem de mantenir les distàncies de seguretat establertes, dur la mascareta, desinfectar-nos les mans... tot per tal de garantir que no hi hagi futurs rebrots. El cas de l’hostaleria és el més tràgic de tots els sectors econòmics de casa nostra. El comerç ho està passant malament –però així i tot pot obrir amb limitacions– però la restauració actualment només pot tenir activitat si es baix el paraigua del format “take away” (el d’endur-se cap a casa). Ni terrasses, ni limitacions d’aforament, ni cap fórmula que permeti servir un sol àpat en un establiment físic. És molt injusta aquesta situació, i més quan a cinc quilòmetres del teu municipi hi ha un límit comarcal, i allí hi ha bars i restaurants que estan oberts sense cap problema. Aquesta situació obliga a fer que hi hagi col·lectius, com el de la Federació d’Hostaleria, que van mobilitzar 400 dels seus associats a reivindicar la trista situació en la qual es troben. O bé d’altres de nous, com els del NUC, que han anat sumant adeptes després d’haver fet un “scratch” trencant plats a la Plaça Paeria. Reivindicaren amb aquesta acció que els polítics treballin per tal de defensar l’economia, les empreses i els autònoms del seu territori. Com a lleidatà he de manifestar que no em va agradar que l’Alcalde i el President de la Generalitat s’intercanviessin acusacions de la responsabilitat del que ha succeït, crec que aquestes situacions ara no toquen, i més quan el món econòmic està tant tocat. Hagués trobat molt encertat que el Molt Honorable hagués declarat el Segrià com a zona catastròfica, o bé el Paer en Cap hagués trucat als Ministres d’Economia i Treball del Govern Espanyol per tal de buscar solucions econòmiques a la complexa situació empresarial que tenim, o bé adaptar els ERTO a la situació real que viuen les empreses del territori. No cal dir que les ajudes que han ofert les administracions ajuden que sigui més lleu la situació, però no cal obviar que són insuficients i han arribat tard. Vist des de dalt, la “trencada de plats” (en sentit figuratiu), que es va fer la plaça Paeria la setmana passada, no ha deixat més que treure a llum pública que la culpabilitat de l’actual situació no l’ha de pagar un col·lectiu com és l’hostaler. Ells no han de “pagar els plats trencats” d’aquest lamentable moment actual. Els polítics haurien de prendre nota de la reivindicació dels restauradors, i ara més que mai la seva postura no hauria de ser la de que “mai han trencat cap plat”. Als hostalers “se’ls ha acabat el bròquil”, volen que qui “remena les cireres” faci el que li pertoca, si no aconseguiran que el teixit econòmic acabi “partint les peres” amb ells si continua amb aquesta situació que acabarà “fent figa” al nostre territori. No “doneu més carabasses” als lleidatans, que això no “són figues d’un altre paner”, cal que en poc temps tot torni “a ser una bassa d’oli”, per tal que tots “puguem tornar a sucar pa” tal com es feia abans del període Covid.


Abril | 2019 | Residència Sant Bernabé Publicat el 23 d'Abril de 2019 per Marta Prat Feliç Sant Jordi i Santa Jordina a tots i totes! En el nostre dia de l’amor particular us desitgem molt bones lectures i roses plenes d’olor. Que pugueu compartir i trobar el moment de desitjar a qui estimeu aquesta Diada ... Continua llegint → Publicat dins de A l'aire lliure, Dia Mundial | Etiquetat com a drac, lectura, llibres, roses, Sant Jordi | Comentaris tancats a Feliç Sant Jordi 2019 Artistes amb majúscules Publicat el 16 d'Abril de 2019 per Marta Prat Ja sabeu que a la residència tenim una colla de cosidores que fan obres d’art. Aquesta primavera han decidit posar-nos guapos i guapes i estan fent aquestes meravelloses samarretes personalitzades. I totes les meravelles que fan, ja sabeu que qui ... Continua llegint → Publicat dins de Activitats, Novetats, Residència | Etiquetat com a artesania, cosidores, fet a mà, personalitzat, samarretes | Comentaris tancats a Artistes amb majúscules Publicat el 8 d'Abril de 2019 per Marta Prat Per desè any consecutiu, la Secretaria General de l’Esport i de l’Activitat Física conjuntament amb el Departament de Salut s’afegeix a Agita Mundo i l’OMS per celebrar el Dia Mundial de l’Activitat Física el dia 6 d’abril, amb l’objectiu de difondre ... Continua llegint → Publicat dins de A l'aire lliure, Activitats, Salut | Etiquetat com a a l'aire lliure, activitat física, passejada, salut | Comentaris tancats a Dia mundial de l’activitat física