text: Formem part del pla CLIMA! | Institut Quatre Cantons del Poblenou Carme Gabaldon2020-01-26T20:17:13+01:00 Ens alegra fer-vos saber que ens han concedit un dels ajuts per al desenvolupament de projectes en el marc del Compromís de Barcelona pel Clima 2018 amb el projecte titulat "Blocs de Recerca i Creació a l'ESO (BRCS): Estratègies per transformar el teu institut i millorar la qualitat de vida dels seus usuaris". Aquest ajut ens l'han concedit juntament amb les cooperatives BIOHabita! i Societat Orgànica amb qui ja col·laboràvem des del curs passat i que ens aportaran el coneixement expert que necessitem per tirar el projecte endavant. El nostre projecte s'articula en 4 fases: diagnosi del centre, pla d'acció, difusió i rèplica. En la primera fase es farà una diagnosi de les qualitats ambientals de l'institut així com del grau d'eficiència energètica. Seguidament es determinaran unes línies d'acció per millorar aquells aspectes que en la diagnosi hagin sorgit com a negatius i es duran a terme les primeres accions de millora. En paral·lel es difondran els resultats a tot el centre i a les famílies; també, en la mesura del possible, al barri i a la ciutat. Finalment s'elaborarà un document que permeti replicar l'experiència en altres centres educatius. Totes aquestes fases es desenvoluparan amb la implicació de l'alumnat de 3r i 4t d'ESO que realitzarà diversos BRCS per treballar el tema, dur a terme la diagnosi, dissenyar un pla d'acció i implementar algunes mesures de millora. En aquests moments ja ens hem posat en marxa i estem tirant endavant dos BRCS. En el primer, "Envoltats d'ones", s'estudien les ones electromagnètiques i es fa un estudi de la radiació electromagnètica del centre i les seves possibles repercussions. En el segon, "Un institut més agradable? Laboratori d'energia, aire, llum i so", s'enregistraran els paràmetres de qualitat ambiental com la temperatura, la humitat i el nivell de CO2 a les aules i també es farà un estudi d'eficiència energètica. Els resultats d'aquesta diagnosi s'exposaran i es difondran a finals de trimestre i seran el punt final de la primera fase.


source: CulturaX

text: El Mercat d'Alzira defensa el títol l'any que commemora el seu 75 aniversari - riberaexpress.es Inicio Alzira El Mercat d'Alzira defensa el títol l'any que commemora el seu 75... El Mercat d'Alzira defensa el títol l'any que commemora el seu 75 aniversari La falla del Mercat este migdia La història de la falla en el carrer Faustí Blasco El Mercat va plantar la seua primera falla l'any 1941, per tant enguany celebra el seu 75 aniversari defensant el primer premi de la secció Especial guanyat l'exercici faller anterior. És, per tant, la segona comissió més antiga d'Alzira després la de Sant Joan, que conta amb dos anys més d'antigüitat. La veterana comissió plantà, l'any passat, la millor falla de la capital de la Ribera amb el «Sol Naixent» de Rafael Ibáñez, artista que repetix enguany amb el lema «La Ruta de la Seda». Per commemorar els tres quarts de segle, el reconegut fotògraf i artista Víctor Balaguer ha utitlitzat al voltant de 1.200 fotografies de tots presidents i falleres majors per adornar el carrer Faustí Blasco. El passat dissabte inauguraven esta històrica mostra, les falleres majors Lorena Tomás i Valentina Baviera junt els presidents Carlos Duce i Mireia Soriano. L'actual diputada nacional i exalcaldessa d'Alzira, Elena Bastidas, va ser fallera major infantil d'El Mercat i es troba en la retrospectiva exposició de Víctor Balaguer que ha obtingut nombrosos elogis del món faller local. La Falla El Mercat és la segona comissió més antiga d'Alzira. S'ha distingit sobretot, per l'esperit i categoria fallera dels components de les seues respectives comissions, i també per l'agudesa crítica i satírica que ha impregnat a totes les seues falles, de les més visitades i aplaudides pel públic de la ciutat i visitants. Ja en 1941 un grup de fallers va plantar una falla infantil però la primera falla gran va estar plantada el 1942. El primer president fou Agustín Hernandis «El Perolero». En eixe any no va haver Fallera Major ni falleres. Ja el següent any guanyà el 2n premi i en 1944 se li atorga el Premi anomenat especial pel monument anomenat «Bateig a la usança valenciana» que reproduïa la façana de Santa Caterina. Va ser creada per Ricardo Fluixà pare i fill. Continuà amb altres dos segons guardons, creades pel gran artista local Ricardo Fluixà Gómez, qui va plantar El Mercat fins 1955. A l'any següent no es plantà per decisió de la comisió i en 1957 per les gelades. Tampoc es plantà en 1962. L'any següent, amb l'arribada de l'artista suecà Pascual Carrasquer tornà als primers llocs. En la seua estrena amb un segon lloc i en 1964 obtingué el primer premi per «Projecte de plaça de bous». Vingueren dos segons premis més abans d'estar dos anys sense plantar. En 1970, també amb Carrasquer com artista, es va obtindre el 2n premi i en 1971 de nou arribà el primer, amb «A quants manté la farina». Una pagoda índia donà altre primer premi en 1972, igualment obra de Carrasquer. En 1974 no es va estar entre els primers classificats en monument però es va guanyar el primer premi de la cavalcada. Les «Bruixeries» dels Germans Cortell donaren un segon premi en 1977. Ja en 1979 la impactant figura de Pascual Calleja de «Prometéu encadenat», qui havia furtat el foc als Déus per a donar-li'l als hòmens i que fóra castigar per Zeus, va propiciar el primer premi. Es va continuar confiant amb Calleja, que aconseguí un 2n i un 3r premi, fins la Pantanada. El 19 de març de 1985, la Junta Central Fallera concedeix a la Falla El Mercat el Bunyol d'Or amb fulles de llorer col·lectiu. Eixes són les falles de la màxima alegria en la comissió ja que es va aconseguir l'únic doblet de la història del Mercat. El president era Alfredo Sifre Rubio i la Fallera Major, María José Castillo Estrelles. La Fallera Major Infantil, Raquel Pérez Garrido i el seu president, Javier Corral Simó. La falla gran la va fer Roberto Andrés i Palop i la xicoteta, el faller de la comissió, Rubén Gómez Aranda, qui a partir del 2000 guanyà diversos primers premis amb les falles infantil i gran de la Gallera. Entre tanta alegria, aquell va ser un any de xicotets esglais. El president es va desmaiar en conéixer el primer premi mentre que l'entarimat on es pujaren tots els fallerets i falleretes per fer-se una foto de record se n'anà a terra. Els xiquets i xiquetes eixien d'entre els instruments i amplificadors de l'orquestra mentre que l'últim el van traure de dins del bombo, molt quiet i amb cara d'espant. Per commemorar l'efemèride, Alfredo Sifre té a casa un quadre on sobre fons roig hi ha unes ulleres doblegades i sense vidres que li tiraren a un faller i una peineta de xiqueta i dues agulles de monyo, també doblegades, com a símbol d'aquells primers premis. En 1986, continuà sent president Alfredo Sifre i la Fallera Major fou Rosa Loles Esparza Pascual. La Fallereta Major Infantil, Maria López March i el seu president, Nicolás Osca Alonso. L'artista tornà a ser Roberto Andrés i obtingué el tercer premi, el mateix guardó que aconseguí Rubén Gómez amb la infantil. Va visitar la comissió María Dolores Aracil Viana, Fallera Major de la Casa de València a París. En els dies previs a falles, hi hagué certa pol·lèmica quan El Mercat retirà el seu ninot de l'Exposició com a protesta de que el jurat no li concedira cap distinció, encara que tenia moltes preferències per part del públic. Alfredo Sifre continua com a president en 1987 per votació unànim de tota la comissió. Les filles de dos estimats membres de la comissió Mónica Langa Llopis, filla de Josep Langa i Santandreu i Neus Lluch Roca, filla de Pepe Lluch, foren les Falleres Majors. Roberto Andrés va construir els dos monuments, els quals obtenen el 1r accèssit. Com en anys anteriors, se seguia celebrant el concurs de dibuix al peu de la falla. Encara que no hi hagué premis importants per als monuments, la major alegria fou l'elecció de Maria José Castillo Estrelles com Fallera Major d'Alzira, càrrec que prolongà per un altre any quan la riuada del 4 de novembre de 1987 va tornar a inundar la ciutat i acabà suspenent per segona vegada en el decenni les següents falles, les de 1988. Tot i no haver falles en març de 1988, per supost començà l'exercici i ho va fer amb nou president, Jesús Peláez Riol. Tornaren a ser Falleres Majors Mónica Langa i Neus Lluch. Foren unes Falles controvertides perquè les comissions volien que s'hagueren plantat monuments mentre que l'Ajuntament va fer que sols es plantara un monument a la Plaça Major que duia un salvavides per lliurar de l'aigua els monuments històrics d'Alzira. Tot i no haver-hi monuments, hi hagué festa... però sense les falles al carrer, res semblava igual. En febrer de 1988 es va complir l'antiga ambició de tindre un casal en propietat. I es va tindre la sort de que una porta del local, situat al carrer Costa, donava a la placeta del Mesón (a la que s'accedeix per un xicotet carrer junt als cines Colón o per la dreta del casal). Allí s'havia plantat en 1941 una part de la primera falla d'El Mercat, ja que l'altra meitat es va plantar enfront de Mobles Alfonso i Tejidos Gresa. El local va estar beneït per en José Domínguez, mentre que l'Ajuntament estigué representat pel regidor de cultura, Josep Martínez. En les falles del Centenari, 1989, Jesús Peláez continuà sent el president, mentre que la Fallera Major fou Mercedes Cardona González. Els màxims representants dels fallerets i falleretes foren els germans Presencia Colom, María Antonia «Mani» i Rafa, fills d'un altre gran col·laborador, Rafael Presencia Redal. Roberto Andrés repeteix com a artista i obtingué el primer accèssit en la falla gran. El llibret va obtindre el primer premi i va estar dissenyat i dibuixat per Josep Miquel Gresa i Caballero. Josemi, a més, va dirigir els fallers en la construcció de la falla infantil, a la que li atorgaren el primer accèssit . Durant els tres dies de Falles va ploure i es van fer els passacarrers dalt d'un camió. Bernardo Martínez Pérez substitueix en 1990 a Jesús Peláez a la presidència. Encarna Canet Mata fou la Fallera Major, filla d'un històric faller, Santiago Canet Montagud, i Maria Barceló Arévalo, la Infantil, filla d'un faller «d'alts vols» (era pilot), Pedro Barceló i el president, José Antonio Langa Llopis. Després de molts anys, es canvia d'artista i Eduard «Barruga», de Vilanova de Castelló fa el monument gran i obté un altre 1r accèssit. La falla infantil la tornaren a fer els fallers, dirigits per l'incansable Josemi Gresa, i de nou donaren el 1r accèssit entre les 5 falletes que participaven a Especial. Almenys, no va ser l'última. La relació del faller mercater Juan Ortega Pelufo amb la localitat de Sax propicià que durant anys la despertà de Sant Josep es fera amb els trabucs de la comparsa Alagoneses. 1991 fou un any molt especial perquè es tractava del Cinqüentenari de la Falla. Va repetir en la presidència Bernardo Martínez. La Fallera Major fou Raquel Castellanos Salvador y la infantil, Lidia Casterà Pérez. Presidia la comissió infantil Enrique José Ferri Marín. Rubén Gómez i Vicent Piera feren la falla gran mentre que, per tercer any consecutiu, Josemi Gresa i «sus muchachos» feren la infantil. Es creà una comissió del cinqüentenari composta per Alfredo Sifre, Pepe Lluch, Bernardo Julio, Paco Carbonell (qui deixà eixe any la tasca de tresorer després de 21 anys), Carlos Santiago Pérez, Rafael Presencia, Enrique Ferri, Enrique Lahuerta, Vicente Pérez, Enrique Alborch y Bernardo Martínez. El veterà Antonio Martínez Pascual, després de molts anys, va tornar a ser president en 1992. Mari Carmen Cano Saurina fou la Fallera Major en l'any olímpic i Selena Pérez Garrido la infantil. El fill de l'anterior president, Bernardo Martínez Torres, va ser el president infantil. J. Boluda va ser l'artista de la falla gran que duia com a lema «Mirant a Alzira». El faller Rubén Gómez passà a encarregar-se de la infantil que titolà «Fonts de vida». Amb les falles de 1993, David Ríos Furió es va convertir en el president més jove de la història d'esta veterana comissió. Mari Carmen Cano va repetir com a principal representant de la falla i Yessica Canet Mármol dels infantils junt a Miguel Canut Ortega. Vicent Agulleiro realitzà el monument gran, el lema del qual era «El progrés», mentre que Rubén Gómez, amb «Fantasies», repetia amb la infantil. El llibret d'aquell any recordà Antonio Martínez Benedito, primer president de Junta Local i a Juan Ortega Vicente, fundador de Ràdio Alzira. Ambdós, pares de veterans fallers d'El Mercat, d'idèntic nom. També es recordava l'impecable trajectòria de Paco Carbonell, qui obtingué el Bunyol d'or amb fulles de llorer i brillants de Junta Central, un any després d'haver rebut la Flama d'Or de la Junta alzirenya. Es recordava també l'excursió que es féu a l'Ouet de la Casella. 1994 David Ríos va repetir a la presidència i Eva Ferri Marín va ser la Fallera Major. Oreto Piera Requena representava a les falleretes i Agustín Clari Catalán als fallerets. Rubén Gómez plantà la falla infantil. Bona part de la comissió tornà a desplaçar-se a Navalón (prop d'Enguera) a fer pujar el colesterol amb una monumental torrada. Continuava en 1995 David Ríos presidint El Mercat. Mari Antonia Presencia Colom va reeditar el seu regnat de 1989 però ara com a Fallera Major. Com en l'anterior regnat, un germà era president infantil, en este cas Juan, que acompanyava a la xiqueta Cristina Gresa Calvo. La falla gran estigué dedicada a «El circ del món». Rubén Gómez va realitzar una falleta amb el lema «La pesca del bou». Al llibret s'homenatjava eixe any a Juan Ortega Pelufo i Francisco José García, que aconseguiren el Bunyol d'or i brillants amb fulles de llorer. La Falla i Alfredo Sifre reberen la Flama d'or de Junta Local. També es va dedicar un article a José Gimeno Lacruz «El Paeller» qui, encara que no pertanyia al Mercat» va ser un dels grans fallers que eixe any va perdre Alzira. El bo d'Antoni Lluís Martínez Furió va dedicar unes lletres a la invasió gastro-duodenal que oferia i segueix oferint Toni Martínez «Conill» als membres de la comissió. En l 'últim dels quatre anys que David Ríos va dirigir El Mercat, 1996, el va acompanyar com a Fallera Major, Cristina Clari Catalán. Roberto Andrés Palop va tornar a ser l'encarregat d'alçar la falla gran, la qual s'anomenà «Fantasies». Miguel Costa Pelufo, fill d'un altre veterà, va presidir la comissió infantil acompanyant a la Fallera Major Infantil, Erica Ballesteros Picó. Rubén Gómez, amb «Conta contes», seguia plantant la falla infantil. Toni Martínez «Conill» va encetar en 1997 l'última etapa com a president. Cristina Clari seguia la tònica de les anteriors falleres majors de repetir un segon any en el càrrec. Després de diversos anys fent el monument infantil, Rubén Gómez va rebre la comanda de fer les dos falles. A la gran li donà el lema «Guerra de les ganàncies» i a la infantil, que presidia Daniel Orón Gómez i regnava Begoña Alfaro Valles, «Jugant amb l'espai». Un veterà faller com Toni Martínez li va passar el testimoni en 1998 a un de molt jove però amb la falla El Mercat molt arrelada, Bernat Ríos Furió. Gemma García Gimeno va ser la Fallera Major i Patricia Montalvà Díaz, la Infantil. Jorge Llorca Ríos fou el primer dels tres germans que foren presidents infantils des d'aleshores. Rubén Gómez va ser un dels primers artistes fallers que va fer els monuments amb suro, deixant de costat el tradicional cartó-pedra. Això li va valdre a ell i a la comissió moltes crítiques però que el temps ha demostrat que era el futur de les falles, encara que té un cost medi ambiental. Tots aquells que criticaren, acabaren sucumbint a la flexibilitat del suro. Al seu «Made in Japan» destacava un Michael Jordan que fou declarat el Ninot Indultat d'aquelles falles. Rubén també dugué endavant la infantil sota el lema «Viatge pels mars del sud». Dos anys després de rebre la Flama d'Or, Alfredo Sifre obtingué el Bunyol d'or i brillants amb fulles de llorer. En 1999 repetiren en el seu càrrec tant Bernat Ríos com Gemma García. Noelia Hernándiz Campos fou la regneta infantil i Nacho Gisbert Pérez el seu president. Posats a repetir, es tornà a confiar en Rubén Gómez per a la falla gran que dedicà a «Tot esport». Era la culminació del projecte començat l'any anterior amb l'espectacular Michael Jordan indultat. Jordi Fresquet va fer la infantil on representà un «Viatge a Roma». Francisco Gresa Marco i Bernardo Marzal Ortells. Gemma García va imposar la insígnia d'or de la falla a la Mare de Déu del Lluch, en commemoració del III centenari de la pujada a l'ermita de la Patrona dels alzirenys així com a Sant Bernat i les germanetes en record del IV centenari de la troballa de les seues relíquies. En l'últim any del segle XX, 2000, Rafa Dolz Sifre passà a ostentar la presidència. Marta Castro España va ser la Fallera Major, acompanyada per Noelia Hernándiz Campos -que va ser una de les poques falleres majors infantils que ha repetit en el càrrec- i David Llorca Ríos. Eduardo Guillem prengué el relleu de Rubén Gómez com a artista de la falla gran a la que li donà el lema de «Perill d'extinció». La falla pujava 17 metres i a les 4 del matí arribava gent d'altres comissions i no falleres dient «enguany sí guanyeu!» o «quin risc té!». A les 5'15 de la matinada es va fer el silenci. La grua acabà el seu treball i els fallers se n'anaren a dormir. No tots perquè alguns tingueren la mala sort de vore com el remat principal va caure i amb ell totes les il·lusions posades en que després de 15 anys s'acabara la sequera de premis. Tota una llàstima perquè aquella falla tenia possibilitats de millorar l'habitual tercer lloc. Jordi Fresquet Mas tornà a fer la infantil que anomenà «Contes». La comissió va rebre el Bunyol col·lectiu d'or i brillants amb fulles de llorer de la Junta Central Fallera de València. Amb l'arribada del segle XXI, en 2001 es commemorà el 60 aniversari de la comissió i presentava per primera volta el seu llibret als Premis de la Generalitat Valenciana a la promoció i ús del valencià. David Ríos tornà a la presidència de la falla i ho va fer acompanyat de Lydia Casterà Pérez. El seu cosí, Vicente Pérez Garrido, va ser el president infantil i la filla de David, Carmen María Ríos Pellicer, la Fallera Major Infantil. Els Germans Colomina, reputats artistes de Gandia, comencen a plantar per a la nostra comissió. Els artistes van parafrasejar a José Luis Perales i posaren el lema «Qui és i a què dedica el temps lliure». Jordi Fresquet va fer la falla infantil per tercer any i la dedicaren a «Mèxic». En eixe exercici, un grup de fallers dirigits per Víctor Balaguer tragueren la revista Fem Falla, que durant l'any informaven als membres de la comissió dels actes d'una manera amena i divertida. Al llibret aparegué una Cort d'Honor molt particular i es va recordar el desaparegut Bernardo Julio Albarracín. El fet més rellevant de l'activitat del sector la Vila va ser la particular organització del mig any faller: fent una entrada mora. Els fallers del Mercat, Pere Morell, Plaça del Forn, Sant Roc i Av. Luis Suñer formaren diverses «filaes» en la festa anomenada Moros de la Vila. Un acte que ha tingut un profund arrel i que s'ha obert a membres de falles d'altres sectors i no fallers. Podeu conéixer de més a prop esta festa a la seua pàgina web. En 2002 Bernardo Martínez Pérez comença la seua segona etapa com a president. Mapi Castro España fou la Fallera Major, Mila Castelló Escrivà la infantil i Enrique Montalvà Díez el president infantil. L'habitual és que els fallers pertanyen al mateix barri de la comissió. El cas extrem és que visquen al lloc oposat d'Alzira i calga travessar-la per recollir a les Falleres Majors. Eixe any calgué agafar un autobús per fer la despertà a la localitat natal de la fallereta infantil, Algemesí. Colomina va tornar a fer la falla gran rematada amb bombers i el borrianenc Óscar Tornador va tractar el tema universal de l'amor a la falla infantil. Al llibret gaudírem d'unes curioses caràtules de pel·lícules. De nou va repetir en 2003 a la presidència Bernardo Martínez. Lorena Mascarell Furió es convertí en la Fallera Major. José Alberto Leal Canet i Laura Vallés Bono foren els màxims representants dels més menuts del Mercat. Els artistes com el president, també repetien. Els Germans Colomina alçaren un pirata espectacular on parlaven a la falla de «Pirates de secà». Óscar Tornador va fer que els visitants de la falla infantil feren «Un passeig per la natura». Tornador va signar el contracte el mateix dia, 29 de maig, que la falla organitzava la primera vetlada gastronòmica de l'exercici, on es convidà a l'aleshores regidor, Arturo Gallego, antic faller d'El Mercat. Un mes després, el convidat fou Juanjo Dolz, president de Junta Local Fallera. Dos tercers premis foren les recompenses obtingudes pels monuments. Com que l'economia no permetia tindre millors monuments, almenys es posà l'enginy en marxa i la crítica de la falla fou considerada com la millor de caràcter local de la secció alzirenya. 2003 va ser el primer any que la Junta Local d'Alzira es desvinculava de la Junta Central Fallera i al llibret s'explicaven les equivalències dels anteriors bunyols i les actuals flames. Dolz va explicar les raons per les quals s'havia produït la separació, com que qualsevol president d'una falla de València, per menuda que fóra, tenia més possibilitats de ser rebut a Junta Central que un president d'una Junta Local. La Flama d'or i murta, corresponent al Bunyol d'or i brillants amb fulles de llorer, va recaure en Francisco Cano García, Mercedes Cardona González i Enrique Gisbert Gregori. Passat l'estiu, es va retre homenatge a l'artista que va donar els primers 1rs premis a la falla, el suecà Pascual Carrasquer. L'artista s'integrà tant a la falla que va arribar a ser faller. La falla amplià els seus límits fins l'infinit en penjar la seua primera pàgina web: www.fallaelmercat.com. 2004 va ser l'últim any de la segona etapa com a president de Bernardo Martínez. La seua filla, Rosa, fou la Fallera Major i els germans Rafa i Raquel Dolz Cardona, el president i Fallera Major infantil. Per últim any, els Germans Colomina i Óscar Tornador foren els artistes d'ambdós monuments. La gran tornà a repetir la ja eterna tercera posició mentre que la infantil va caure a la quarta. Al començament de l'exercici, el 7 de maig de 2003, la comissió va prendre una decisió considerada històrica però que acabà per no complir-se. El Mercat des de la seua fundació fa les reunions els dimecres, dia del mercat a Alzira. Este és un dia que als adults els ve bé perquè suposa un xicotet parèntesi en la setmana laboral, però les reunions acaben a les 12, sense que es puguen vore les partidetes de truc o fer una llarga sobretaula, després del sopar. Però els xiquets i joves no poden acudir. Es va decidir canviar la data de les reunions a divendres però 62 anys de tradició són molt complicats de canviar i a la fi, sols s'obri el casal divendres quan s'acosten falles. Un d'eixos dimecres, el 12 de novembre, l'alcaldessa d'Alzira, Elena Bastidas -antiga fallera i Fallera Major infantil d'El Mercat a finals dels 70, va acudir a la primera vetlada gastronòmica de l'exercici. A prop de falles, el comissari de la Policia Nacional d'Alzira-Algemesí, Alfonso Cabezas, ens acostà la institució policial en una xarrada després de la 2a vetlada gastronòmica. El llibret va tindre per primera volta un tema desenvolupat amplament i en este cas es va desenrotllar la Ràdio a la Ribera. En 2004 s'hagueren complit 70 anys des que en 1934 Juan Ortega fundara EAJ-54 o el que és el mateix, la tan volguda i recordada Ràdio Alzira. Al mateix temps, també es va recordar altres ràdios d'Alzira i la Ribera. El director d'Onda Cero La Ribera, Luis Méndez, va ser l'últim convidat a les vetlades gastronòmiques. La Flama d'Or i Murta recaigué en tres eterns de la falla com Francisco Carbonell Pascual, Antonio Martínez Pascual i Juan Ortega Pelufo. Les Falles de 2005 començaren amb un fet històric. Quan passaven 8 minuts de les 12 de la nit de l'1 d'abril, una dona, Encarna Canet Mata, Fallera Major de la comissió en 1990, es va convertir en la primera presidenta de l'entitat en els seus 63 anys d'història. No era un fet desconegut a Alzira ja que anys enrere ja hi hagué una presidenta a Colmenar però sí en una falla d'Especial. Patricia Alborch Ferrer fou la seua Fallera Major, qui estigué acompanyada per Anna Yago Canet i Guillermo Llorca Ríos, el tercer dels tres germans que ostentava la presidència infantil. La Fallera Major infantil eixint, Raquel Dolz i la fallera Noemí Porras Lorja formaren part de la Cort d'Honor de la Fallera Major d'Alzira, Cassandra Goig. El carcaixentí Juanjo Armengol i el jove Juan Carlos Alonso foren els nous artistes. Alonso donà a la falleta el lema «Jugant amb l'espai». L'estiu se saludà amb un dinar a l'urbanització de Sant Cristòfol a Alberic i s'acomiadà amb l'entrada mora. La filà dels Mercaters es consolidava com la més nombrosa de la nova festa amb tres filaes d'hòmens, capitanejades per Rafa Vallés, Juan Ortega i David Chordà i una de dones, la cap de la qual era Ana Canet. La primera vetlada gastronòmica tingué lloc un poc tard però va arribar l'1 de desembre. L'arxiprest d'Alzira, Enrique Masià, fou el convidat, qui va regalar tres volums enquadernats de la revista El Volteig, que edita la seua església, i va rebre un exemplar del llibre del cinqüentenari de la comissió. Un dia després, falleres majors i presidents de les falles del sector La Vila es reuniren al casal d'El Mercat per fer germanor. No sabem si va ser casualitat però el 23 de febrer de 2005 un bon nombre de guàrdies civils varen estar al casal, això sí, convidats a la vetlada gastronòmica. El tema del llibret fou el 80 aniversari del gremi de forners d'Alzira, motiu amb què es donà a conéixer moltes de les varietats i virtuds del pa. Aquell llibret valgué un 3r premi que haguera sigut millor de no haver tingut greus problemes amb la impressió. Per a l'exercici de 2006, el llistó d'edat del president es va abaixar fins els 27 anys. Kiko Cano Saurina, jove d'arrelada tradició fallera, optava per donar el primer pas avant per tal de rellançar la falla cap a majors metes en la lluita per tindre el millor monument d'Alzira. L'acompanyava la que va ser Fallera Major Infantil en l'any del doblet, 1985, Raquel Pérez Garrido. Entre ambdós hi havia una promesa feta des d'anys enrere quan Kiko li preguntava, «quan seràs Fallera Major?» i ella li deia, «quan tu sigues president!!». I arribat este moment, Raquel no tenia més elecció. De Madrid es va importar la Fallera Major Infantil. Liliana Crespo Llopis vivia a la capital d'Espanya per motius laborals dels seus pares encara que els seus iaios seguien vivint a la capital de la Ribera Alta i era fallera de la comissió des de feia anys. Rafa Dolz Cardona tornà a ser president infantil dos anys després. Per a l'assalt al primer premi es va confiar en un reputat artista de Burriana, Sergio Edo, qui ja tenia experiència en falles d'Especial de València. Però no va ser suficient encara que es pujà un graó més al podi faller. Després de molts anys, excepció feta de la falla caiguda en 2000, tornava la il·lusió per obtindre el primer premi però quedàrem al segon. «Alzira, a pas de caragol» va meréixer el premi de millor crítica local de secció Especial. L'artista de Benifaió Dora Piles va fer la falla infantil, denominada «Alzira prehistòrica», que obtingué el 4t premi. La primera vetlada gastronòmica de l'exercici va ser el 30 de novembre on es convidà a l'empresari Vicente Pérez, de l'afamada empresa Hilaturas Presencia, pare de la Fallera Major i home molt vinculat a la comissió. A més de la millora en l'àmbit del monument, la falla va créixer en altres aspectes. El llibret, encara que a Alzira sols fou considerat el 7é en la categoria de menuts, a València va obtindre el 26é premi d'entre vora 200 presentats. El tema principal fou la història de l'halterofília a Alzira, on este club és el que més triomfs ha obtingut a nivell nacional i compta amb tres alçadors olímpics, els germans Lorenzo i Mónica Carrió i Gemma Peris. En l'última vetlada gastronòmica el convidat va ser Bernat Mascarell, cap del parc de bombers d'Alzira, qui explicà com s'organitza l'operatiu per cremar les falles i com les comissions podien ajudar en la preparació del monument o fins i tot, en cas de falles més menudes, controlar la cremà ells mateixos. A la cavalcada multicolor, el tema va ser «Els anys 20». El que donà per a un enorme colorit, magníficament plasmat en l'exposició que Víctor Balaguer va penjar a les parets del pavelló. Dies després, el 14 de març, el president, Kiko Cano, i la Fallera Major, Raquel Pérez, feren entrega oficial del llibret a l'alma màter de l'halterofília alzirenya, Julián Perea i al 17 voltes campió d'Espanya i primer atleta olímpic alzireny, Lorenzo Carrió. La Flama d'Or i Murta recaigué en Fernando Gresa Villanueva. 2007 serà un any recordat. No per la copa Amèrica sinó perquè després de 22 anys, els 2 «patitos» -esperem no tardar tant una altra volta-, s'aconseguia de nou el primer premi de secció Especial. Kiko Cano va repetir en la presidència i va estar acompanyat com a Fallera Major per la seua dona, Isabel Balaguer García. En infantils, Maria Crespo Llopis agafà el relleu de la seua germana Liliana i Juan Bohigues Pardo va ser el president infantil. Entre finals de l'exercici anterior, Luisa Gómez i Bernat Ríos organitzaren el 1r concurs literari de contes per a xiquets escrits per xiquets. La primera edició fou un èxit en presentar-se més de 100 treballs. Els premis es lliuraren el 29 d'abril com a colofó del mes de la lectura. Els textos dels primers premis es publicaren al llibret de 2007. Una altra novetat va ser l'organització de concerts musicals en col·laboració amb la Societat Musical d'Alzira, gràcies a la col·laboració de firmes comercials. En els mesos de tardor i hivern es programaren concerts de tubes, de percussió i el retaule de nadal amb el cor, el conjunt instrumental i l'orquestra de cambra. No era la primera volta que es presentaven les maquetes de les falles però el 13 de desembre de 2006 es va fer de la manera més espectacular. En l'entorn de la cafeteria Dolce Vita, estigueren els artistes, Falleres Majors d'Alzira i membres de Junta Local. En estes falles s'estrenà xaranga, The Afro's, que substituïen La Rana, la qual havia estat quatre anys. L'aposta per al primer premi va ser fortíssima. El major esforç de la història de la comissió amb 85.000 €. L'artista, Luis Herrero Gargallo, de Borriana. Herrero va guanyar en els anys 90 quatre primers premis amb Camí Nou de sis participacions i un 6é i 5é a València amb Literato Azorín tot i tindre reduïts pressupostos en l'era de les falles multimilionàries del Cap i Casal. I en 2007 no va ser menys. Ell va fer doblet. «És de burros tindre vicis» era el lema de la que va ser la millor falla d'Alzira i també va guanyar amb Pintor Andreu en la secció 1a. Per a la infantil es va contractar al fill de l'artista amb què el Mercat guanyà en 1979 el primer premi de falles grans. Vicente Pastor Ferrer havia guanyat dos anys a Tavernes (2001 i 2003) i durant tres anys seguits el primer premi infantil a Carcaixent amb la falla La Muntanyeta. Pastor va fer una comparació entre «el circ modern (Circ del Sol) i el circ antic». El primer guardó que es va atorgar va ser el del Millor Ninot de Secció Especial. La peça infantil es va quedar a un sol punt del d'Albuixarres-Camí Fondo, quan l'opinió general deia que era favorit a ser Indultat, d'haver guanyat en la màxima secció. També un punt va separar al llibret del primer premi que s'endugué l'Avinguda del Parc. Dies després, a València, el jurat del concurs a la promoció i ús del valencià li va atorgar el 50é premi. El tema central del llibret va ser la història de l'Alzira Futbol Sala. Este equip havia complit l'exercici anterior el seu 20 aniversari però l'extensió que va necessitar la història de l'halterofília alzirenya va fer imprescindible ajornar un any este projecte. I va valdre la pena. A través de 54 pàgines, es desgranava la gloriosa història d'este club amb abundància de fotos. Per primera volta es va fer la presentació del llibret a la Casa de la Cultura. Al claustre estigueren presents les Falleres Majors d'Alzira, Sonia Plaza i Maria Sifre; membres de Junta Local; com no, els presidents i Falleres Majors de la comissió, nombrosos fallers i en especial alguns dels jugadors alzirenys que arribaren a jugar en Divisió d'Honor (Julio i Rafa Vayà, Jorge Soler i Salva Rivera) i l'actual president (Toni Oliver) i els dos capitans del Nítida Alzira F.S., Braulio Correal i Kiko Llorens. Encara que no es va guanyar el primer premi a Alzira i a València sembla que l'extensió d'un tema poc faller o poc valencià va donar menys nota, a la falla li queda la satisfacció de que eixe llibret no està sols als estants dels fallers sinó de molts altres amants del futbol sala que el van adquirir. La principal distinció feta eixe any fou la Insígnia d'or de la Junta Local Fallera a Rafa Dolz Sifre. Arribaren les falles i amb elles, el dia dels premis. Per molt poc la falla infantil no va ser la millor d'Alzira. Es quedà a no res d'Albuixarres-Camí Fondo, que debutava en especial amb un fort esforç econòmic. Però encara quedava la possibilitat de la «grossa»... i va arribar. El primer premi tan desitjat després d'un any d'enorme esforç per aconseguir la falla més cara de la història de les Falles d'Alzira. Però ahi no quedava tot. Els magnífics versos d'Antoni Lluís Martínez i Furió i Paco José Esteve serviren per obtindre el doble premi de la millor crítica local de secció Especial i també d'entre la resta de seccions. L'enginy i gràcia del monument també va rebre el seu banderí. I és que la falla brollava art i gràcia per on es mirava. L'altre element diferenciador en visitar els monuments va ser la il·luminació amb que es rebia als nombrosos visitants que passaren per la Plaça del Mercat. Dos dones i un «pato» coronaven una preciosa portalada. Després de molts anys, Grefusa deixà de patrocinar la paella gegant passant a fer-ho Anitín. Quico Cano va continuar sent el president per a les falles de 2008. L'exercici començà amb el lliurament dels 2ns premis literaris organitzats per la falla. Blanca Hernándiz Barber i Alba Muñoz García foren les guanyadores en les categories A (3r i 4t de primària) i B (5é i 6é de primària). El 17 de maig l'alcaldessa Elena Bastidas va ser la protagonista de la vetlada gastronòmica i va estar acompanyada per regidores amb historial mercater com Carolina Lillo i Xelo Martínez, així com el primer tinent d'alcalde, José Luis Palacios. Enric Xavier Ferrús, Antoni Lluís Martínez i Pere Falcó (pseudònim de Leo Giménez) participaren per la nostra falla al 2n concurs de poesia satírica organitzat per la Malva. Les Fallers Majors foren les cosines Carmen Ma Ríos Pellicer i Loreto Ríos Petit, filles dels expresidents i músics David i Bernat Ríos. Un exercici tan musical va estar marcat per un acte molt especial. Els compositors alzirenys Javi Marimón i Pepe Grau crearen els pasdobles Falla El Mercat i Loreto i Carmen Ma que foren estrenats al Gran Teatre, com no, per la Societat Musical d'Alzira, el 2 de març de 2008. Una més que sensible pèrdua va tindre el món faller i el mercater. Joaquín Gómez Perelló, pare dels fallers Rubén i Luisa i artista, va faltar. El tema literari del llibret va estar dedicat al Valencià. En els últims dies de 2007 es commemorava el 75 aniversari de la signatura de les Normes de Castelló mentre que en 2008 es compliren 25 anys de la creació de la Llei d'ús i ensenyament del valencià i de la fundació d'Escola Valenciana i la Federació d'Associacions per la Llengua. A més, se celebrava el 10é aniversari de la creació de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua. Per últim celebràrem el 800 aniversari del naixement del rei Jaume I i el 950 del d'Ibn Jafaya. El llibret va ser considerat el millor d'Alzira en la categoria de format xicotet, així com la seua portada, creada pel dissenyador Salva Gorba, i el 41é premi del concurs de la Generalitat Valenciana. Per als monuments s'apostà pels artistes Luis Palacio i José Serra d'Oliva en la gran i de nou el carcaixentí Vicent Pastor en la infantil. La nit més màgica de l'any i Els drets dels xiquets foren els lemes de les falles que obtingueren dos 2ns premis. El dia 17 es va tancar amb l'actuació de l'afamada orquestra La Tribu que es va omplir de públic. Després de tres anys en què la comissió tornàrem a somniar amb què aspiràvem a tindre la millor falla d'Alzira, Quico deixà la presidència a Javier Orón Redal per a l'exercici 2008-2009. Asun Llopis Herrero fou la Fallera Major, acompanyada pels germans Maria i Pablo Santón Pons. Palacio i Serra crearen l'obra Palacio i Serra. La falla infantil fou confiada a Carlos Orts i Josep Albiñana. Feren una coqueta i senzilla peça anomenada Regina per un any. Antoni Lluís Martínez i Enric Xavier Ferrús foren els autors de les explicacions de la falla. Els tercers premis literaris infantils foren per a Loreto Ríos Petit i de nou per a Alba Muñoz García. L'equip de futbol sala va tornar a la lliga després d'uns anys d'absència i acabà 4t de 2a divisió, a sols un punt de l'ascens. L'organització li entregà el trofeu a l'esportivitat. Els més menuts de la falla van participar per primera vegada al concurs de teatre en valencià i tingueren un excel·lent debut. Obtingueren el 3r premi amb l'obra Embolic de gossos, gats i ratolins. El 12 de novembre, el director del circuit Ricardo Tormo, l'alzireny Julio García Gimeno va ser el convidat a la vetlada gastronòmica. Un mes després, amb motiu de la seua reelecció com alcaldessa, Elena Bastidas va tornar a visitar el nostre casal, acompanyada per altra exmercatera i regidora de serveis públics, Lola Ortega. Amb l'arribada del Nadal organitzàrem el primer concurs de targetes, amb que felicitàrem les festes i el pròxim any. Antoni Lluís Martínez i Enric Xavier Ferrús van tornar a participar per la nostra falla al concurs de poesia satírica de la Malva. La Junta Local Fallera va retre homenatge a Juan Ortega Pelufo per la seua dilatada trajectòria, tant com a faller del Mercat com per seua dedicació en Junta. El dilatat treball que férem l'any anterior sobre el Valencià va fer que ajornàrem un any l'homenatge que mereixia en el llibret pel 40 aniversari de la Societat Musical d'Alzira. L'entitat cultural més important d'Alzira ha crescut i a la banda simfònica, la juvenil i l'orquestra, compta amb el grup de metalls Rumbau, un de percussió, el quartet de clarinets Lluch, el quartet de saxòfons SMA i l'aula de cor. Gràcies a Alfonso Rovira retérem un homenatge al gran Luis Suñer Sanchis mostrant una visió de la seua vida mai reflectida tan extensament, la de faller. El llibret fou considerat per segon any consecutiu el millor d'Alzira en format menut. Salva Gorba, dissenyador que cada any crea el nostre llibret, també va guanyar el premi a la millor portada. A València s'obtingué el 45é premi. La falla gran fou considerada la 2a millor d'Alzira i el ninot presentat a l'exposició fou el millor de secció Especial i de les falles, per la qual cosa fou indultat i es troba al Museu Faller. La falla infantil va obtindre el 3r premi. Dos anys quedant-nos amb la mel en els llavis van ser el prolegomen a una falla espectacular. Palacio i Serra obtingueren el fruit esperat: fer en 2010 la major i millor falla creada en la història d'Alzira. Una de xinesos era el seu lema i Herminio Crespo Noheda el president. La seua dona, Asun Llopis, va repetir com a Fallera Major. Mar Morejón de Girón Albelda fou la Fallera Major infantil i Héctor Garrido Vitón el seu president. Quique Fuster va fer una innovadora falleta sense la tradicional base. Es va dir Alegria i guanyà el 3r premi. El llibret va estar dedicat als diferents mercats que ha allotjat el nostre barri des de l'Edat Mitjana. A l'actual plaça de la Constitució es comerciava en temps dels àrabs, al carrer Faustino Blasco va estar el Mercat d'Abastiments que després es traslladà a l'actual poliesportiu Fontana Mogort fins acabar al polígon que duu el seu nom. El mercat ambulant dels dimecres, que marca el dia de les nostres reunions, ha estat a la plaça de la Sang i Faustino Blasco per acabar al barri de l'Alborxí. Altre dels mercats ha sigut el del detall que estava darrere de les muralles, en els 80 i 90 entre els carrers Senyera Valenciana i Riola i, des de 2008, de nou a la Vila. D'altra banda recordàrem que David Ríos i Guillem Torres havien fitxat pel València CF i que Raquel Dolz es va proclamar campiona provincial de 3.000 metres llisos en pista coberta. També revisquérem els 30 anys que havien passat des que Elena Bastidas va ser Fallera Major infantil d'Alzira i ara és alcaldessa. Sols tres punts ens separaren d'aconseguir el tercer primer premi consecutiu. A València, no s'acabà entre els 54 llibrets premiats. El primer acte de l'exercici va ser el lliurament de guardons dels 4ts premis literaris que recaigueren en Valeria Cucarella Mongort i David Ríos Pellicer. Després de l'entrada de Moros i Cristians on seguiren participant els Moros Mercaders, el 7 d'octubre el regidor de fires i festes, Rafa Fita, va ser el convidat a la vetlada gastronòmica. També va estar present el germà major de la germandat del Sant Sepulcre, Alfredo Pellicer i el director de la seua prestigiosa banda de tambors que va fer una exhibició de toc. Dies després es va disputar el primer torneig de pàdel organitzat per la falla. Alfredo Sifre i Kiko Cano guanyaren la final a Vicente Gisbert i David Llorca. L'equip de futbol sala es quedà sense opcions de pujar a 1a. En el concurs de teatre, a banda dels menuts també participaren els majors amb l'obra «Xeperut i coixo» que va despertar gran quantitat de rialles entre el públic tot i que no obtingueren premi. Tampoc l'aconseguiren els infantils amb La Trinicienta. De nou organitzàrem el concurs de targetes de nadal i un patge va arreplegar les cartes per als Reis Mags a principi de desembre. Els nanos també gaudiren del seu sopar de Nadal. Però si un acte va ser entranyable va ser el primer sopar solidari organitzat amb l'arribada del Nadal. Uns 15 fallers obtingueren menjar donat per particulars i empreses amb què prepararen més de 100 racions per a unes 30 famílies necessitades que viuen a Alzira. Canal 9 va connectar en directe amb l'informatiu i Libertad Digital de la Ribera va fer un reportatge. En març, la Junta Central Fallera i l'empresa Grande va atorgar un accèssit a l'acció solidària. A este «concurs» sols es presenten (perquè volen) falles de la capital i algunes localitats del voltant que estan més acostumades a fer este tipus d'accions i falles d'Alzira. El patge Reial va portar molts regals al casal després de la Cavalcada de Reis. L'últim acte important abans de falles va ser el 1r concurs de música de cambra organitzat per la comissió. Un quartet de clarinets va obtindre el primer premi i el Ribera Brass quintet el segon. Posteriorment han fet concerts patrocinats per l'Ajuntament, la Societat Musical, la falla i el Conservatori de Cullera. – Alfredo Sifre Serra va recollir el testimoni d'Herminio Crespo en la presidència de la comissió, per a l'exercici 2010-2011 i Francisco Javier José Pellicer ostenta la infantil. Carmen Ma i Loreto Ríos tornen a ser les Falleres Majors, repetint el càrrec de 2008. La flama de la il·lusió per revalidar el primer premi va tornar a reavivar-se amb el projecte de Palacio i Serra. Però a més, en l'any del 70 aniversari, es tornava a pensar que el doblet era possible. Paco José aconseguí que l'alzireny Julio Monterrubio tornara a plantar una falla, en este cas infantil, a Alzira després de 14 anys. La possibilitat de llevar al gran Bernat Estela el primer premi de secció Especial era més factible encara que Julio havia de posar tot el seu art en el projecte. Malauradament, el 15 de novembre de 2010 es va cremar la nau de 2.500 m2 on estava el macromonument gran de la nostra falla i la possibilitat del doblet s'esfumà. L'exercici començà amb el concert del grup guanyador al 1r concurs de música de cambra i l'associació cultural Agustí Martí ens concedia el premi a la millor crítica local de totes les seccions. Toni Martínez «Conill» va rebre el guardó com a faller censat més anys. Passat l'estiu arribaren les festes de Moros i Cristians on la nostra filà, Mercaders, una de les fundadores de la festa, exercia la primera sultania, sent el Sultà David Chordà i Argente. El grup infantil de teatre participava per tercera volta al concurs i va estar nominat en totes les categories excepte la d'obra inèdita. Els menuts aconseguiren el 3r premi per una actuació que repetiren al principi de la presentació de Carmen Ma. A més, Andrés Ríos Pascual va obtindre el premi al millor actor i també el de millor decorat. El faller Bernardo Garés va ser un dels cinc finalistes del concurs Nueva Cara de la revista Men's Health. En Nadal organitzàrem un nou sopar de la Solidaritat, preparant un sopar per a les persones més necessitades. En febrer té lloc el 2n concurs de música de cambra en què participen 9 conjunts i guanyà el trio de Barcelona Sehnsucht. En la Crida es comunicà que el nostre llibret havia quedat en 3a posició però que la portada havia sigut la millor, premi que el dissenyador Salva Gorba obtingué en tres dels últims quatre anys. El tema literari el dedicàrem a recordar com era Alzira en el passat i comparar-la amb fotos des del mateix angle en l'actualitat. No tindre falla gran a què fer-li una explicació (contàrem amb rima el succés de l'incendi i les posteriors actuacions) ens va llevar uns punts valuosíssims. De fet ens quedàrem a tres del primer premi. En la cavalcada ens disfressàrem de Fira d'Abril. I arribaren Falles. El Mercat no anava a quedar-se sense plantar falla. Va tindre oferiments de les altres comissions per composar un monument però Víctor Balaguer va fer una proposta diferent. La falla havia de resorgir com ho va fer l'Au Fènix d'entre les cendres i va crear un projecte on, amb la tècnica de l'anamorfosi, es podria vore el pou d'on eixia un au, feta per l'artista Manolo García, amb l'antiga tècnica de la vareta. Alzicapital la va patrocinar i el particular monument va ser visitat per milers de persones i motiu de reportatges en premsa i televisió. Sabíem que en la falla gran no anàvem a obtindre cap premi. De tota manera, Alfredo i Carmen Ma pujaren a la tarima a recollir un banderí recordatori i reberen un sentit aplaudiment del món faller junt a les altres tres comissions afectades: Albuixarres-Camí Fondo, Tulell-Avinguda i Colònia Ana Sanchis. Però abans de que pujaren els majors ens portàrem la gran alegria de la vesprada. El primer premi de les falles infantils després de 26 anys!! Julio Monterrubio va fer una obra preciosa. – Alfredo Sifre i Javi José varen continuar sent els presidents de la falla en l'exercici 2011-2012. Palacio i Serra i Julio Monterrubio també repetiren com els nostres artistes. Després d'un dur exercici, tinguérem un inici «light». Els concerts dels conjunts guardonats al concurs de cambra, sopars com el que celebrà Pepe Costa per commemorar el seu 60 aniversari o Alfredo Sifre pare, pel naixement dels seus dos néts. En octubre es va fer una visita al Bioparc i passat el pont d'octubre es comunicà que Carla Daries Bellver anava a ser la Fallera Major Infantil. La delegació d'infantils va organitzar una nit Halloween en que els més menuts visitaven les cases per a recollir caramelos, perfectament disfressats. Els infantils actuaren de nou al concurs de teatre. A finals de novembre, tres mercaters foren recompensats per la Junta Local Fallera. Paco Carbonell per arreplegar la Flama d'Or i Murta amb Brillants (el primer que la recollia en vida), Mari Carmen Cano qui va obtindre la Insígnia d'Or honorífica pel seu treball en pos de les Falles i la seua col·laboració amb multitud de comissions de la ciutat i la mateixa Junta Local. David Chordà la va recollir pel seu treball en Junta Local durant els últims huit anys. El grup adult de teatre tornava a les taules amb «La barraqueta del nano». Al llibret es va optar per donar a conéixer a qui se li han dedicat els carrers del nostre barri i de tot el casc històric, gràcies a la investigació de l'exfaller Jordi Chordà. El jurat ho va recompensar amb el primer premi. Per a la falla gran es va optar pel mateix projecte que començaren Palacio i Serra l'any anterior, «Una nit en l'òpera». Malauradament l'acabat no va ser l'esperat i ens quedàrem amb el segon premi. Afortunadament, seguíem tenint un cavall guanyador en el monument infantil i Julio Monterrubio obtenia el segon primer premi consecutiu amb «Cançó de Bressol». – L'empresa Anitín havia col·laborat amb la nostra falla des de feia uns anys patrocinant l'enllumenat del carrer. Un dels seus propietaris, Juan Blay, va acabar apuntant-se de faller i sols dos anys després es va convertir en president de la comissió en l'exercici 2012-13. L'acompanyà com a Fallera Major la seua dona Vanesa Méndez Sanchis. A més, el mateix dia en què es coneixia qui era la màxima representant, també es comunicà que Valentina Baviera Canet seria la Fallera Major Infantil. En maig, Janina Pellicer començà un bonic projecte. Recollir al facebook fotos antigues, de les quals, una part, les recollírem després al llibret. Marta Palau i Claudia Rovira formaren part de la Cort de la Fallera Major Infantil d'Alzira. Va costar però a la fi va eixir el president infantil, Toni Fayos España. De nou se celebrà la festa Halloween i també finalment es trobà una xaranga, «La Faràndula» de Catarroja. El grup de teatre infantil tornà a actuar al concurs. Valentina Baviera va guanyar el concurs de targetes de Nadal de la Junta Local Fallera. El Duo Dalí va guanyar el IV concurs de música de cambra. Uns militars envaïren els carrers d'Alzira durant la cavalcada multicolor. El llibret va repetir el primer premi al que se li va afegir també el de portada. Se sumaven així 4 primers, un segon i un tercer premi. El tema literari va ser la festa de Sant Antoni Abat que complia enguany el seu 225 aniversari a Alzira des que hi ha constància escrita. La falla de 2013 serà recordada com el millor monument plantat a Alzira en la seua història. L'artista de Burriana, Rafa Ibáñez, s'estrenava a la capital de la Ribera Alta amb una preciosa creació anomenada Noblesa Fallera. Tres anys després, El Mercat tornà a aconseguir-se el primer premi, al que s'afegia el d'enginy i gràcia i millor crítica local de secció. La infantil, el lema de la qual era «El color, l'alegria de les falles», també fou elaborada per Ibáñez però s'hagué de conformar amb un segon. 2015.- Falla Gran: 1r premi de secció Especial, enginy i gràcia i millor crítica local de secció / Falla infantil: 2n premi de secció Especial / 1r premi llibret menut 2014.- Falla Gran: 1r premi de secció Especial, enginy i gràcia i millor crítica local de secció / Falla infantil: 2n premi de secció Especial / 3r premi llibret menut 2013 .- Falla Gran: 1r premi de secció Especial, enginy i gràcia i millor crítica local de secció / Falla infantil: 2n premi de secció Especial / 1r premi llibret menut 2012 .- Falla Gran: 2n premi de secció Especial / Falla infantil: 1r premi de secció Especial / 1r premi llibret menut 2011 .- Falla Gran: No concursa / Falla infantil: 1r premi de secció Especial / 3r premi llibret menut / 3r premi del concurs infantil de teatre, millor actor principal (Andrés Ríos) i millor decorat. 2010.- Falla Gran: 1r premi de secció Especial / Falla infantil: 3r premi de secció Especial / 2n premi llibret menut 2009.- Falla Gran: 2n premi de secció Especial, Enginy i gràcia, millor ninot de secció i Ninot Indultat / Falla infantil: 3r premi de secció Especial / 1r premi llibret menut, millor portada i 45é al concurs de la Generalitat Valenciana / 3r premi del concurs de Teatre infantil 2008 .- Falla Gran: 2n premi de secció Especial / Falla infantil: 2n premi de secció Especial / 1r premi llibret menut, millor portada i 41é al concurs de la Generalitat Valenciana 2007 .- Falla Gran: 1r premi de secció Especial, Enginy i gràcia i millor crítica local de totes les seccions / Falla infantil: 2n premi de secció Especial / 2n premi llibret menut i 50é al concurs de la Generalitat Valenciana 2006 .- Falla Gran: 2n premi de secció Especial i millor crítica local de secció Especial / Falla infantil: 4t premi de secció Especial / 7é classificat en llibret menut i 26é al concurs de la Generalitat Valenciana 2005 .- Falla Gran: 3r premi de secció Especial / Falla infantil: 4t premi de secció Especial / 3r premi llibret menut 2004 .- Falla Gran: 3r premi de secció Especial / Falla infantil: 4t premi de secció Especial 2003 .- Falla Gran: 3r premi de secció Especial i millor crítica local de s ecció Especial / Falla infantil: 3r premi de secció Especial 2002 .- Falla Gran: 3r premi de secció Especial / Falla infantil: 3r premi de secció Especial 2001 .- Falla Gran: _ premi de secció Especial / Falla infantil: _ premi de secció Especial 2000 .- Falla Gran: _ premi de secció Especial / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1999 .- Falla Gran: 4t premi de secció Especial / Falla infantil: 2n premi de secció Especial 1998 .- Falla Gran: 3r premi de secció Especial, Enginy i gràcia, Millor ninot de Secció i Ninot indultat gran (Autor, l'artista i faller d'El Mercat, Rubén Gómez Aranda ) / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1997 .- Falla Gran: 3r premi de secció Especial / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1996 .- Falla Gran: _ premi de secció Especial / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1995 .- Falla Gran: _ premi de secció Especial / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1994 .- Falla Gran: 3r premi de secció Especial / Falla infantil: 3r premi de secció Especial 1993 .- Falla Gran: _ premi de secció Especial / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1992 .- Falla Gran: _ premi de secció Especial / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1991 .- Falla Gran: _ premi de secció Especial / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1990 .- Falla Gran: 1r accèssit de secció Especial / Falla infantil: 1r accèssit de secció Especial 1989 .- Falla Gran: 1r accèssit de secció Especial / Falla infantil: 1r accèssit de secció Especial / 1r premi de llibret 1987 .- Falla Gran: 1r accèssit de secció Especial / Falla infantil: 1r accèssit de secció Especial 1986 .- Falla Gran: 3r premi de secció Especial / Falla infantil: 3r premi de secció Especial 1985 .- Falla Gran: 1r premi de secció Especial / Falla infantil: 1r premi de secció Especial 1984 .- Falla Gran: 2n premi de secció Especial / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1982 .- Falla Gran: 2n premi de secció Especial / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1981 .- Falla Gran: 1r accèssit de secció Especial / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1980 .- Falla Gran: 2n premi de secció Especial / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1979 .- Falla Gran: 1r premi de secció Especial 1978 .- Falla Gran: 3r premi de secció Especial / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1977 .- Falla Gran: 2n premi de secció Especial / Falla infantil: 1r premi de secció Especial 1976 .- Falla Gran: 2n accèssit de secció Especial / Falla infantil: 1r premi de secció Especial 1975 .- Falla Gran: 3r premi de secció Especial i 2n de cavalcada / Falla infantil: _ premi de secció Especial 1974 .- Falla Gran: 2n accèssit de secció Especial i 1r premi de cavalcada / Falla infantil: _ premi de secció Especial


text: ACCIO SOCIAL | Musicart Sarria Des dels inicis de la nostra història, hem cregut i treballat fermament en i per L'ACCIÓ SOCIAL I COMUNITÀRIA a través de la música per diferents canals: Els Concerts públics en Espais Culturals, Festes Cíviques, Festes Majors... La Col·laboració amb ONGs, Entitats d'Atenció i Ajuda en Acció: concerts benèfics, concerts d'acompanyament i suport a la gent gran. Aquest últim, l'Acompanyament a la Gent Gran, és de suma importància per a nosaltres pel que hem pres el compromís al llarg dels anys - amb alguns dels nostres alumnes (adolescents i adults) - d'oferir periòdicament Concerts de qualitat a alguns Centres i Residències de Gent Gran de Barcelona. Amb l'objectiu de compartir música i felicitat amb aquelles persones més necessitades. S'ha demostrat científicament amb centenars d'estudis d'arreu del món, que el poder de la música en totes les seves vessants (oient, practicant o terapèutic) té un gran impacte sobre el cervell humà. Tan potent és el conjunt d'elements que conformen la música (ritme, so, intensitat i timbre) que va directe a la connexió neuronal, i com a conseqüència màgica, a l'emocional. Hem tingut la sort de viure "aquesta màgia" a les nostres sessions d'acompanyament, amb els nostres petits recitals i concerts, veient com la mirada dels ancians (la majoria amb demència o Alzheimer) es transforma i són capaços de connectar amb les cançons i peces que reconeixen i inclús cantar-la o taral·lejar-la amb nosaltres. Enguany ens hem posat un nou repte: Establir una periodicitat més curta i per tant un seguiment més constant d'aquest acompanyament. En aquest bell camí ens hem trobat amb Coravis, una associació, sense ànim de lucre, que té com a Objectius: Brindar moments d'alegria a la gent gran Acompanyar amb empatia adaptant-se a les capacitats de cada individu Pal·liar la seva soledat i reafirmar-los com a persones valuoses Col·laborar comunitàriament en xarxa: associacions, institucions, empreses i persones En definitiva, garantir el BENESTAR dels nostres ancians. Aquí teniu la seva pàgina web perquè podeu informar-vos de tota la labor que estan oferint amb voluntariat al Centres i Residències de Gent Gran: http://coravis.org/ca/inici/


text: (CAT) Política de Cookies , TRALLERO El web de http://www.trallero.com/ utilitza cookies i altres mecanismes similars (en endavant cookies) per millorar el seu rendiment i millorar la seva experiència d'usuari. Aquí li mostrem Les cookies són petits arxius de text que una pàgina web pot posar en el seu ordinador o dispositiu mòbil la primera vegada que visita un lloc web o pàgina. La cookie ajudarà al lloc web a reconèixer la seva dispositiu la propera vegada que el visiti. Utilitzem el terme "cookies" en aquesta política per referir-nos a tots els fitxers que recopilen informació d'aquesta manera. Hi ha moltes coses que fan les cookies. Per exemple, poden ajudar-nos a recordar el seu nom d'usuari i preferències, analitzar el funcionament del nostre lloc web, o fins i tot ens permet recomanar-li el contingut que creiem que pot ser del vostre interès. Algunes cookies no contenen informació personal – per exemple, si fa clic a "Recordar" a iniciar sessió, una cookie s'emmagatzemarà amb el seu nom d'usuari. La majoria de les cookies no recopilarà informació que l'identifiqui, només recullen la informació general, com els usuaris arriben a la plataforma i utilitzen la web, o la ubicació general de l'usuari. Quins tipus de cookies fem servir a http://www.trallero.com/? Algunes cookies són essencials per al funcionament del nostre lloc web. Per exemple, algunes cookies ens permeten identificar l'idioma de l'usuari, configuració regional o des on s'accedeix. Si un abonat opta per desactivar aquestes cookies, l'usuari li serà més difícil accedir a tot el contingut a la seva disposició. Aquestes cookies són generades per Google Analytics. Google emmagatzema la informació recollida per les cookies en els servidors en els Estats Units, complint amb la legislació Europea a pel que fa a protecció de dades personals i es compromet a no compartir-la amb tercers, excepte quan la llei li obligui a això o sigui necessari per al funcionament del sistema. Google no associa la seva adreça IP amb cap altra informació que tingui. Per obtenir més informació sobre les cookies utilitzades per Google Analytics, ja pots entrar a aquesta adreça: Conceptes sobre cookies de Google Analytics. Google ha desenvolupat un complement que pot instal·lar en el seu navegador si voleu no ser rastrejat per les seves cookies: Complement Opt-out de Google Analytics. Característiques de les cookies: __utmb (sessió) __utmc (30 minuts) __utmz (6 mesos) Cookies de tècniques. Utilitzem cookies tècniques que ens permeten recordar les teves preferències. Per exemple, les cookies t'estalvien la molèstia d'escriure el seu nom manualment cada vegada que accedeixis al lloc, i recordar les preferències de personalització, com ara l'obertura de menús laterals segons la visita anterior a l'iniciar sessió, recordar elements que integren una comanda, realitzar una sol·licitud d'inscripció o compartir continguts a través de xarxes socials. __zlcid (sessió) S'utilitza per poder mantenir una sessió de xat És una cookie estrictament necessària per a l'ús del xat. També utilitzem cookies tècniques per oferir-te millors serveis. Durant quant de temps guardem la informació? Com hem explicat anteriorment, les cookies t'ajuden a obtenir el màxim rendiment dels nostres llocs web. Deshabilitar les cookies: * Internet Explorer: Eines> Opcions d'Internet> Privadesa> Configuració. * Firefox: Eines> Opcions> Privadesa> Històric> Configuració Personalitzada. * Chrome: Configuració> Mostra opcions avançades> Privadesa> Configuració de contingut. Per a més informació, podeu consultar el suport de Google o l'Ajuda del * Safari: Preferències> Seguretat Si vols esborrar del teu navegador les cookies registrades per dgdatos.es, aquí tens les instruccions per a diferents navegadors: * Internet Explorer: http://support.microsoft.com/kb/278835/es Canvis en la nostra política de cookies? Qualsevol canvi que es pugui produir en el futur pel que fa a la nostra política de cookies serà publicada en el futur en aquesta mateixa pàgina. D'aquesta manera podràs comprovar regularment les actualitzacions o canvis en la nostra política de cookies.


text: PÉREZ-REVERTE, Arturo. La Guerra Civil contada a los jovenes. Alfaguara. La lectura que us recomano aquest mes de setembre és La Guerra Civil contada a los jovenes escrita per Arturo Pérez-Reverte. Hi ha un munt d'aspectes que es podem destacar d'aquest llibre .... primerament, dir que, tal i com indica el seu títol, és un llibre sobre la Guerra Civil Espanyola destinat al públic jove. Així el text d'informació històrica és breu, objectiu i sense clixés partidistes. Hi trobareu 30 capítols d'una sola pàgina que, cronològicament, van relatant els fets que van succeir. La narració de cada capítol pren força amb les il·lustracions de caire realista fetes per Fernando Vicente. Del llibre, també em destaco els annexes de gran qualitat informativa: en ells hi trobareu informacions diverses, com ara mapes de la divisió territorial, un glossari dels conceptes essencials, una cronologia de moments claus, etc. Per últim, comentar que és un bon llibre per entrar amb contacte amb aquest tema. Tot plegat, el text d'Arturo Pérez-Reverte juntament amb les il·lustracions de Fernado Vicente, fan d'aquest llibre un edició especial i de molt bona qualitat, on podreu conèixer tot allò que va passar durant La Guerra Civil exposat d'una forma molt amena, resumida i gens feixuga.


text: Inici Urbanisme a Lleida Llum verda al concurs per redactar el projecte del nou Parc de... La Paeria ha donat llum verda aquest divendres al concurs per redactar el projecte del nou Parc de les Arts de Lleida, que s'ubicarà en un solar de 17.000 metres quadrats al carrer alcalde Pujol de la capital del Segrià. Segons l'Ajuntament, l'espai es convertirà en una gran zona verda on es desenvoluparan activitats culturals i artístiques a l'aire lliure. Alhora també acollirà equipaments públics -com el centre cívic del barri del Camp d'Esports- i també de privats de l'àmbit sociosanitari, educatiu i esportiu. La inversió prevista és d'1 milió d'euros. La Comissió Informativa de Polítiques de la Gestió i Promoció de la Ciutat i la Sostenibilitat ha aprovat l'expedient del plec de clàusules i l'inici de la licitació del projecte. El tinent d'alcalde i regidor de l'Hàbitat Urbà i Rural i la Sostenibilitat, Fèlix Larrosa, ha explicat que l'expedient per a la redacció i execució d'aquest projecte inclou la concessió administrativa sobre el domini públic en una part d'aquest solar on es construirà i explotarà aquest equipament comunitari al barri del Camp d'Esports. En aquest sentit, ha destacat que la urbanització permetrà crear una zona verda que es convertirà en un espai a l'aire lliure que combinarà elements mediambientals amb les activitats artístiques i culturals que s'hi desenvolupin, així com amb els equipaments privats i públics que s'hi vulguin construir". El tinent d'alcalde ha explicat que "hem acotat el plec perquè en el projecte que presentin els licitadors tinguin en compte els usos que han de tenir els equipaments que s'hi construeixin en aquest nou parc de la ciutat". Així, Larrosa ha avançat que "la inversió prevista per realitzar aquest parc públic és d'1 milió d'euros" i, ha assegurat que "ja hi ha hagut contactes de promotors privats interessats en el projecte de l'àmbit sociosanitari, educatiu i esportiu, que hauran de tenir en compte els diferents usos que pot haver en aquest gran parc, en el qual s'hi haurà d'incloure la construcció del nou centre cívic del barri". D'altra banda, a la reunió també s'ha debatut la proposta d'aprovació del plec de clàusules per a la contractació del servei de manteniment i conservació de la jardineria urbana de la ciutat de Lleida, sector 6, així com l'inici de la seva licitació per un import de 8.474.635,20 euros (IVA inclòs) i una durada de 4 anys. La cessió de Sant Ruf, ajornada La proposta d'aprovació del text del conveni de cessió d'ús de l'església de Sant Ruf per a la seva conservació patrimonial i rehabilitació finalment ha quedat ajornada per a la propera comissió, ja que l'Ajuntament de Lleida i els propietaris estan ultimant els detalls de l'acord, que preveu cedir l'ús de l'edifici a la Paeria per "posar l'espai en valor", ha explicat Larrosa. Aquest conveni permetrà consolidar i preservar l'edifici declarat Bé Català d'Interès Nacional, millorar-ne els serveis, la senyalització i els serveis, entre altres. Convocatòria de les subvencions per a la promoció de l'Horta 2017 Larrosa ha informat els membres de la comissió de la proposta d'aprovació de la convocatòria de subvencions per a l'any 2017 de la línia subvencionadora de promoció de l'Horta que passarà per la propera Junta de Govern Local. Segons la Paeria, aquests ajuts han de servir per divulgar el sector agroalimentari, contribuir en la millora, modernització i competitivitat del sector i aconseguir una major participació i desenvolupament econòmica de Lleida en aquest àmbit. Ara, una vegada la Junta de Govern Local aprovi les bases, es podrà procedir a obrir la convocatòria d'ajudes, que enguany ascendeixen a 12.000 euros. Les subvencions que atorgui l'Ajuntament de Lleida seran per actuacions que es realitzin durant aquest any 2017. Cal destacar que els ajuts de les diferents línies subvencionadores de l'àmbit de la sostenibilitat, medi ambient i horta de l'Ajuntament de Lleida, en matèria d'Horta, són compatibles amb altres subvencions d'altres Administracions Públiques. El termini per presentar les sol·licituds és d'un mes des de l'endemà de la publicació de la convocatòria al Butlletí Oficial de la Província.


text: 01/07/15. Jordi Cervera. Un bloc sòlid. - Gironès per la independència 01/07/15. Jordi Cervera. Un bloc sòlid. Parlar d'heroisme en política es podria considerar un d'aquells grans tòpics de la societat moderna, una d'aquelles coses que només queden bé en els discursos i en les teories, però potser quan s'hi dedica una mirada més minimalista no ho és tant, de tòpica. El polític xilè José Miguel Carrera va dir: "Sempre em va semblar digne d'un home honrat sacrificar la seva reputació a la de la seva pàtria. Si aquesta màxima no constitueix l'heroisme, és, com a mínim, el resum de les virtuts més sublims del ciutadà." Així les coses, caldria esperar que els polítics, que al cap i a la fi no són altra cosa que la representació d'aquest ciutadà al si de les institucions, atresoressin algunes (per no dir totes) d'aquestes virtuts que acosten l'home a l'heroisme, sobretot quan les circumstàncies històriques ho demanen. Al llarg dels últims anys a Catalunya hem anat vivint alguns moments d'aquests que poden rebre la categoria d'històrics sense gaire esforç i, curiosament, els hem anat abocant tots aigüera avall de manera sistemàtica i sense gaires remordiments posteriors. Un dels més sonats i més tràgics va ser la reforma de l'Estatut que havia d'esdevenir un esperançador pas endavant d'alta volada i que es va acabar tancant en fals, amb vergonya i amb un resultat insòlit, el nou era en molts aspectes força pitjor que el vell. Tancar portes d'aquesta manera tan irreversible i poca-solta té, probablement, una culpa repartida (polítics, mitjans de comunicació, ciutadans, etc.) i, sobretot, un component tràgic que fa difícil que qualsevol d'aquests projectes fallits es pugui tornar a recuperar, tenint en compte el rebombori que han generat, les portes que s'han tancat i els ponts que s'han dinamitat pel camí. Veient el passat recent i el futur immediat que s'acosta, em temo que tenir por d'ensopegar de nou en la mateixa pedra no és en absolut una idea escabellada. La idea d'aconseguir la independència (encara que probablement qui menys se la cregui siguin tots els seus teòrics impulsors) és una fita cabdal i irrepetible, una d'aquelles operacions que, per anar bé, caldria encertar a la primera, ja que, probablement, les opcions de repetició poden ser menors i, amb tota seguretat, molt menys reeixides. No cal ser gaire brillant per saber que la unió fa la força i que, encara que tots els polítics s'entestin a fer-nos creure que cinquanta miques disgregades és el mateix que un bloc compacte de cinquanta peces sòlides i ben encaixades, la veritat és que no ho és, que en aquest cas les matemàtiques no funcionen. Tothom intenta justificar les seves posicions partidistes, egoistes i gens pensades en clau de país i al final acabarem com sempre, amb un reguitzell de lamentacions i d'acusacions a posteriori. L'únic que tinc clar és que aquest camí que ens queda fins a final d'any ens donarà, si sabem mirar-ho i valorar-ho com cal, la mesura exacta de l'aspecte moral i polític dels nostres representants i dels aspirants a ser-ho. Necessitem polítics savis i lliurats, amb una visió de país heroica i la capacitat personal de sacrificar-se o de quedar-se en un segon pla si l'objectiu final que s'ha d'assolir és molt superior a les petites o grans misèries personals o de partit. I si fem l'anàlisi de tot el que ha anat passant al llarg dels últims anys, no costa gaire veure que hi ha hagut de tot menys generositat, aquesta generositat franca i oberta que s'hauria d'esperar dels líders s'ha convertit en un canvi de cromos interessat, en un mirar de portar l'aigua al molí propi sense tenir en compte si el cabal restant tindrà prou força per moldre res. A hores d'ara no sembla que els vents siguin gaire propicis a arreglar-ho però, a banda d'esperar el miracle, caldria esperar que algú o alguna cosa els il·lumini a tots i facin un bloc únic (probablement sense polítics i gosaria a dir que sense política) per aconseguir prou solidesa física i moral per afrontar un repte únic amb garanties de guanyar, i més tenint en compte que a l'altre costat hi ha una peça granítica i d'una solidesa gairebé inexpugnable si no s'ataca amb un pla de batalla únic, ben construït i sense fissures de cap mena. Ja hi haurà temps després de dirimir les petites misèries, d'altra manera només podrem sumar una nova i desesperançadora derrota.


text: Front comú dels alcaldes del Montsià pel pagament de tots els ajuts pels aiguats de 2018 | Aguaita.cat per Redacció , Alcanar, 13 de febrer de 2020 a les 16:55 | El Consell d'Alcaldes del Montsià faran front comú per reclamar al Departament de Presidència que faci efectiu de forma íntegra els ajuts pels aiguats de l'octubre de 2018, a més d'ampliar els terminis que tenen els consistoris per licitar, executar i justificar les obres. Recorden que després del temporal Glòria es troben en una situació "molt precària" per fer front a les reparacions derivades d'aquests episodis. També volen que les reparacions de camins de terra i altres danys declarats als informes s'incloguen dins dels supòsits subvencionables, com va fer el govern espanyol. Per tot plegat, reclamen al Departament de Presidència que convoqui una reunió amb la subdelegació del govern espanyol i els alcaldes per resoldre la situació. La Federació d'ERC a les Terres de l'Ebre s'ha mobilitzat també en aquest sentit: alcaldes, regidors i presidents comarcals han fet pública una moció que portaran a les administracions locals defensant el cobrament íntegre i l'ampliació de terminis, a més de criticar durament l'actuació de Presidència al respecte. En este sentit, l'alcalde d'Alcanar i president del Consell Comarcal del Montsià, Joan Roig, ha criticat "la gestió incorrecta i poc responsable" sobre "uns recursos que pertanyen a les Terres de l'Ebre i que són vitals per al futur dels nostres pobles". Roig ha recordat que municipis com el seu "no tenen capacitat per fer front a la justificació i execució d'aquestes quantitats de diners en forma d'obres". Amb este objectiu, la moció reclama flexibilitzar i eixamplar els terminis de justificació i execució dels ajuts, i que els criteris del Presidència "acabin sent iguals que els de l'Estat espanyol". La reunió sol·licitada pels alcaldes va en la línia de poder esclarir aquestes diferències. "No són recursos per a construir equipaments ni infraestructures d'oci; són recursos que afecten les infraestructures que donen servei als sectors agrícola i turístic", ha insistit. Segons ha recordat l'alcalde canareu, diversos pobles de la comarca que van patir les pluges torrencials del mes d'octubre de 2018 van demanar a l'Estat la declaració de zona afectada per emergència de protecció civil. L'Estat després va valorar els danys i quantificar el crèdit extraordinari que era aplicable a cada poble. Al novembre de 2019, el subdelegat del govern espanyol va comunicar telefònicament a diversos alcaldes la xifra exacta de l'import assignat. Així, Alcanar rebria 4.282.926,44 euros i Ulldecona 797.238,35. Els alcaldes van traslladar ja la seua preocupació a Presidència per com s'haurien de licitar, executar i justificar les obres quan el desembre de 2019 l'Estat va transferir els ajuts al Departament perquè en fes la gestió. Els batlles van sol·licitar reunir-se amb representants de la Generalitat abans del 30 de gener de 2020, quan s'havia de publicar l'ordre oficial amb les bases per acollir-se als ajuts. Volien, precisen, exposar les peculiaritats dels municipis i sol·licitar la flexibilitat dels terminis. Però la reunió no es va convocar i les bases es van publicar sense poder presentar cap esmena.


text: PICACRESTES - Dansaires del Prat: de juny 2018 Diumenge 1 de juliol ballem a Barcelona! L'Esbart Espiga d'Or ens convida a la ballada que faran en motiu del seu aniversari! Ens fa molta il·lusió acompanyar-los en aquesta efemèride! Us esperem a tothom per a gaudir dels balls i la festa. I penseu que al final hi haurà sorpresa participativa!!! No us ho podeu perdre. Publicat per Picacrestes a 2:05 Cap comentari: Etiquetes de comentaris: 2018, Ballades, Barcelona, Esbart l'Espiga d'Or Festa Major del Carrer Ferran Puig Enguany hem tornat a participar a la Festa Major del Carrer Ferran Puig, el passat 25 de maig. Primer a la cercavila de la tarda amb els Gegants del Delta i el Ball de Diables del Prat. I després del pregó, amb alguns balls a l'escenari de l'alçada de la Font del Gall. Hem comptat amb dos músics, en Jordi Ribas a la cercavila i en Pau Rumbo a la ballada del vespre. Ens ho hem passat molt bé i des de l'organització ens han acollit molt amablement. Etiquetes de comentaris: 2018, Ballades, Cercavila, Festa Major del Carrer Ferran Puig El passat 12 de maig la Colla Dansaire del Prat Picacrestes vam participar per segon any consecutiu a la Trobada Nacional Bastonera, enguany a Sabadell. Malgrat la pluja les diferents colles vam poder ballar en cercavila i participar d'aquesta gran festa. Picacrestes hi vam ballar el repertori pratenc recuperat amb les darreres incorporacions: La Somosara, La Marxa, Els Nanos, La Llarga, Els Cabals, La Pandilla i La Marxa Nova. També vam ballar el Nou d'Abrera, ball de la nostra comarca que ja no es balla a la seva població d'origen. La Laura ens va acompanyar amb la gralla, i vam disfrutar vient d'altres colles ballar, i la diversitat de colors i coreografies. Publicat per Centre Documentació a 0:49 Cap comentari: Etiquetes de comentaris: 2018, Balls de bastons, Balls de Bastons del Prat, Cercavila, Sabadell, Trobada Nacional de Bastoners