text: Sant Cugat aprova el Pla d'Acció per a l'Energia Sostenible i el Clima, alineat amb els objectius de l'Emergència Climàtica | Sostenible El ple municipal de l'Ajuntament de Sant Cugat del 19 de juliol ha aprovat per unanimitat el Pla d'Acció per a l'Energia Sostenible i el Clima (PAESC) de Sant Cugat. El PAESC és un mecanisme per implicar totes les administracions locals europees en l'adopció de mesures per afavorir l'estalvi energètic i les energies renovables. En el cas de Sant Cugat, s'aprova en plena consonància amb els compromisos adquirits per l'adhesió voluntària de Sant Cugat al Pacte de les Alcaldies-Europa així com per la Declaració d'Emergència climàtica aprovada al ple al desembre de 2019. En concret, les administracions locals europees assumeixen el compromís de reduir com a mínim un 55% les seves emissions de gasos d'efecte hivernacle (GEH) l'any 2030 respecte l'any 2005 i aconseguir la neutralitat climàtica al 2050 amb l'adopció d'un enfocament conjunt per abordar la mitigació i adaptació al canvi climàtic. Per fer-ho possible a Sant Cugat, el PAESC inclou 85 accions de mitigació a desenvolupar entre el 2021 i el 2030, que han de permetre reduir 207.552 Tones de CO2 equivalents (tCO2eq) a 31 de desembre de 2030, el que representa una reducció del 50,2% d'emissions en valor absolut respecte el 2005. En termes relatius es preveu que de les 5,87 tCO2eq/habitant del 2005 es passi a 2,2 tCO2eq/habitant al 2030, cosa que representa una reducció del 62,6% d'emissions per càpita (GEH). Aquestes xifres s'assoleixen dirigint la major part dels esforços en accions de mobilitat, transició energètica i residus. Per tant, amb aquestes 85 accions incloses en el PAESC 2021-2030 Sant Cugat complirà amb el compromís del Pacte d'Alcaldes i Alcaldesses pel Clima i l'Energia amb els següents resultats: Es reduirà un 62,5% les emissions per càpita el 2030, respecte les del 2005. S'assolirà la neutralitat climàtica el 2050, promovent polítiques de descarbonització i resiliència. Es garantirà un accés a l'energia assequible, neta i segura. Es farà front a les situacions de pobresa energètica i desigualtat. Es treballarà per a una adaptació i transició justa. Riscos climàtics a Sant Cugat El document incorpora l'adaptació al canvi climàtic abordant els riscos a què Sant Cugat és especialment vulnerable. Tot i que no es disposa d'un indicador quantitatiu, sí que s'ha valorat que les accions representin una reducció efectiva de la vulnerabilitat als efectes del canvi climàtic. Els sectors que s'identifiquen com a prioritaris a Sant Cugat fan referència als incendis forestals, a l'increment de la demanda energètica, l'ocurrència de sequeres, les inundacions, riuades i tempestes, així com la vulnerabilitat de les zones agrícoles. El PAESC contempla 22 actuacions d'adaptació al canvi climàtic que estan vinculades amb els següents sectors: edificis, aigua, agricultura i sector forestal, medi ambient i biodiversitat, salut, protecció civil, turisme, entre altres. Amb aquestes actuacions, el municipi incrementarà la seva resiliència davant dels diferents riscos i impactes causats pel canvi climàtic. Metodologia en la redacció del PAESC En la redacció del Pla s'ha utilitzat la "Guia metodològica per redactar els Plans d'Acció per l'Energia Sostenible i el Clima a la província de Barcelona", elaborat per l'Oficina Tècnica de Canvi Climàtic i Sostenibilitat de la Diputació de Barcelona. Aquesta Oficina Tècnica ha aportat les dades de transport (públic i privat), consum domèstic d'energia, tractament de residus, consums energètics en serveis (comerços i oficines) i cicle de l'aigua pel càlcul de les emissions de GEH, i també realitza el seguiment de l'aprovació dels PAESC de la província de Barcelona. Tot i els costos econòmics que suposen la implantació d'un Pla d'acció ambiciós que abordi els reptes en relació a la mitigació i l'adaptació al canvi climàtic, els costos associats als danys materials i personals que pot representar la inacció superen en escreix la inversió necessària. Les estimacions que ofereix la Diputació de Barcelona, indiquen que la inacció pot costar econòmicament més de 16 vegades la inversió que hauria de fer l'Ajuntament per posar en marxa el Pla d'acció.


source: CulturaX

text: Ens veiem a la FESC! - Molsa FESC! Aquest any ens trobareu a la Fira d'Economia Solidària de Catalunya (FESC) parlant sobre el projecte Molsa i entregant cupons de regal de Quinoa Tricolor a aquells que ens vingueu a veure! La VII edició de la FESC tindrà lloc els dies 27 i 28 d'octubre al Recinte Fabra i Coats de Sant Andreu de Barcelona. L'entrada és gratuïta per a tothom. Ens trobareu a l'estand número FMF16 (secció Alimentació, nau d'expositores). Podeu veure el mapa d'expositores aquí. La FESC és un gran esdeveniment anual que organitza la Xarxa d'Economia Solidària (XES). Més de 190 entitats estaran presents a la fira i els assistents podran gaudir d'un programa ple d'activitats. L'edició d'aquest any explorarà el guany de les "sobiranies" en totes les esferes de la vida, des dels aliments, les finances, l'energia o la tecnologia fins a la cultura, l'educació i els nostres propis cossos. Amb l'esperit de fer visibles les alternatives, fer-les crèixer i articular-les, es centrarà en tres eixos: sobirania en la gestió de recursos, econòmica i relacional.


text: Desamiantat | Sumuve S.A. SUMUVE, S.A. és una empresa especialitzada en la descontaminació, transport, eliminació i gestió de la retirada de l'amiant i el fibrocimient. SUMUVE, S.A. està inscrita al RERA (Registro de Empresas con Riesgo de Amianto) amb el número 06/AB/04 sent una de les primeres empreses en dur a terme substitucións de cobertes i tancaments de plaques de fibrociment amb contingut d'amiant.


text: Youtubers en català – Cultura Digital 22/02/2017 31/12/2020 Cultura Digital4 comentaris Molts de vosaltres ens heu demanat un article sobre Youtubers en català. No és la primera vegada que parlem del fenomen youtuber, i a casa nostra en tenim uns quants! Gràcies a Youtubers.cat tenim un recull de 135 canals de Youtube que editen i pengen el seu contingut en català. El web de youtubers.cat ens mostra dues llistes: la de canals actius i la de canals inactius (a partir de 3 mesos d'inactivitat), que són gairebé el 50% dels canals. És interessant observar i analitzar aquests canals, ja que reflecteixen la penetració del fenomen youtuber a un segment de la població molt jove. Un alt tan per cent dels usuaris són nens i nenes. Un altre factor que des de Cultura Digital ens encanta és la gran quantitat de contingut que fa referent als videojocs. La major part dels canals d'ambdues llistes pengen principalment gameplays. Una vegada més, es demostra la importància dels videojocs a la cultura i, evidentment, a les nostres vides. L'Arandur, un dels youtubers en català amb més visualitzacions, fa cada any una selecció de 3 youtubers que cal seguir. Enguany li ha costat molt triar. Senyal que el nivell està pujant!!! Ja heu vist que no tots els youtubers catalans parlen de videojocs. Per això amb el post d'aquest mes t'hem fet una selecció de diverses propostes separades pel tema principal del canal. Els canals de Youtube d'èxit no entenen d'edats. La Marta ens ho demostra amb el seu canal Recomanacions de Llibres, en què ens fa diverses propostes de lectura que segur que t'interessaran! Sabíeu que gràcies al canal de Youtube ha fet un TedTalk a Nova York sobre com ser booktuber? El podeu veure aquí. La Leopolda Olda és una de les youtubers més conegudes de Catalunya. Sota aquest nom trobem la Clara Moraleda, actriu i cantant de musicals (la vam poder veure a Mar i Cel i ara a Scaramouche de Dagoll Dagom). Tot i que el seu canal no és estrictament sobre teatre, molts dels vídeos acaben retratant la vida teló endins. SócTastaolletes Quan ja havíem publicat aquest post ens van fer saber l'arribada de SócTastaolletes, una altra youtubera que parla dels escenaris i que va penjar el seu primer vídeo tot just a mitjans de febrer. Darrera hi ha la Cèlia Ventura. Ja us hem dit que un gran percentatge dels youtubers catalans (i no només!) es dediquen als videojocs. Un d'ells és el Roger Baldomà, l'home darrera el VaDeJocs, la secció de videojocs del diari Ara. En Lluís Camell és un apassionat de la fotografia. Parteix del punt que els amants de la fotografia passen moltes hores cercant material i continguts a la xarxa i, en canvi, no en dediquen tantes fent el que els agrada, fotografiar. Per aquest motiu va iniciar el Projecte 52 per posar-se en contacte amb altres apassionats. El Projecte 52 consisteix a escollir una tècnica diferent cada setmana, de les 52 que té l'any, i compartir al seu grup de Facebook els resultats. Preparats, llestos, universitat! El viatge cap a la Universitat no sempre és fàcil. Estàs envoltat/da d'un mar de dubtes, inseguretats i no sempre tens algú que sàpiga guiar-te. Preparats, llestos, universitat! vol ser aquest algú que t'aconselli. El canal ofereix entrevistes, reportatges, videotutorials sobre com fer l'exposició oral del treball de recerca o com preinscriure's a la selectivitat que t'ajudaran a fer els primers passos cap al món universitari. I si encara no saps què estudiar, entrevisten a diversos estudiants de diversos graus perquè ens expliquin en què consta la seva formació. TecCatalà TecCatala va començar amb la intenció de ser un canal de referència de tecnologia en català, ja que és fàcil trobar contingut en anglès o castellà. Però, en canvi, aquí a casa nostra, ens és un pèl complicat trobar vídeos d'aquest caire en la nostra llengua. Fa uns pocs mesos, els nois de TecCatala van decidir llançar-se al castellà per arribar a una audiència més gran. Tot i així, ens van prometre que seguirien penjant contingut al seu canal en català. Alarrel Audiovisual Com ja saps, ens encanten els remakes, però també Pokémon. Alarrel Audiovisual, principalment, crea paròdies sobre l'actualitat catalana de la mà de l'estil thug life però també són els creadors de Pokémon Procés. Sí, sí! El típic joc de la Game Boy que jugàvem de petits (i no tan petits) però ara portat al terreny de l'actualitat catalana. Molt recomanable! Pot de Plom són una companyia de teatre de València que expliquen l'actualitat amb humor. Dins del canal hi trobem, entre d'altres, les seccions Xavi Castillo News i el Veriueu-ho. Fins i tot, fa quatre anys, van crear una websèrie de 3 capítols: Ghost Airport. Guardians of Cars Guardians of Cars ens presenten diversos anàlisis d'automòbils en vista a un públic no necessàriament expert. A cada vídeo analitzen un model que podem trobar en el mercat i ens expliquen les seves diverses característiques. Per tant, no només ens fan un anàlisi en català sinó que ho fan de manera entenedora de tu a tu pel dia que decideixis comprar un cotxe. Sergi Garcia va crear una petita empresa especialitzada en la marxa nòrdica, Bendhora. A partir de 2015 van obrir un canal de youtube en què expliquen tècniques i aspectes relacionats amb la salut. Si mai et vols iniciar en aquest esport, et serà útil conèixer de la mà de professionals diversos consells sobre com evitar accidents amb els bastons, com fer un bon escalfament o quin calçat necessitaràs. Us adjuntem el TOP 10 en visualitzacions de la llista de Youtubers actius de Youtubers.cat. Recordeu que podeu seguir visitant la llista dels inactius. Alguns només porten tres mesos sense penjar un vídeo, així que si els ajudem a incrementar les visites potser s'animen a penjar-ne de nous! [Llista actualitzada el 22/02/2017]. CANAL Subscriptors Visualitzacions Vídeos Data de l'últim vídeo Últim vídeo Temàtica Xavi Castillo News! en el Teatro del Barrio. Homosexualitat | LEO KarmaFlow. Part 1. L'Opera-rock de les nostres vides Eti theCat El HACKER català! Són de la ONCE i no tinc PIETAT! Zasca al Coscu [Thug Life] #AnnaGabriel El Grau en Multimèdia en 12 preguntes! ADR1FT en directe #PS4 #youtuberscatalans (8/8) DIY Harry Potter Punts de Llibre | Bookmas Música creada per intel·ligència artificial 4 respostes a "Youtubers en català" 25/02/2017 a les 15:19 Enhorabona per l'article! Costa molt tirar endavant a Youtube en català, per això tot el suport és benvingut! martaizcos ha dit: 25/02/2017 a les 16:09 Moltes gràcies pel comentari, Felip. I per tota la feina que feu des de Gaming.cat, clar! Encara ens queda molt per explicar sobre els youtubers catalans! 22/04/2017 a les 16:54 Felicitats per l'article! Caldria incloure el canal de BonDiaMon on es tracten temes socials i notícies en clau positiva. Un raig d'entusiasme per veure el món amb esperança 🙂 25/04/2017 a les 8:43 Gràcies!!!! Us tindrem en compte per propers articles. I sempre que tingueu notícies o idees sisplau feu-nos-les saber! 🙂


text: PAe - La Comissió europea publica la 'Estratègia per a un Mercat Únic Digital per a Europa' La Comissió europea publica la 'Estratègia per a un Mercat Únic Digital per a Europa' L'objectiu del Mercat Únic Digital és derrocar murs de caràcter regulatori i, finalment, evolucionar des de 28 mercats nacionals a un sol mercat. L'estratègia per a un Mercat Digital Únic per a Europa establix 16 accions a ser aconseguides per a finals de 2016. L'objectiu del mercat únic digital és derrocar murs de caràcter regulatori i, finalment, evolucionar des de 28 mercats nacionals a un sol mercat. La Comissió estima que un mercat únic digital completament funcional podria generar de l'orde 415 mil milions d'euros a l'any i crear centenars de milers de nous llocs de treball. L'estratègia inclou un conjunt de 16 accions a ser aconseguides per a finals de 2016. Es basa en tres pilars: (I) un millor accés de consumidors i empreses als béns i servicis digitals en tota Europa; (II) la creació de les condicions adequades i la igualtat de condicions perquè les xarxes digitals i els servicis innovadors puguen florir; (III) maximitzar el potencial de creixement de l'economia digital. Pilar I: Millorar l'accés de consumidors i empreses als béns i servicis digitals en tota Europa. La Comissió proposarà: Regles per a fer el comerç electrònic transfronterer més fàcil. Inclou les normes harmonitzades de la UE sobre els contractes i la protecció del consumidor quan compra en línia. Fer complir les normes de consum de forma més ràpida i consistent, mitjançant la revisió del Reglament sobre Cooperació per a la Protecció del Consumidor. Entrega de paquets més eficient i assequible. Finalitzar amb el geo-bloqueig injustificat, una pràctica discriminatòria utilitzada per raons comercials, quan els venedors en línia o bé neguen als consumidors accés a un lloc web en funció de la seua ubicació, o bé els reencaminan cap a una tenda local amb preus diferents. Identificar les preocupacions potencials en matèria de competència que afecten als mercats europeus de comerç electrònic. Per açò, la Comissió ha llançat una investigació sobre la competència antimonopoli en el sector del comerç electrònic en la Unió Europea. Un la llei de drets d'autor més moderna i europea: inclou propostes legislatives per a reduir les diferències entre els règims nacionals de drets d'autor i permetre un accés en línia més ampli als continguts culturals en tota la UE Revisar la directiva de satèl·lit i cable per a avaluar si el seu abast ha d'ampliar-se als organismes de radiodifusió de transmissions en línia i explorar com millorar l'accés transfronterer als servicis de radiodifusió a Europa. Reduir a la càrrega administrativa que les empreses afronten per raó dels diferents règims d'IVA. Pilar II: Creació de les condicions adequades i la igualtat de condicions perquè les xarxes digitals i els servicis innovadors puguen florir Presentarà una ambiciosa reforma de la normativa sobre telecomunicacions de la UE. Revisarà el marc mitjans audiovisuals perquè siga apte per al segle XXI, centrant-se en els rols dels diferents actors del mercat en la promoció de les obres europees (emissores de televisió, proveïdors de servicis audiovisuals a la carta, etc.). Analitzarà exhaustivament el paper de les plataformes en línia (motors de cerca, xarxes socials, tendes d'aplicacions, etc.) en el mercat. Reforçarà la confiança i la seguretat en els servicis digitals, especialment en relació amb el tractament de les dades personals. Proposarà una associació amb la indústria en matèria de ciberseguretat per a la seguretat en línia. Pilar III: Maximitzar el potencial de creixement de l'economia digital Proposarà una "iniciativa per al lliure flux de dades europees'. Sovint els servicis es veuen obstaculitzats per les restriccions relatives a la ubicació de les dades, restriccions que freqüentment no tenen a veure amb la protecció de dades personals. Així mateix, la Comissió llançarà una iniciativa de 'núvol europeu' (European Cloud) que inclourà la certificació de servicis cloud, la commutació dels proveïdors de servicis en núvol i un "núvol de la investigació". Definirà les prioritats en matèria d'estàndards i interoperabilitat en àrees crítiques per al mercat únic digital, tals com i-salut, planificació del transport o energia. Recolzarà una societat digital inclusiva en la qual els ciutadans tinguen els coneixements adequats per a aprofitar les oportunitats que oferix Internet i incrementar les seues possibilitats d'ocupació. Un nou pla d'acció d'administració electrònica connectarà els registres d'empreses en tota Europa, assegurarà que els diferents sistemes nacionals puguen treballar amb els altres, i garantirà que les empreses i els ciutadans aporten les seues dades solament una vegada a les administracions públiques i que estes no reclamen dades que ja obren en el seu poder. El principi de 'solament una vegada' reduirà les càrregues administratives i estalviarà potencialment al voltant de 5000 milions d'euros a l'any per a 2017. S'accelerarà el desplegament de la contractació electrònica i de la firma electrònica. El Mercat Únic Digital figurarà en l'agenda de la reunió del Consell Europeu dels dies 25-26 de juny de 2105.


text: La Plataforma en Defensa dels Serveis Públics demana destinar a l'atenció primària els 19 milions d'euros anunciats per al rastreig | El Prat Llibertari Així mateix, el col·lectiu ha reivindicat que la feina per a la que es va contractar Ferroser, filial de Ferrovial, es fa "de manera natural" als CAP i que en canvi el personal de Ferrovial no podia fer totes les taques en no tenir accés a les dades sanitàries dels pacients. La Plataforma ha reclamat una auditoria pública del contracte amb aquesta empresa i ha lamentat que el Govern no hagi fet "cap autocrítica" sobre aquest tema. Des de la plataforma també han criticat que aquesta contractació és un exemple més "del resultat d'anys de model mercantilista i de polítiques enfocades a la mal anomenada convivència publicoprivada del sistema de salut". "És important entendre que mentre no tinguem un sistema de salut de titularitat, gestió i provisió públiques, tindrem un sistema clientelar, corruptible, ineficient, que prioritza els beneficis privats a la salut del conjunt de la població", ha manifestat en un comunicat. La Plataforma ha reclamat també que s'incorporin els rastrejadors de Ferroser i del Departament de Salut a la borsa de treball de personal administratiu de l'Institut Català de la Salut (ICS) per a que desenvolupin tasques de rastreig o altres. A més, ha insistit en la necessitat de garantir EPI i tests per a tots els treballadors, obrir tots els CAP i recuperar les visites presencials en menys de 48 hores, així com la recuperació de tota l'activitat ajornada. Salut rescindeix el contracte amb Ferrovial i internalitza el rastreig de positius Article publicat originalment al digital Social.cat ← Tal dia com avui farà 40 anys Terra Lliure va atacar una torre d'alta tensió al Prat en protesta per la construcció de la nuclear d'Ascó


text: Internet Archive es va establir al Presidio de San Francisco , una antiga base militar dels EUA a San Francisco , des del 1996 fins al 2009 La nova seu d'Internet Archive des del novembre del 2009, a 300 Funston, a San Francisco , una església cristiana antiga científica Mirall d' arxiu d'Internet a la Bibliotheca Alexandrina , ( Egipte ) Internet Archive és una biblioteca digital sense ànim de lucre que té el propòsit declarat de permetre "l'accés universal al coneixement" [1] [2] . Ofereix un espai digital permanent per accedir a diversos tipus de recursos: per exemple, llocs web, àudio, imatges en moviment (vídeos) i llibres. L'Internet Archive va ser fundat per Brewster Kahle el 1996 i forma part de l' International Internet Preservation Consortium (IIPC). [3] A més de la seva funció principal d'arxiu, Internet Archive és una organització que busca una Internet gratuïta i oberta i és una organització sense ànim de lucre reconeguda oficialment als Estats Units d'Amèrica . Les oficines administratives es troben a San Francisco, mentre que els centres de processament de dades es troben a San Francisco, Redwood City i Mountain View , Califòrnia . La col·lecció digital més massiva de la biblioteca és l'arxiu web, una mena de col·lecció de "imatges fixes" de la World Wide Web catalogades per data d'adquisició. Per garantir l'estabilitat i la seguretat de les dades arxivades, tota la col·lecció té un mirall als servidors de la Bibliotheca Alexandrina a Alexandria, Egipte . L'arxiu permet al públic carregar i descarregar material digital des dels seus servidors cap als seus servidors sense cap cost. També permet accedir a un dels projectes d'arxiu de llibres digitals més grans que existeix, forma part de l' American Library Association i està reconegut oficialment per l'estat de Califòrnia com a biblioteca pública. [4] L'empresa compta amb 200 empleats, molts dels quals es dediquen a escanejar volums de paper en centres especialitzats. L'oficina principal de San Francisco té trenta empleats. Internet Archive té un pressupost anual d'aproximadament 10 milions de dòlars, derivat en gran part de diverses fonts: ingressos per serveis de rastreig web , associacions, subvencions, donacions i la Fundació Kahle-Austin. [5] 2.3 Arxiu-It 2.5.1 Col·lecció d'imatges en moviment 2.5.1.1 Pel·lícules Brewster Kahle va fundar Internet Archive el 1996, al mateix temps que va fundar la companyia Alexa Internet , una empresa dedicada als serveis de rastreig web . Internet Archive va començar a arxivar la World Wide Web des del 1996, però la col·lecció no va ser accessible fins al 2001 , quan es va desenvolupar la Wayback Machine. El 1999, Internet Archive es va expandir afegint altres col·leccions, inclòs el Prelinger Archive . Actualment, l'Arxiu d'Internet inclou, entre d'altres, text, àudio, imatges en moviment i programari. Allotja una sèrie d'altres projectes, inclosos un arxiu d'imatges de la NASA , el servei d'indexació Archive-It i Open Library , un catàleg de volums que es poden editar mitjançant un programari tipus wiki. Wayback Machine és la interfície web que utilitza Internet Archive per a l'extracció de dades dels llocs web dels arxius. Els llocs arxivats representen una mena de "imatges fixes" recollides en el moment de l'adquisició de les pàgines a través del programari d'indexació de l'Internet Archive. El nom "Wayback Machine" prové del terme " WABAC Machine " que s'utilitza en una de les històries de la sèrie animada Rocky and Bullwinkle . [8] El servei, gràcies a l' aranya Alexa , memoritza els canvis i les evolucions dels diversos llocs web al llarg del temps . Per als llocs més petits, no té una memòria cau freqüent, és a dir, les pàgines només s'emmagatzemen poques vegades. El servei permet accedir a versions arxivades de pàgines web del passat, una mena d '"arxiu tridimensional", segons les paraules de l'Internet Archive. Milions de llocs web amb les seves dades respectives (imatges, text, documents enllaçats, etc.) s'emmagatzemen en una base de dades gegant. No tots els llocs web estan disponibles a causa de l'elecció de molts propietaris de llocs per excloure els seus llocs de la indexació. A més, com passa amb tots els llocs basats en dades de rastrejadors web, falten grans àrees del web per diversos motius tècnics. Al llarg dels anys, finalment, s'han trobat diversos problemes legals relacionats amb l'arxiu i la cobertura o no dels llocs, tot i que no són el resultat d'accions deliberades. [9] L'ús del terme "Wayback Machine" en el context de l'Internet Archive s'ha tornat tan habitual que "Wayback Machine" i "Internet Archive" s'han convertit en gairebé sinònims en la cultura de masses ; per exemple, a la sèrie de televisió Law & Order: Criminal Intent (a l'episodi "Legacy", que es va emetre per primera vegada el 3 d'agost de 2008, titulat L'amor virtual a la contrapart italiana), un dels protagonistes de l'episodi utilitza la "Wayback Machine" per trobar una còpia arxivada d'un lloc web. Les "instantànies" dels llocs arxivats durant els diferents passatges de rastreig esdevenen accessibles públicament normalment després de 6-18 mesos. Internet Archive ( arxiu recursiu ) Viquipèdia , a web.archive.org . Google , a web.archive.org . Internet Archive utilitza el protocol estàndard d'exclusió de robots (a través del fitxer robots.txt ) per a l'exclusió voluntària de llocs de la seva base de dades. Internet Archive respecta les directrius del fitxer robots.txt assegurant-se que els seus robots no indexen les pàgines. Per aquest motiu, Internet Archive ha fet que diversos llocs web no estiguin disponibles i que siguin completament inaccessibles a través de Wayback Machine. En cas de llocs bloquejats, només s'emmagatzema el fitxer robots.txt . L'Arxiu d'Internet, aplica les regles de robots.txt de forma retroactiva: Si un lloc d'aranya bloqueja l'Arxiu d'Internet a través de l'arxiu robots.txt, llavors totes les pàgines ja arxivats pel domini d'estar disponibles. A més, es reserva el mateix comportament per a tots els llocs web que ho sol·liciten explícitament: per aquest motiu, cada vegada que el propietari d'un lloc sol·licita l'exclusió de l'índex, la sol·licitud és consentida [10] , ja que no és "Internet Arxiu [...] interessat en conservar o oferir accés a llocs web o altres documents a Internet propietat de persones que no volen els seus materials a la nostra col·lecció. " [11] Per exemple, l'adreça https://web.archive.org/*/https://www.ubuntu-it.org , mostra les còpies de cerca de la pàgina Open Library , entre els seus fundadors també hi ha l'activista digital Aaron Swartz [12], és una biblioteca digital creada amb l'objectiu de recollir targetes de tots els llibres publicats i catalogar-los en una única base de dades; una mena de versió de codi obert de WorldCat , creada en contrast amb el projecte de digitalització de Google Books [13] (en italià, Google Books ). El projecte va néixer el 2007 i inclou uns quants milions de targetes de catàleg i llibres digitalitzats de domini públic que són totalment accessibles i descarregables. [14] Open Library és un projecte basat en programari lliure i de codi obert , el codi font és totalment accessible des del lloc de referència. Des de juny de 2010, Open Library també ofereix un servei de préstec de llibres electrònics realitzat en col·laboració amb el distribuïdor de continguts digitals nord-americà OverDrive i les biblioteques dels Estats Units [15] . Desenvolupat el 2006, Archive-It és un servei que permet a institucions i entitats individuals construir i conservar col·leccions de material digital. [16] Mitjançant una aplicació web, els subscriptors del servei poden recollir, catalogar, indexar i, en el transcurs de 24 hores, accedir completament a l'arxiu. Les col·leccions s'allotgen en servidors d'arxius d'Internet i són accessibles al públic mitjançant cerques de text complet . Tot el material digital s'emmagatzema en còpies duplicades (una primària i una altra ), s'indexa periòdicament a l'arxiu general de l'arxiu d'Internet i es pot enviar una còpia de les dades als subscriptors a petició. A partir del 2009, Archive-Tenia 125 institucions associades en 42 estats americans i 11 països, amb un total de 1.500 milions d'URL i 963 col·leccions públiques. Les institucions que s'han subscrit al servei Archive-It són en gran mesura biblioteques universitàries i universitàries , arxius estatals, institucions federals, museus i organitzacions culturals, incloses l' Organització de Literatura Electrònica , els Arxius Estatal de Carolina del Nord , la Biblioteca Estatal de Texas i la Comissió d'Arxius , Universitat de Stanford , la Biblioteca Nacional d'Austràlia , el Research Libraries Group (RLG) i molts altres. El projecte NASA Images es va crear gràcies a un acord de Space Act entre Internet Archive i la NASA per fer accessibles al públic els arxius d'imatges, vídeos i àudio produïts per l'agència al llarg dels anys a través d'un únic arxiu totalment indexat i accessible mitjançant cerques. El lloc web es va llançar el juliol del 2008 i ha arribat a contenir més de 100.000 fitxers. La col·lecció d'imatges en moviment de l'arxiu d'Internet inclou: notícies; dibuixos animats clàssics; propaganda de guerra; l' arxiu Prelinger , un arxiu especial que conté material considerat "efímer", com ara pel·lícules patrocinades per empreses i organitzacions, pel·lícules educatives i pel·lícules casolanes, anuncis i altres materials els drets d'autor dels quals han caducat. Les col·leccions de recursos digitals són nombroses i varien segons el tema i la font de recuperació; la col·lecció brickfilm , per exemple, conté nombroses pel·lícules stop-motion rodades amb maons Lego; una altra col·lecció es refereix a les eleccions presidencials dels EUA del 2004 i la campanya electoral relacionada. La col·lecció Independent News inclou diverses col·leccions, inclosa la del concurs World At War del 2001 Internet Archive , per al qual els concursants van crear curtmetratges per demostrar la importància de l'accés a la informació i la història. L'arxiu sobre l'atac a les Torres Bessones de l' 11 de setembre de 2001 conté material d'arxiu produït per les principals cadenes de televisió mundials de l'esdeveniment i emès en directe aquell dia. Nosferatu the Vampire (no pertany al domini públic fora dels Estats Units) El poder dels malsons (no de domini públic) La col·lecció d'àudio inclou música, llibres d'àudio, notícies, retransmissions antigues de ràdio i una gran varietat d'altres fitxers d'àudio. La col·lecció Live Music Archive inclou més de 50.000 enregistraments de concerts d'artistes i conjunts musicals independents i consolidats que tenen una regulació laxa per gravar els seus concerts, com ara Grateful Dead i Smashing Pumpkins . La col·lecció inclou textos de llibres digitalitzats de diverses biblioteques del món, a més de moltes col·leccions especials. L'Internet Archive té 23 centres d'exploració a cinc països, que digitalitzen aproximadament 1.000 llibres al dia, finançats per biblioteques i fundacions. [17] El novembre de 2008, quan hi havia aproximadament un milió de textos, tota la col·lecció ocupava uns 0,5 petabytes , incloent imatges en brut, fitxers PDF, OCR i dades en brut. [18] Entre el 2006 i el 2008, Microsoft Corporation col·labora amb Internet Archive mitjançant el seu projecte Live Search Books , escanejant més de 300.000 llibres que s'han afegit a la col·lecció, així com equips de suport i escaneig financers. El 23 de maig de 2008, Microsoft va anunciar que posaria fi al projecte Live Book Search i a l'escaneig de nous llibres. [19] Microsoft va fer que els llibres escanejats estiguessin disponibles sense restriccions contractuals i va donar el seu equip d'escaneig al seu antic soci . L'octubre de 2007, els usuaris d'Internet Archive van començar a penjar llibres de domini públic de Google Books . [20] Des del gener del 2010, s'han recollit 900.000 llibres escanejats per Google , que representen més de la meitat del total de llibres disponibles a archive.org. Els llibres són idèntics a les còpies que es troben a Google i estan disponibles per a un ús i descàrrega il·limitats, com tots els materials de l'arxiu d'Internet. Internet Archive és membre de l' Open Book Alliance , una organització que ha estat una de les més crítiques per a l'acord entre la American Publishers Association i Google per a la digitalització de llibres. El 2016, també després de l'escàndol de les eleccions presidencials , Internet Archive va iniciar una col·laboració amb versions de Wikipedia en diversos idiomes, desenvolupant un programa per substituir automàticament els enllaços trencats a les plantilles de citació. En la seva substitució, Internet Archive Bot [21] insereix l' URL de la còpia digital de les fonts presents a Internet Archive, amb una vista prèvia de dues pàgines per contextualitzar la cita.[22] ^ Palmer Haasch, The Internet Archive, va llançar una biblioteca digital digitalitzada sense espera de més d'un milió de llibres que normalment només estan disponibles per a escoles i biblioteques , su insider.com . ↑ Anunciant la Biblioteca Nacional d'Emergències , a archive.org . Consultat el 26 de març de 2020 ( arxivat el 26 de març de 2020) . ^ (EN) Heather Green, Una biblioteca tan gran com el món: Brewster Kahle té la tecnologia per reunir el màxim arxiu de coneixement humà. Què l'atura? Lleis restrictives sobre drets d'autor , Business Week Online, 28 de febrer de 2002. Consultat el 25 de juny de 2007 ( arxivat l'1 de juny de 2002) . ^ (EN) Thelwall, M. i Vaughan, L. (2004). Una història justa del web? Examen del balanç de països a Internet Archive, Library & Information Science Research , 26 (2), 162-176. ^ (CA) Com puc eliminar les pàgines del meu lloc de la màquina Wayback? Arxivat el 10 d'octubre de 2013 a Internet Archive. ^ Aaron Swartz The Open Library Project , a openlibrary.org . Consultat el 2 de maig de 2019 ( arxivat el 27 de juny de 2015) . ^ (EN) Antone Gonsalves, Avanç de les reclamacions d'arxius a Internet contra la iniciativa de Google Library , InformationWeek, 20 de desembre de 2006. Consultat el 5 de gener de 2007 ( arxivat el 14 d'octubre de 2007) . ^ ( EN ) L'Open Library fa el seu debut en línia , Crònica d'educació superior, The Wired Campus, 19 de juliol de 2007. Obtingut el 26 de gener de 2013 (arxivat de l' original el 30 de setembre de 2007) . ↑ Small Moves: Open Library Integrates Digital Lending , a blog.openlibrary.org . Consultat el 26 de gener de 2013 . ^ També podeu consultar el debat IABot blue linking to Internet archive books del 14 de novembre de 2019, present a la versió en anglès de Wikipedia. ^ L'arxiu d'Internet fa que la Viquipèdia sigui més fiable , a wired.com , 11 de març de 2019. Consultat el 24 de novembre de 2019 ( arxivat el 24 de novembre de 2019) . ( EN ) Lloc oficial , a archive.org . ( EN ) Blog oficial , a blog.archive.org . Arxiu d'Internet (canal), a YouTube . ( EN ) Internet Archive , a GitHub . Brewster Kahle, Archiving the Internet , a Scientific American , març de 1997 (arxivat de l' original l'11 d'octubre de 1997) . Leonard Berberi, L'arca de la memòria , al Corriere della Sera (arxiu de l' original el 22 de juliol de 2014) . ( EN ) Guia de consulta de recursos a Internet Archive , a WikiHow . ( EN )Servei de captura i arxiu de pàgines d'Internet , a archive.is . ( EN ) Servei d'arxiu i investigació avançada de publicacions científiques a datacite.org . ( EN ) Informe Harvard Library Innovation Lab , a perma.cc . ( EN ) Servei d'arxiu de material científic i educatiu a webcitation.org . ( EN ) EUA NDIIPP i negociació de contingut , a mementoweb.org . (servei de cerca avançada) ( EN ) 11 millors alternatives de Wayback Machine el 2017 per consultar l'historial de llocs web , a pingzic.net . Consultat el 13 de maig de 2018 (arxivat de l' original el 13 de maig de 2018) . Obtingut de " https://it.wikipedia.org/w/index.php?title=Internet_Archive&oldid=121802771#Open_Library "


text: La Conca de Barberà aconsegueix reciclar el 80% dels residus gràcies al nou servei de recollida En concret, el rebuig ha passat de 378 tones a 149 tones Dos mesos després de la posada en funcionament del nou servei de recollida selectiva de residus porta a porta a 7 municipis de la Conca de Barberà i a 15 municipis amb contenidors tancats ja activats, s'ha passat del 51,52% al 78,80% de percentatge en reciclatge. Així, durant el mes de novembre la comarca ha generat un 60% menys de material de rebuig. En concret, el rebuig ha passat de 378 tones a 149 tones. S'afegeix també un augment important de la matèria orgànica recollida de forma selectiva, que ha passat de 121 tones a 190 tones, la qual cosa suposa un augment d'un 56%, amb una matèria orgànica de molt bona qualitat, amb una reducció d'impropis molt alta. Un altre increment molt important ha estat el dels envasos i plàstics. El mes de novembre de l'any 2019 els contenidors de plàstic van recollir unes 39 tones d'aquest material, mentre que el passat mes de novembre aquesta xifra ha pujat fins als més de 66 tones, un augment del 68,70%. L'increment en el paper i cartró domèstic amb contenidors s'ha mantingut, ja que es partia d'una recollida molt efectiva. Per contra, el cartró comercial és on es detecta la pujada de 13 a 29 tones, suposant un increment del 118,2%, degut a l'increment de comerços de tota la comarca que s'han adherit a aquest tipus de servei. Pel que fa al vidre, en aquest mes de novembre s'ha detectat un increment del 31,5 %, passant de 29 a 39 tones. De forma paral·lela, un altre factor que s'està detectant és el fort increment en la utilització de les deixalleries municipals, amb un 20% més d'entrades de residus i un augment de les entrades d'usuaris. A més, amb la posada en funcionament del servei de recollida de restes vegetals, ja s'han fet més de 180 serveis a domicilis.


text: Suspensió de la Festa Major de Sant Feliu 2020 – Ajuntament de Constantí Suspensió de la Festa Major de Sant Feliu 2020 17 juliol, 2020 Festes Des de la tristesa que ens genera haver de prendre aquesta decisió, volem manifestar el nostre immens agraïments a totes les entitats i associacions, voluntaris i voluntàries, treballadors/es municipals i a totes aquelles persones que any rere any col·laboren i participen en la nostra Festa Major. Esperem poder tornar ben aviat a la normalitat i us garantim que treballarem perquè la nostra Festa Major de Sant Feliu torni amb tota la força i la il·lusió l'any vinent. Mentrestant, us recordem la importància de seguir les indicacions de les autoritats sanitàries amb l'ús de la mascareta, la neteja periòdica de mans, i el respecte i manteniment de la distància social. La URV, l'ICAC i l'Ajuntament de Constantí presenten el projecte de recuperació patrimonial a la vil·la romana de Mas dels Frares


text: El president del Col·legi, Jaume Padrós, i el vicesecretari, Josep Maria Benet, van comparèixer, el passat 30 de març, davant la comissió de salut del Parlament de Catalunya per informar sobre l'elevat grau de precarietat laboral que afecta els metges i les metgesses, tant al sector públic com al privat La compareixença de Jaume Padrós a la cambra havia estat sol·licitada per tots els grups parlamentaris arran de la presentació, el juny de l'any passat, de l'informe elaborat pel Col·legi La precarietat laboral del col·lectiu mèdic. Realitats i propostes. Una de les principals conclusions del treball és que un de cada tres metges en actiu treballa en condicions d'inestabilitat i que aquesta proporció arriba al 50 % entre els metges menors de 45 anys, una franja on dos de cada tres professionals són dones. Josep Maria Benet va presentar als diputats de la comissió de salut un resum de l'informe i va destacar algunes dades, com ara que el 30 % dels contractes temporals tenen una durada inferior a un any i que, entre els metges joves que han acabat el MIR, el 70 % són inferiors a sis mesos. Padrós va traduir les dades a exemples concrets "que s'estan produint de manera freqüent a la sanitat catalana, tant al sector concertat, com a l'ICS o al sector privat". Es va referir als contractes per dies i per setmanes (de dilluns a divendres), als contractes de 25 hores setmanals a l'atenció primària per atendre un contingent complet de pacients, als falsos autònoms del sector privat, a convenis que estableixen salaris de 25.000 euros anuals bruts per jornades completes, a les baixes retribucions de les asseguradores privades... Padrós va denunciar també els contractes per guàrdies en què avisen els metges "d'avui per demà", convertint els professionals en una mena de "metges fast-food". El president del Col·legi va traslladar als diputats el "risc de fractura generacional" que hi ha actualment "si la precarietat es cronifica i no s'ofereixen possibilitats de futur als metges joves". Padrós va recordar que no hi ha cap altre servei públic que ajudi més a la cohesió social que la sanitat. "Això ha estat possible gràcies a uns valors que tots hem compartit, però si no som capaços de traspassar aquests valors als metges joves, el risc de fractura existeix." Padrós va instar tots els grups parlamentaris a buscar línies de consens per protegir el sistema sanitari. Més enllà de la necessitat evident de més recursos per a la sanitat que permetin millorar les retribucions i l'estabilitat laboral dels professionals, el president del Col·legi va defensar l'aposta per formes d'organització que permetin l'autonomia de gestió i la participació dels professionals en la presa de decisions i que s'adaptin millor als canvis sociodemogràfics i a les necessitats reals dels pacients. Més informació sobre la compareixença. "Còctel explosiu" a l'atenció primària Jaume Padrós va alertar davant dels diputats de la Comissió de Salut del Parlament que la situació actual a l'àmbit de l'atenció primària suposa un "còctel explosiu", ja que, a la precarietat laboral que afecta especialment els metges joves, s'hi suma el desgast i el desencís de molts metges sèniors. El president va posar de manifest que, a més de la precarietat laboral, la sobrecàrrega assistencial i la manca d'autonomia dels professionals, l'atenció primària s'ha acabat convertint, sobretot els darrers anys i arran de la crisi, en el receptor de moltes mancances, no tan sols de l'àmbit sanitari, sinó també de tipus social.


text: teixit conjuntiu | enciclopedia.cat Teixit de sosteniment amorf i no afaiçonat que ocupa els intersticis situats entre la pell i la musculatura, entre els fascicles musculars, entre la capa mucosa i la capa muscular dels òrgans buits, etc. Fa funcions mecàniques (protecció, unió, lliscament, etc.) i metabòliques (dipòsit d'aigua, intercanvi de substàncies entre les cèl·lules conjuntives i la sang, regeneració tissular, inflamació, etc.). És constituït per elements cel·lulars i substàncies intercel·lulars: els elements cel·lulars són els fibròcits, els histiòcits, les cèl·lules rodones basòfiles (limfòcits i monòcits), les cèl·lules plasmàtiques, les cèl·lules grasses, els granulòcits, les cèl·lules adiposes i els cromatòfors; les substàncies intercel·lulars es poden classificar en afaiçonades (fibres col·làgenes, fibres elàstiques i fibres de reticulina) i no afaiçonades (substància fonamental amorfa). Les varietats de teixit conjuntiu lax i dens estan en relació amb la distribució quantitativa i amb la proporció que hi ha entre la substància fonamental i les fibres col·làgenes, elàstiques i de reticulina. Hom anomena també conjuntius diversos altres teixits, com el mesènquima o teixit conjuntiu embrionari, que és la matriu de tots els teixits de sosteniment, el teixit conjuntiu mucós, que es presenta en els mamífers abans del naixement i és localitzat en la pell i sobretot en el cordó umbilical (gelatina de Wharton), el teixit conjuntiu reticular, constituït principalment per cèl·lules reticulars i fibres de reticulina i que es dóna en la medul·la òssia, la melsa, els ganglis limfàtics, els folicles solitaris i les plaques de Peyer de l'intestí, etc., i el teixit adipós, que és una forma especial de teixit conjuntiu reticular.


text: Vols més hotel Tenerife: Viatges a Tenerife Avui: 8 / gener / 2022 El teu viatge a Tenerife al complet. Combina vols més hotel o cotxe i estalvia amb Iberia. Vuelos + coche Tenerife No deixis res per explorar, reserva els teus vols + lloguer de cotxe Avis o Budget i explora els seus millors platges i paisatges. Vol + cotxe 7 dies desde Vuelos + hotel Tenerife Descubre las ofertas en viajes a Tenerife que nuestros en expertos recomiendan o combina vuelos + hotel a tu gusto. Vol + 7 nits d'hotel des de Vols + hotel a Tenerife Hotel 3 ★ | Tenerife Allotjament amb esmorzar complet. Maleta facturada (23 kg.) Vol + 3 nits d'hotel des de Hotel 5 ★ | Tenerife Maleta facturada 23 kg. Destinacions destacades a Tenerife A Costa Adeje trobaràs els hotels més luxosos i les botigues més exclusives. A més, gràcies a l'excel·lent clima de sud de l'illa, podràs gaudir de les seves espectaculars platges tot l'any. Paquetes Costa Adeje Tria hotel a Platja de les Amèriques i gaudeix d'una de les zones més vibrants de l'illa. Aquí trobaràs gran varietat d'oci, tant de dia com de nit. I el millor, tindràs sis platges per triar. Paquetes Playa de las Américas. Hotels en Puerto de la Cruz Si el que vols és allotjar-te en una zona amb caràcter i autenticitat, Port de la Creu és el teu lloc. Gaudeix de les platges, però també de la seva cultura, i gaudeix d'una ubicació ideal per visitar moltes de les zones d'interès. Paquetes Puerto de la Cruz. Rutes en cotxe per Tenerife Ruta en cotxe Teide Costa Adeje – El Teide – Los Gigantes Pujar al cim del Teide és tota una experiència Si, a més, viatges amb el teu cotxe de lloguer, tindràs llibertat per explorar el parc nacional i et podràs aturar a gaudir de vistes panoràmiques des de qualsevol dels seus miradors. De tornada a Costa Adeje, val la pena fer una parada a Los Gigantes, uns imponents penya-segats de més de sis-cents metres d'altura, que pots contemplar des de la platja o fent una excursió amb vaixell. Compra vols + coche. Ruta en cotxe Masca Garachico - Parc rural de Teno - Masca Posa't al volant i coneix Garachico, un dels pobles amb més encant de l'illa. Després de descobrir el seu ric patrimoni artístic i passejar pels seus carrers de llambordes, la propera parada és el parc rural de Teno Un raconet meravellós que et deixarà sense alè. Per acabar, et recomanem que enfilis el camí entre impressionants gorges que porta fins al pintoresc conjunt de cases de Masca, un dels principals tresors del parc. Ruta en cotxe Anaga Santa Cruz - Parc rural d'Anaga – Platja de Benijo A poca distància de Santa Cruz hi ha el parc rural d'Anaga, que ofereix alguns dels paisatges més bonics de l'illa. Aparca el cotxe i explora a peu els seus sorprenents boscos de laurisilva. Després de la caminada, pots agafar la carretera de la costa fins a Roque de las Bodegas, on podràs degustar un bon peix fresc. Des d'aquí, et proposem que continuïs fins a la platja de Benijo, una de les platges més boniques, amb unes postes de sol espectaculars. Què pots fer de vacances a Tenerife? Plans a Tenerife Pobles a Tenerife Cinc plans a Tenerife Jugar a golf: posa a prova el teu swing en qualsevol dels nou camps de golf mentre gaudeixes de magnífiques vistes al mar o al Teide. Visitar Siam Park: en un viatge a Tenerife no hi pot faltar una visita a Siam Park, el parc aquàtic més gran d'Europa. Surfeja damunt d'onades gegants, llança't des de les altures o regala't un dia d'atencions a les seves cabanes VIP. Veure balenes: fes una excursió per observar cetacis en llibertat. Sabies que a les aigües properes a les Canàries se'n poden trobar de fins a 26 espècies diferents? Visitar el Teide: puja al cim del volcà; és una experiència única i les vistes de 360o són majestuoses. Si a més dels vols reserves també el cotxe de lloguer, tindràs llibertat per explorar el parc nacional del Teide. Assaborir la gastronomia local: de viatge a Tenerife és gairebé una obligació tastar algun dels plats típics de l'illa, una fusió d'influències africanes, llatinoamericanes... amb identitat pròpia i gustos que despertaran els teus sentits. Quines són les millors platges de Tenerife? Platja de la Tejita: considerada una de les joies de l'illa, aquesta platja de sorra fina rossa és a El Médano, prop de la Montaña Roja, un espai natural protegit. Si t'allotges a Los Cristinanos, la tindràs a tot just 20 minuts amb cotxe. Platja de Benijo: si t'agraden les platges salvatges, no deixis de visitar-la; gaudiràs d'un paisatge únic i de vistes als famosos illots de Roques de Anaga. Es troba al parc rural d'Anaga, lluny dels centres turístics de costa, i és el secret més ben guardat dels tinerfenys. Platja d'El Duque: aigües turquesa i sorra daurada en una de les platges preferides si busques sol i relax. A prop de la platja hi ha multitud de restaurants i botigues exclusives. Platja de Las Teresitas: la sorra daurada i les palmeres faran que et transportis al Carib. Està situada al poble de San Andrés, lluny de les zones edificades, a només vint minuts amb cotxe des de Santa Cruz. Platja de Masca: hi pots arribar amb vaixell o bé fent una excursió a peu d'entre 2 i 4 hores que val molt la pena, ja que el paisatge és impressionant. Quins són els pobles més bonics de Tenerife? La Laguna: la bellesa de la seva arquitectura colonial i del seu barri vell li han valgut la distinció de Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO. Els carrers plens de vida conviden a descobrir les delicioses tavernes, els mercats i les botigues d'artesania. Caserío de Masca: situat a la cresta de les muntanyes, aquest idíl·lic i pintoresc conjunt de cases és un dels tresors del parc rural de Teno i un clar exemple de l'arquitectura rural de Tenerife. Des d'aquí, les vistes dels barrancs i les valls de la zona són d'una bellesa impressionant. Icod de los Vinos: recorre els seus carrerons empedrats, les seves places... i no deixis de visitar el "Drago Milenario", declarat Monument Nacional el 1917 i símbol natural de l'illa de Tenerife. La Orotava: ubicada a 390 metres d'altitud, hi ha qui diu que La Orotava té el barri vell més bonic de l'illa, i els seus carrers encara conserven aquell aire de les antigues ciutats colonials. Garachico: descobreix el seu ric patrimoni arquitectònic, Bé d'Interès Cultural, i transporta't a l'època d'esplendor portuari de la localitat. Després de la passejada, i sense anar gaire lluny, et podràs refrescar a les piscines naturals d'"El Caletón", una de les millors zones de bany de la costa nord de l'illa Viatges a Gran Canària Si viatges a Gran Canària, a més de paisatges exuberants i platges de somni, podràs gaudir d'una gran oferta cultural i gastronòmica, aquí mai et faltaran els plans! Troba el teu viatge a Gran Canària. Viatges a Lanzarote Planifiqueu el vostre viatge a Lanzarote, l'illa que conserva l'aspecte més salvatge de les Canàries, i descobreix paisatges de mil colors, platges verges i l'obra d'un geni: César Manrique. Troba el teu viatge a Lanzarote. Viatges a Fuerteventura Vine i coneix Fuerteventura, l'illa que va enamorar a Unamuno, i gaudeix d'aigües turqueses cristal·lines en què per a molts són les platges més espectaculars de tot Europa. Troba el teu viatge a Fuerteventura. Vol + Hotel: La disponibilitat de paquets de vol més hotel pot estar molt limitada. Tots els preus dels paquets de vacances, si es mostren, són per persona, estan expressats en euros, es basen en una habitació doble estàndard i inclouen bitllets d'anada i tornada en classe turista en vols d'Iberia o en vols amb codi compartit.


text: Els veïns de Bon Capó engeguen una campanya a Change.org per «salvar» aquest indret - 01/04/2016 » La Cala RTV Els veïns de Bon Capó engeguen una campanya a Change.org per «salvar» aquest indret 01 . Abr, 2016 a les 09:34 "Aquesta, és una història de David i Goliat". Així resumeixen els veïns de la zona de Bon Capó, integrada dins la urbanització Roques Daurades de l'Ametlla de Mar, la situació que viuen per la construcció de 14 habitatges a la punta de Bon Capó. Ara han posat en marxa de nous les protestes en contra del projecte amb una recollida de signatura a través de la plataforma Change.org. Ho fan després que s'iniciessin, fa 15 dies, els treballs per desbrossar l'espai on s'han de construir aquests habitatges. La petició, que va dirigida al Departament de Territori i Sostenibilitat i de retruc a Greenpeace, ja porta més de 450 signatures i es veu una forta activitat de seguiment a les xarxes socials. S'espera que en poques hores s'arribi al total de 500 signatures que calen per complir els objectius de la petició llençada pels veïns de Bon Capó i fer-la arribar als estaments polítics i ecològics anomenats. Les llicències urbanístiques es van cobrar el 2008 Els diferents periples judicials no han aconseguit paralitzar les obres i l'empresa ja ha començat els treballs a la zona. "Entenem i comprenem perfectament la situació dels veïns que estan buscant una possible solució" diu l'alcalde de la població, Jordi Gaseni, que tot i trobar-se amb els veïns afectats i l'empresa constructora per buscar una "solució negociada perquè l'impacte fos el mínim possible" l'empresa "malauradament" té el dret d'edificar. Les llicències d'obra es van cobrar l'any 2008 i que per l'actual Pla General d'Ordenació Urbanística es podia donar per silenci administratiu. Un pla que l'alcalde recorda "que l'actual equip de govern no va aprovar".


text: PERFORMANCE QUALITATIU I POTENCIAL: UN MODEL CREAT PER ESTALVIAR COSTOS I PER PRESSIONAR – SEC – Sindicat d'Estalvi de Catalunya PERFORMANCE QUALITATIU I POTENCIAL: UN MODEL CREAT PER ESTALVIAR COSTOS I PER PRESSIONAR El sistema de valoració dels empleats basat en criteris de valoració subjectius, crea profundes injustícies i dóna marge perquè alg ns responsables escullin les persones que qualifiquen pitjor, en base a criteris mancats de professionalitat i objectivitat. Hi ha companys que fins i tot en aquelles variables on hi ha informació de suport (com podria ser l'orientació de resultats), tot i tenir uns números excel·lents, també han rebut una mala qualificació. I en la majoria de casos, les males qualificacions es deriven de les nstruccions del CBC al responsable de l'oficina, per rebaixar les primeres qualificacions donades o per buscar algú a qui posar un 1. Resulta sorprenent com cada any circumstàncies com les baixes, els permisos de maternitat, el canvi de funció o el canvi d'oficina acaben provocant desviacions en la qualificació i perjudicant els companys que es troben en aquestes situacions (sembla més fàcil "castigar " a algú que no ha estat tot l'exercici a l'oficina per la causa que sigui, que als empleats que hi han estat de manera continuada). D'altra banda, tots aquells companys que discrepen de la seva valoració i demanen poder defensar la seva professionalitat, no tenen un canal oficial a on dirigir-se ja que les sol·licituds de revisió de criteri adreçades a TiC o a RRLL queden sense resposta. I, per descomptat, modificar una valoració imposada per un CBC o DZ, resulta una tasca impossible. Sobre el suposat feedback que s'ha de produir amb l'empleat, queda en molts casos lluny de la realitat. Massa empleats no tenen aquest feedback amb el seu responsable. Inclús en la valoració del potencial, hi ha molts companys que han vist com se'ls feia una valoració sense preguntar ni saber quina era la disponibilitat o voluntat de l'empleat per la mobilitat funcional i, sobretot geogràfica. El responsable ha omplert les caselles sense ni tan sols parlar amb els companys del seu equip. En definitiva, vist que l'empresa s'entossudeix a mantenir aquest sistema de valoració i a forçar, mitjançant l'estructura jeràrquica, un percentatge d'empleats qualificats en un 1, traiem la conclusió que el sistema de Performance pretén directament assolir per una banda una rebaixa en els costos de Retribució Variable (recordem que els que tenen un 1 no cobren ni el bonus anual ni el del darrer quadrimestre del 2017) i, per l'altra, mantenir la plantilla en un estat de temor i pressió constant. Des del SEC demanem que el Banc creï un sistema de valoració realment objectiu i que serveixi per motivar i esperonar la plantilla a treballar cada dia millor, però que en cap cas es converteixi en un sistema de càstig pensat i planificat des d'un despatx amb l'objectiu de no pagar RV o de tenir pressionats els empleats. Previous article COMPLEMENT CX: EL SEC GUANYA LA SENTÈNCIA DEFINITIVA Next article EL SEC INICIA EL PROCEDIMENT LEGAL PEL RECONEIXEMENT DELS GESTORS COMERCIALS COM A FORCES DE VENDA ESPECIALITZADES


text: Els advocats de l'estat, un cos impermeable a la democràcia - VilaWeb Dimecres 09.09.2009 06:00 Els advocats de l'estat, un cos impermeable a la democràcia Us expliquem com un ex-candidat de Falange ha arribat a dur el cas contra l'Ajuntament d'Arenys de Munt Com pot ser que un ex-candidat de Falange i simpatitzant d'associacions ultra-conservadores i espanyolistes com Peones Negros i el Fòrum Català de la Família sigui l'advocat de l'estat en el cas de la consulta d'Arenys de Munt? El govern espanyol ordena als advocats de l'estat que actuïn en un cas concret, i aquest cos de funcionaris designa de manera aleatòria qui l'ha de portar. I la probabilitat que tingui un perfil com el de Jorge Buxadé és alta. Per accedir al cos d'advocats de l'estat, els llicenciats en dret ha de fer unes oposicions, considerades de les més dures en el sector. Un cop superades les oposicions, esdevenen funcionaris de l'estat, i es dediquen fonamentalment a dues tasques: la gestió tributària i la defensa dels interessos de l'estat, és a dir, del govern espanyol. Els advocats de l'estat són un lobby molt potent dins del funcionariat, molt espanyolista, marcadament de dretes i tradicionalista, on el PP és en general l'opció ideològica més moderada. Hi ha, doncs, membres de Falange, entre els quals Jorge Buxadé, i molts més membres encara de l'opus dei. Aquesta institució, creada el 1881, ha sobreviscut i ha mantingut aquest tarannà amb independència del règim polític i del color del govern que hi hagi a l'estat espanyol. N'és un clar exemple la trajectòria de Joaquín de Fuentes Bardají, l'actual advocat general de l'estat, que és el cap del gabinet jurídic del govern espanyol. El consell de ministres és qui el designa. Fuentes Bardají és qui ha presentat les al·legacions del govern espanyol als recursos contra l'estatut presentats al Tribunal Constitucional. Abans de tenir aquest càrrec, Fuentes Bardají en va tenir altres d'importants amb els governs de Felipe González, quan fou secretari general d'Agricultura, i amb els de José María Aznar, quan fou secretari del consell d'administració de l'assessoria jurídica de Renfe, secretari general de Telefónica i vice-secretari general i del consell d'administració de Telefónica. Fou ell qui va organitzar jurídicament la privatització de Telefónica. El govern espanyol, i concretament el ministre de Justícia, la vice-presidenta primera i el president del govern, és qui s'adreça a Fuentes Bardají perquè ordini l'actuació en algun cas, com el d'Arenys de Munt. Després, el cos d'advocats de l'estat tria aleatòriament, en funció d'una certa especialització en els temes (ajuntaments, multes, urbanisme...) i del volum de feina que hi hagi, qui portarà el cas.


text: IV DIUMENGE D'ADVENT – CICLE C - Parroquies de Viladecans IV DIUMENGE D'ADVENT – CICLE C Inici » IV DIUMENGE D'ADVENT – CICLE C Lectura de l'evangeli segons sant Lluc 1, 39-45 Per aquells dies Maria se n'anà decididament a la Muntanya, a la província de Judà, entrà a casa de Zacaries i saludà Elisabet. Tan bon punt Elisabet va sentir la salutació de Maria el nen saltà dins les seves entranyes i Elisabet, plena de l'Esperit Sant, cridà amb totes les seves forces: «Ets beneïda entre totes les dones i és beneït el fruit de les teves entranyes. Qui sóc jo perquè la mare del meu Senyor vingui a visitar-me? Mira: tan bon punt he sentit la teva salutació, el nen ha saltat d'entusiasme dins les meves entranyes. Feliç tu que has cregut! Allò que el Senyor t'ha fet saber, es complirà.» En aquest camí de preparació per al Nadal, que ja s'apropa, l'evangeli ens presenta avui la figura de Maria, la primera que va fer aquest camí. I el relat de Lluc ens presenta dos gestos de Maria que ens poden ajudar a viure un autèntic i veritable Nadal en les nostres vides: – Maria, en la seva visita a Elisabeth, fa un acte de generosa solidaritat amb ella. Apropar-se a qui ens pugui necessitar, ajudar els més febles, i preocupar-se per les persones: heus aquí petites i molt necessàries mostres d'humanització, a imitació del Déu que s'humanitza en el misteri de Nadal. No deixem passar, doncs, aquesta ocasió d'apropar-nos a algú que ens necessiti. – I la segona gran lliçó que ens ofereix Maria la trobem en l'elogi que rep de la seva cosina: « feliç tu que has cregut... Perquè això ens planteja a tots nosaltres una pregunta que cal respondre: « ¿som feliços pel fet de ser creients? Nadal serà un cop més una crida a la felicitat, però ¿a quina felicitat? Només serem feliços de veritat si ens abandonem en les mans de Déu i ens refiem d'Ell... IV DIUMENGE D'ADVENT – CICLE C2018-12-222018-12-22https://parroquiesdeviladecans.cat/wp-content/uploads/2018/07/logo-parroquies-de-viladecans-sant-climent-llobregat-01.pngParroquies de Viladecanshttps://parroquiesdeviladecans.cat/wp-content/uploads/2018/07/logo-parroquies-de-viladecans-sant-climent-llobregat-01.png200px200px


text: Elter, el portal d'Osona - Cantonigròs s'endinsa de ple en la seva festa major Cantonigròs s'endinsa de ple en la seva festa major dimarts 12 de agost de 2008 13:00h la festa major d'aquest any presentarà com a novetat una baixada de carretons. Imatge de Cantonigròs Ignasi Farrarons, de la comissió de festes Cantonigròs, | Avui dimarts s'enceta oficialment la festa major de Cantonigròs amb el pregó de festa major. Tot i així, ahir es va donar el tret de sortida a les festes amb uns tallers de modelatge a l'envelat. El programa d'activitats d'enguany no presenta gaires canvis respecte les passades edicions. Ja que hi ha tota una sèrie d'actes que any darrere any consten en el programa d'actes perquè són els clàssics i consolidats i també perquè són els que la gent del municipi espera. Amb tot, la festa major d'aquest any presentarà com a novetat una baixada de carretons. De les activitats programades per avui a partir de les 5 de la tarda destaquen els jocs dels avis per als nens. Una iniciativa que la gent més gran de Cantoni han volgut tirar endavant per ensenyar com eren els seus jocs quan ells eren precisament nens. Després del pregó que començarà a dos quarts d'onze del vespre, hi haurà una representació teatral amb l'obra Grease. La festa major s'allargarà fins diumenge i la organització preveu que els actes més concorreguts seran l'arrossada, el sopar popular, els concerts, la cercavila, la caminada nocturna i els jocs infantils entre d'altres. - Nova proposta formativa a Manlleu per a associacions i entitats (12 de agost de 2008) - Crida a totes les dones manlleuenques per fer una exposició col·lectiva (12 de agost de 2008) - L'obra «Perfectes desconeguts», a l'Espai Rusiñol (12 de agost de 2008) - «El viatge de la Marta», de Neus Ballús, nova sessió del Cicle Gaudí a Manlleu (12 de agost de 2008)


text: Nosaltres som Luna Beach swimwear com a nom comercial i, SWIM MODA TEXTILE SL . (SWIMOTEX SL) com a nom fiscal amb NIF: B67294249, i amb la següent direcció fiscal; c/Doctor Ullés 55 2-2, 08224 Terrassa ( Espanya ), la nostra activitat és la venda i manufactura de roba de bany i complements per a la dona. Al mateix temps, tractem les teves dades personals com a corresponsables del tractament. Això vol dir que ens fem càrrec conjuntament de com fer servir i protegir les teves dades.Pot contactar-nos a: +34 674064834 – lunabeachbrand@gmail.com PER QUIN MOTIU FEM SERVIR LES TEVES DADES? Farem servir les teves dades (obtingudes online o en persona), entre altres finalitats, per a gestionar el teu registre com a usuari/a, gestionar la compra de productes o serveis, atendre les teves consultes així com per a, en cas que ho desitgi, enviar-te les nostres comunicacions personalitzades. PER QUÈ LES FEM SERVIR? Estem legitimats per tractar les teves dades per diferents motius. El principal, és que necessitem tractar-les per executar el contracte que acceptes amb nosaltres al registrar-te i al fer una compra o gaudir d'algun dels nostres serveis o funcionalitats, encara que hi ha altres raons que ens legitimen a això, com, per exemple, l'interès en atendre les teves consultes o el consentiment que ens prestes per enviar-te les nostres newsletter. AMB QUI COMPARTIM LES TEVES DADES? Les teves dades queden exclusivament guardades i només per l'ús de Luna Beach swimwear, per enviar la nostra newsletter, o per realitzar estadístiques i estudis de màrqueting per la marca Luna Beach swimwear. ELS TEUS DRETS. Tens dret a accedir, rectificar o suprimir les teves dades personals. En alguns casos, també tens altres drets, per exemple, a oposar-te a que utilitzem les teves dades o a portar-los per a altres fins. Et coonvidem a llegir la nostra Política de Privacitat i Cookies completa a continuació per entendre al detall l'ús que farem de les teves dades personals i els drets dels quals disposes en relació amb aquests.


text: Tots n'estem farts - Xavier Guarque - Blogs de l'indirecte!cat Opinió amb independència. Dimecres, 18 de juliol de 2018 10:23 h Dimarts, 1.8.2017. 10:45 h Tots n'estem farts Als que diuen estar farts del «procès», que recordem primer era directament per la independència i ara és perquè els catalans puguin expressar com volen seguir, se'ls hi podria dir que tranquils, que sortosament te data de caducitat. Però, particularment, jo els diria que jo també ja n'estic ben fart, però estic fart de que se me'n fotin amb casos inacabables, que no se'ls hi olora un final abans de que prescriguin, com Bárcenas, Gurtel, Púnica, Bankia, etc, etc, curiosament tots ells relacionats, que s'han emportat pel davant no se quants jutges, o de que em passin per la cara que ha passat durant més de 20 anys a València, o del que està sortint, dia si i dia també, de Madrid/Ctat. Autònoma de Madrid... Estic ben fart de que aquests disbarats, que representen molts milions d'euros de frau i massa corrupció política per donar-la com «normal», fins i tot, siguin al·licient perquè el PP electoralment segueixi tenint majoria a España. Tot i que, de ben segur que molta d'aquesta majoria, finalment, arriba perquè es el partit prou caspós per a garantir el que calgui perquè Catalunya només pugui ser la Catalunya que volen que sigui i no la que és. La autònoma, la submisa, la del peix al cove i calladeta cap a casa amb permís de poder ballar la sardana. Estic fart de que sigui responsabilitat de l'altre el tancament del camí del diàleg que el govern de l'Estat, i tot el seu món afí al servei, ha propiciat amb continus cops de porta als nassos, especialment des de la sentència del 2010, que ara alguns reconeixen l'error garrafal comés, però que tampoc se'ls hi veu cap pas ni gest per a corregir-lo. Estic fart d'aquesta gent que també n'està farta que no accepti democràticament que és molt legítim que la majoria parlamentaria que existeix al Parlament de Catalunya compleixi el mandat del poble que l'ha votat... Estic fart de que l'Estat vulgui individualitzar judicialment el moviment sobiranista, reivindicatiu i pacífic que ve de la base de la ciutadania farta del que ja és ben evident.


text: Mercè Ibarz, primera convidada al cicle de converses - Canal 10 Empordà Mercè Ibarz, primera convidada al cicle de converses La periodista i escriptora Mercè Ibarz, primera convidada al cicle de converses sobre literatura i ruralitat, que programa la càtedra Víctor Català a l'Alfolí. En aquesta primera conversa, el fil conductor va ser la seva obra "Tríptic de la terra", una profunda reflexió sobre la transformació del món rural emmarcada al poble de Saidí. El cicle "literatura i ruralisme" és una proposta amb la qual la càtedra Víctor Català de la Universitat de Girona vol parlar de la vigència de l'ambient muntanyenc i rural que diferents narradors en llengua catalana reivindiquen a les seves respectives obres. Tenint en compte que el terme neoruralisme està tant en voga a la crítica periodística aplicat a una literatura concreta, vam pensar que seria bo proposar converses amb quatre autors que han vist com l'etiqueta anava a parar a la seva obra. La primera conversa, moderada per Mita Casacuberta, va tenir de convidada l'escriptora i periodista Mercè Ibarz, que l'any passat va publicar el "Tríptic de la terra". Per a Mercè Ibarz, però, el terme "neorural" no s'adapta gens a la seva obra. No s'hi sent gens identificada. El llibre "Tríptic de la terra", publicat per Anagrama a finals del 2020 recull dues obres anteriors de l'autora, "la terra retirada" de 1993 i "La palmera de blat" de 1995, a les quals hi ha afegit un text nou, la "labor inacabada". Totes tres componen una reflexió, des del present, sobre la transformació del món rural, emmarcada des de la població de Saidí, a La Franja de Ponent, d'on és originària Mercè Ibarz. Divendres vinent es farà la segona conversa amb l'escriptor Antoni Pladevall, on es comentarà el seu llibre "El dia que vaig fer 8 anys", unes memòries novel·lades de la seva infantesa rural, amb què va guanyar el premi Prudenci Bertrana l'any 2014. Moderarà la conversa Mariàngela Vilallonga.L'altre divendres, 12 de novembre, el convidat serà Miquel Martín, que l'any passat va publicar "La drecera", un relat ple d'enyor sobre la pagesia de l'Empordà. La conversa la moderarà Anna Perera.I el 19 de novembre es clourà el cicle amb Carlota Gurt de convidada, en una conversa moderada, altre cop per Mita Casacuberta, directora de la càtedra Víctor Català. Conversa on es comentarà la seva primera novel·la "Sola", on la protagonista s'instal·la a la llar de la seva infantesa, al mig del bosc, per escriure.


text: Recolzament a la política turística de Gandia des de la Direcció General Autonòmica de Turisme - Diari Serpis El director general de Turisme destaca l'aposta de l'Ajuntament de Gandia per la desestacionalització turística Campos ha visitat Gandia, on ha mantingut una reunió amb l'alcaldessa El director general de Turisme, Herick Campos, ha visitat Gandia, on ha mantingut una reunió amb l'alcaldessa de la localitat, Diana Morant per a analitzar els temes turístics que afecten totes dues institucions. Després de la reunió, el director general ha destacat que «Gandia és una de les destinacions prioritàries de la Comunitat Valenciana» i ha reconegut «el gran treball de l'Ajuntament per a impulsar altres productes que complementen el sol i platja amb l'objectiu de desestacionalitzar». Campos ha assenyalat que la Direcció General de Turisme «treballarà en l'avantguarda competitiva impulsant l'accessibilitat al turisme, la sostenibilitat, la intel·ligència turística i apostant per una promoció segmentada dels mercats i de productes». Herick Campos també ha assenyalat que, segons les últimes estimacions, «s'estan superant fins i tot les expectatives d'ocupació hotelera gràcies al treball dels empresaris, dels treballadors i les destinacions locals, i a Turisme CV, que és un instrument útil tant per a empresaris, com per a treballadors i destinacions». Respecte a la lluita contra l'intrusisme en apartaments turístics, Campos assenyala que «durant aquests últims quatre anys s'ha fet molt, i encara cal fer més, impulsant la col·laboració públic-privada» i ha explicat que «ara s'estan fent campanyes amb el sector per a conscienciar a tota la ciutadania que és un problema de tots». Per part seua, l'alcaldessa de Gandia, Diana Morant ha felicitat a Herick Campos pel seu nomenament com a director general de Turisme i ha mostrat la seua voluntat de seguir «per a consolidar i renovar a Gandia com a destinació turística». A més, Morant ha apostat per «continuar treballant cap al coneixement i la intel·ligència turística».


text: www.laculturanovalres.com: Moda:"Moda & news" Per Núria Sellés Moda:"Moda & news" No m' he pogut resistir i penjar aquest enllaç perquè, pitet en mà, disfruteu dels complements més acaramelats que hi ha aquesta primavera-estiu 2010......bolsos, sabates, joies.....Noies, confieu en el daurat, es porta i és genial!!! Fins ara el plata era el color ideal d'estiu, ara s'imposa el daurat i avança dia a dia d'una forma molt agressiva, qualsevol prenda que tingueu (excepte gris), la combineu amb daurat i el resultat és un look total amb un toc elegant increible.....Denim, faldilles, Vestits, Atelier o Urban! http://www.youtube.com/watch?v=08yx85bSTvs&feature=related Com que als nois moltes vegades us deixo marginats, tot i que no sé si hi ha cap home seguidor de la meva secció....us penjo un enllaç amb les desfilades de les firmes més importants i que més imposen cada temporada a la tendència de moda....Burberry, etc....... Espero que amb això, observeu els looks més actuals, però sobretot els colors que es porten i que mes afavoreixen....un torrat a l'estiu no s'allunya tant de l'estiu i sempre sona un toc de glamour i elegància afegit al que cap home pot negar-s'hi... http://www.youtube.com/watch?v=dyx4isKc2Qg .Gaultier, el gran dissenyador, abandona Hermès.... El dissenyador renuncia al càrrec de director creatiu després de set anys increibles donant el toc a la firma..... LA col.lecció d'hivern 2011 serà la última que Gaultier firmarà, a partir de la següent temporada ja anirà a càrrec de Christophe Lemaire, director creatiu de la firma Lacoste. La meva secció és la moda, però s'estrena Sex in the city2...... la segona part de la pelicula que va inspirar l'exitosa serie protagonitzada per Sarah Jessica Parker.. no es tracta d'una gran pelicula, ni passarà a la historia per l'argument dels films, però si és un entreteniment i un exercici divertit de fer, mirar la pelicula per poder contemplar tots els modelets, complments i glamour que hi ha din una mateixa película....interessant si més no per perdre-hi uns vint minuts...


text: Biblioteca Les Voltes: Club de conversa en alemany El passat 6 de febrer de 2013 va néixer Esprejendoich in den Gewölben, grup de conversa en Alemany. Ens trobem cada dimecres de 19:00 a 20:00 a la Biblioteca Municipal les Voltes de Sant Vicenç dels Horts. Tothom pot participar al grup de conversa sense inscripció prèvia, només calen ganes de practicar l'alemany. Willkommen!!


text: L'educació i l'agenda cultural de la tecnologia | NOTES D'OPINIÓ Pàgina d'iniciL'educació i l'agenda cultural de la tecnologia Tecnologia és un terme una mica imprecís que s'associa a instruments materials, a infraestructures i a conceptes com innovació i desenvolupament tecnològic. L'envellida però encara utilitzada expressió "noves tecnologies" és un símptoma d'aquesta ambigüitat. Per tant, pot ser útil intentar clarificar que "tecnologia" fa referència a tres nivells indistintament. El primer és el dels innumerables aparells, artefactes i objectes físics i digitals que formen part de la vida que requereixen coneixement per a ser fabricats, com per exemple bombetes, plàstics, programes informàtics, neveres, audiòfons, vehicles, aparells de radar, ordinadors o roba tècnica per a esportistes. En un segon nivell d'interpretació, tecnologia fa referència a activitats, processos i infraestructures, com la fabricació industrial de cotxes, smartphones o pneumàtics, la transmissió intercontinental de dades via satèl·lit o els serveis digitals que permeten efectuar transaccions bancàries amb apps de telèfon mòbil. En tercer lloc, tecnologia fa referència al coneixement aplicat, al que la gent sap fer emprant els aparells, serveis i sistemes dels dos primers nivells. Per exemple, utilitzar un ERP (Enterprise Resource Planning) per integrar totes les dades i processos d'una organització, utilitzar un aparell d'endoscòpia per explorar el budell d'un pacient, seguir un itinerari amb l'ajut d'un GPS i, naturalment, escriure un article amb un processador de textos i publicar-lo a la Web. Des d'un punt de vista pràctic, les diverses òptiques de la tecnologia només prenen sentit quan es consideren conjuntament. Una làmpada no seria res útil sense un sistema de producció i distribució de corrent elèctric i la necessitat humana d'il·luminar els llocs on la gent treballa i viu. Un llapis (objecte) només és realment un llapis (tecnologia) quan una persona amb un projecte o una determinada visió al cap (actor) l'expressa redactant un text o fent un disseny (activitat o procés). Una turbina eòlica (aparell) només és tal (tecnologia) quan serveix per produir electricitat que se subministra a una xarxa de distribució (procés) al servei del que les persones vulguin fer amb ella. La interrelació d'instruments, processos, organitzacions, contextos i persones posa de manifest la imbricació sistèmica dels aspectes individuals, socials, culturals, econòmics, tècnics i també polítics de la tecnologia. Ras i curt, "tecnologia" és l'ambient operatiu en què es desenvolupa la societat. Simplement, és com les persones fan les coses en un context i un moment determinats, i, com a tal, dinàmic. Ara escrivim amb ordinador i abans ho feien amb ploma i tinta sobre pergamí o amb un punxó sobre una tauleta d'argila. Ara parlem per telèfon des de qualsevol indret quan no fa gaire teníem d'emprar un aparell connectat a un cable en un lloc fix. Polsem un interruptor i s'encén el llum, quan abans ens il·luminàvem amb fanals, espelmes i torxes. Ara anem en avió a altres continents en un no-res, quan abans només es podia fer per terra o mar emprant molt de temps i amb grans incomoditats i perills. Tot això és tecnologia. Zippers (Wikipedia) Gideon Sundback ―actualment un perfecte desconegut― va patentar la humil cremallera (Separable Fastener) el 1917, fa tot just un segle! Inicialment, aquest invent sensacional va ser utilitzat per la U.S. Navy per isolar millor els mariners dels forts vents del mar, i molt poc més. No seria fins els anys 30 que es faria servir en la roba de nens i, per fi, el 1937, els dissenyadors francesos la consagrarien definitivament en incorporar-la a la bragueta dels pantalons d'home. La technologie à son meilleur. [1] En fer una acció tan ordinària com obrir l'aixeta i dutxar-se amb aigua calenta (una de les tecnologies més meravelloses que puc imaginar), algú té present que això, unes quantes dècades enrere, era impensable per a la majoria de la gent? Quan algú va a un hotel, demana si la dutxa de la seva habitació és d'aigua calenta? Evidentment, no, ni li passa pel cap. Quan anem al dentista, no preguntem si fa servir anestèsia local. Donem per suposat que empra la tecnologia (el docents en dirien els "recursos") del nostre temps. Una resposta negativa ens faria sortir corrent. Insisteixo, doncs: La tecnologia és la manera sistèmica que tenim de viure i fer les coses. Està íntimament imbricada en els imaginaris individuals i socials i ningú ni res en queda al marge. Ni tampoc té sentit prescindir-ne arbitràriament. Amb això arribo la qüestió de fons que em preocupa en aquest article: fins quin punt el sistema educatiu pot respondre tèbiament, pot obviar o inclús ―en alguns casos― menystenir la manera com es treballa i es fan les coses a la societat actual? Per centrar el tema, mirem una mica el rerefons històric. Les tecnologies s'han desenvolupat amb la intenció d'obtenir resultats concrets, relacionats amb els problemes i necessitats, possibilitats, oportunitats, recursos i coneixements de cada context i moment. Amb elles s'ha pretès obtenir avantatges productius, econòmics i militars, posar instruments al servei de l'exploració i del saber, augmentar el control de l'entorn i mitigar la feblesa del ser humà davant els imprevistos i les forces de la naturalesa. Les tecnologies han permès reduir el perill i la penositat del treball, millorar les condicions alimentàries, d'habitatge, higiene i sanitàries, cuidar la salut i elevar el nivell de confort en la vida de les persones. Des del segle XVIII la mateixa idea de progrés està lligada al desenvolupament tecnològic. La Il·lustració va portar la civilització occidental a combinar la ciència, la tecnologia i l'organització social per millorar la condició humana i alhora ressaltar el valor de la vida individual, que va deixar d'estar necessàriament supeditada a la creença en un destí desconegut després de la mort. La transcendència, directa i indirecta, de la tecnologia en la vida humana i l'evolució de la societat és enorme. John Bury, a The Idea of Progress (1920), afirmava que "Els ideals de llibertat i democràcia, que posseeixen la seva pròpia, antiga i independent validesa, adquireixen nou vigor quan es relacionen amb l'ideal del progrés", i afegia que "l'obligació vers la posteritat apareix com a corol·lari directe de la idea de progrés".[2] No tinc cap dubte que l'apel·lació simultània a la posteritat i al progrés hauria de ser especialment rellevant per a les persones que es dediquen a l'educació. Per tant, la tecnologia també ho hauria de ser. Cal observar que al llarg dels temps, individus, grups, organitzacions i societats han generat tecnologies amb el resultat invariable: el que han aconseguit no es limita als efectes inicialment volguts. S'han obtingut resultats diferents dels previstos per motius com l'aparició d'aplicacions inesperades i de potencials insospitats, per la modificació de les interaccions entre individus, organitzacions i entorn, i, a més, perquè la nova tecnologia ha generat canvis en el context, el medi ambient i fins i tot la demografia. El primer plàstic d'ús comercial ―el cel·luloide, patentat el 1870― n'és un exemple. El cel·luloide es va crear per substituir la closca de tortuga i el marfil, producte molt escàs als Estats Units, en articles ornamentals i objectes petits d'ús comú. Malgrat la seva inflamabilitat, aquest material esdevindria essencial per al desenvolupament del cinema, tecnologia amb immenses implicacions artístiques, culturals, socials, econòmiques i polítiques. La baquelita i posteriorment molts altres plàstics, per la seva facilitat de producció i de manipulació, baix cost i resistència a la corrosió, reemplaçarien materials com metall, fusta, tela, vidre i paper en infinitat de processos industrials i productes de consum. Aquests processos i productes han marcat la nostra civilització i alhora han alterat profundament el medi ambient, creant el paorós problema ecològic de contaminació de terres i oceans i de pertorbació de cadenes tròfiques que tenim avui.[3] Un altre bon exemple de la universalitat de la tecnologia, més proper al camp educatiu, procedeix de la mística d'Internet. Tim Berners-Lee, empleat del centre europeu de física d'altes energies (CERN) de Ginebra, on tenia un contracte com a consultor de software, va escriure un programa informàtic ―que va anomenar Enquire― per ajudar a recordar les connexions entre els investigadors i els projectes dels laboratoris del CERN. Berners-Lee va concebre un espai global on la informació emmagatzemada en múltiples ordinadors estaria enllaçada perquè fos disponible per a tothom des de qualsevol ordinador. Va fer una proposta al CERN que no va obtenir resposta però tanmateix va començar a treballar en la seva idea, creant el Hypertext Transfer Protocol (HTTP). A més va escriure un programa per seleccionar, recuperar i visualitzar els documents d'una manera aproximadament hipertextual. Així, com si res, va inventar la World Wide Web (WWW). El salt que hi ha entre un programa informàtic personal que ell mateix considerava com a un mer "substitut de la memòria" i la World Wide Web d'escala planetària a disposició de milers de milions d'usuaris i de tota mena d'activitats econòmiques i socials demostra ben clarament que hi ha tecnologies que van molt més enllà de la seva finalitat inicial. Berners-Lee pretenia organitzar i relacionar projectes, persones i documents per treballar amb més eficàcia i comoditat. Ho va aconseguir, però a més va revolucionar el món. Des de llavors l'accés i la difusió d'informació han adquirit una escala i una rapidesa sense precedents en la història de la humanitat, fet que no havia estat planificat ni gairebé albirat per ningú. Aquesta tecnologia ha passat a ser una part essencial i irrenunciable de la manera com vivim i fem les coses. En definitiva, la tecnologia modifica l'activitat, el pensament i el comportament humà, incideix en l'ordre econòmic i l'entorn social i natural, i alhora produeix resultats que poden ser infinitament més importants i transcendentals que els inicialment buscats, atès que afecta el conjunt del sistema social i econòmic. És doncs evident que la tecnologia genera una "agenda cultural" [4] en el sentit de que comporta, en graus diversos, la reconstrucció: dels rols de les persones i de les normes socials que regulen les seves relacions, de la missió, objectius i estructures d'institucions i organitzacions, de les relacions d'aquestes amb el seu entorn, i, del propi entorn. Aquests assumptes són crucials en el món d'avui, com bé saben les empreses, que els exploren i aprofiten per crear valor i prosperar. El que aquí ens interessa ressaltar és que el món educatiu ha d'entendre que les reconstruccions esmentades també són crucials en l'àmbit de l'educació, que ha de posar al dia la seva missió i establir de quina manera l'educació del futur ha de mantenir el millor del present, en què ha de diferir-ne i quina és la direcció desitjable de canvi. (Dit això, no està de més assenyalar que en tots aquests sentits la LOMCE no ha estat solament una oportunitat perduda, sinó una legislació fallida i enormement contraproduent.[5]) Les reconstruccions esmentades són especialment rellevants per als centres educatius, en tant que són institucions amb missions, prerrogatives i responsabilitats que materialitzen el gruix de l'empresa i dels pressupostos educatius d'una societat. De manera corresponent ho són per als seus professionals, els alumnes i les famílies. Ineludiblement, aquests àmbits de reconstrucció també concerneixen a associacions professionals, sindicats, investigadors, governants, responsables i administradors de l'educació, col·lectius que de diverses maneres influeixen i regulen les idees rectores i la gestió normativa, financera i funcional del sistema educatiu. Desplegar l'agenda cultural de la tecnologia en l'educació ―condensada en uns punts que al meu entendre constitueixen un veritable vector de canvi en positiu― és doncs essencial per encarar amb eficàcia i profit els processos d'innovació educativa actualment en curs. En absència de tal desplegament, el discurs de la innovació corre el risc de centrar-se en un continu "anar per feina", que tanmateix obviï la necessitat d'enfortir els conceptes i instruments bàsics per a la reconstrucció o transformació del sistema, que en bona part rauen fora de la jurisdicció dels centres i de l'abast pràctic dels docents. A més, hi ha un perill evident: que aquesta agenda es restringeixi, s'amagui o fins i tot es desnaturalitzi darrera de conceptes ambivalents, avui dia molt emprats, com avaluació, evidencia, lideratge, autonomia i retiment de comptes, atès que les burocràcies i els poders establerts cada cop més els empren com a instruments del statu quo. La conceptualització i el desplegament de l'agenda cultural de la tecnologia necessàriament ha de ser holística i global, perquè el desenvolupament tecnològic és un procés simultàniament científic, tècnic, econòmic, social i cultural: la tecnologia és quelcom intrínsec, embegut en la societat, no és un factor o un element extern la incidència del qual es pot graduar a voluntat, o fins i tot eliminar. Actualment cap sector es pot permetre el luxe de concebre la tecnologia com un mer "recurs" opcional o accessori. La tecnologia ―insisteixo, la manera canviant que tenim de fer i actuar― és consubstancial amb la vida de les persones i el funcionament de la societat. Malgrat això, al món educatiu encara està molt estesa la ficció que la tecnologia és quelcom extern, graduable a voluntat segons conveniències personals, locals o administratives. Afortunadament, no és així a tot arreu i hi ha excel·lents exemples de centres educatius que tenen ben clara la imbricació entre tecnologia i societat i, per tant, entre tecnologia i educació. Però en molts altres casos els alumnes paguen i pagaran les conseqüències de prejudicis dels adults i d'una visió esbiaixada i, en la meva opinió, miop, de la tecnologia. Tenint en compte tot això, el desplegament de l'agenda que per la seva mateixa existència la tecnologia planteja a l'educació només es pot encarar combinant pensament estratègic i prospectiu ―el factor més inexistent, per ara (els diners no són el problema principal)― amb participació i creativitat, recerca i desenvolupament, i, sobretot, perseverança i passió per les persones i la transcendència humana de l'educació. [1] The History of the Zipper [2] Hi ha traducció castellana: "La idea del progreso", Alianza Editorial, 1971. [3] Malgrat tot s'estima que s'aboquen al mar 8 milions de tones de plàstic cada any, en gran part pels països asiàtics (BBC Big Blue, Series 1, Episode 4) http://www.bbc.co.uk/programmes/b09g5ks6 [4] Expressió emprada per Michiel Schwarz a Technology and Society: Dilemmas of the Technological Culture (1992). [5] La Càtedra de Polítiques Educatives de la Universitat Camilo José Cela ha publicat fa poc l'estudi "Un análisis de la LOMCE a la luz del principio de Pareto", signat per Francisco López Rupérez, expresident del Consell Escolar de l'Estat. L'estudi conclou que aquesta llei ha deixat fora la majoria dels factors amb més potencial d'impacte en els resultats dels alumnes. Tanta controvèrsia i tanta energia social i professional malbaratada per arribar a això! Beveridge revisitat → 3 pensaments sobre "L'educació i l'agenda cultural de la tecnologia" gener 21, 2018 a les 2:56 pm Aclareixes conceptes que sovint emprem sense tenir clar el seu abast. Quant a l'educació, permet-me que destaqui aquest paràgraf: "Desplegar l'agenda cultural de la tecnologia en l'educació ―condensada en uns punts que al meu entendre constitueixen un veritable vector de canvi en positiu― és doncs essencial per encarar amb eficàcia i profit els processos d'innovació educativa actualment en curs." Carme Amorós ha dit: gener 21, 2018 a les 8:37 pm Enhorabona Ferran per aquest escrit. És interessant perquè clarifica conceptes, dona informacions rellevants, obre perspectives en el progrés social i cultural gràcies a les aportacions de la ciència i la tecnologia. També en el camp de l'educació, facilita claus d'interpretació de què cal canviar, cap on cal dirigir els esforços de canvi, de quins paranys hem de fugir i segueix mostrant una gran confiança en que el canvi és possible! Fins al proper "punt de vista" gener 26, 2018 a les 9:16 pm Gràcies Ferran per aquest excel.lent repàs a aquests conceptes : – Les aportacions de la Tecnologia a les nostres vides – El valor del 'educació en aquest món tan canviant , però a la vegada en alguns aspectes tan poc evolucionat.


text: EL FOTÒGRAF PREN FOTOGRAFIES DE PERSONES EN PÚBLIC DES DE DUES PERSPECTIVES I MOSTRA LA FACILITAT AMB QUÈ ELS MITJANS DE COMUNICACIÓ PODEN MANIPULAR LA REALITAT | PANDA AVORRIT - GENT El fotògraf pren fotografies de persones en públic des de dues perspectives i mostra la facilitat amb què els mitjans poden manipular una entrevista de realitat Tothom sap que la realitat és subjectiva. La nostra percepció pot canviar en un instant segons quant i què sabem exactament. Però dos fotògrafs danesos han portat la idea a un nivell completament nou. En els temps de la crisi actual, és clau mantenir una distància de seguretat. Fins i tot si els països comencen a alleujar les restriccions a la quarantena, no vol dir que s'hagi acabat. Però, com sabem, només per les imatges, que la gent fa el que està bé? Resulta que no podem. Els fotògrafs Ólafur Steinar Gestsson i Philip Davali van realitzar un experiment per a l'agència de fotos Ritzau Scanpix. Els artistes amb seu a Copenhaguen van fotografiar les mateixes persones que es van relaxar fora el mateix dia. El seu truc era utilitzar dues perspectives diferents: un gran angular i un teleobjectiu. Les imatges mostren una diferència sorprenent en la distància entre aquestes persones i ens fan repensar les coses que donem per fet. Més informació: Instagram | Twitter | Ritzau Scanpix Crèdits de la imatge: EPA / Philip Davali / Olafur Steinar RyE Panda avorrit es va posar en contacte amb Kristian Djurhuus, el gerent editorial de Ritzau Scanpix, que va nomenar Philip Davali i Ólafur Steinar Rye Gestsson per a aquest rodatge, per obtenir més informació sobre el projecte. Kristian ens va explicar com se li va ocórrer la idea: "La proximitat de la gent ha estat àmpliament debatuda a Dinamarca les darreres setmanes. Els polítics i les autoritats daneses han fet referència freqüentment a imatges que creien que mostren a membres del públic que es comporten en desacord amb les directrius generals '. Com a agència nacional de notícies fotogràfiques que proporciona una cobertura visual de la pandèmia del coronavirus, 'ens vam adonar que la nostra contribució es podria llegir malament', va dir Kristian. Aquesta situació única i crítica ha assignat un nou significat a fets tècnics bàsics com l'elecció de l'angle i la perspectiva. 'Les decisions tècniques mai han estat un tema discutible en la història de la fotografia', va explicar Kristian. Com que el tema de la lectura errònia de la fotografia és completament nou, Kristian no pot veure per què es pot utilitzar amb mala intenció. I d'això hem de ser conscients. 'Com a productors de fotografia, tenim la responsabilitat de cridar l'atenció sobre el fet que les imatges en alguns casos no mostren la proximitat dels objectes com sembla que la gent creu'. Kristian va dir que la solució adequada seria aclarir les circumstàncies dels subtítols de les imatges perquè no es llegissin malament. maquilla abans i després de les fotos L'angle gran és similar a la manera de veure dels nostres ulls. Ólafur Steinar Gestsson ho va explicar a un local Lloc web danès : 'Fa fotografies més àmplies i, com a fotògraf, l'utilitzeu quan esteu a prop del que necessiteu fotografiar'. Els nostres iPhones incorporen tipus de càmeres similars. Mentrestant, el teleobjectiu és l'objectiu llarg que s'utilitza per fotografiar reunions de premsa, partits de futbol i qualsevol situació en què el subjecte estigui lluny. 'S'apropa al que esteu fotografiant i, en certa manera, uneix el tema', va dir. Ólafur va dir TV2 que els espectadors hagin de ser conscients de l'objectiu i l'equip que els fotògrafs solien fer per fer una fotografia concreta. 'Si hi hagués una descripció al títol de com es va fer la imatge, l'editor tindria la llibertat de triar'. Segons ell, els fotògrafs 'sempre han de tenir present com fem la nostra feina, especialment en èpoques de crisi de la corona'.


text: La policia es persona a 'Público' però se'n va amb les mans buides Dos agents de la policia s'han personat aquesta tarda a la redacció del diari Público al número 5 del Passeig de la Castellana de Madrid per demanar les gravacions filtrades de les converses entre el ministre de l'Interior en funcions, Jorge Fernández Díaz, i el cap de l'Oficina Antifrau de Catalunya, Daniel de Alfonso, que pretenien desprestigiar i implicar els partits polítics i entitats independentistes en casos de corrupció. Però se n'han hagut d'anar amb les mans buides perquè, tot i que la intenció dels agents era provar sort per veure si podien emportar-se les gravacions d'entrada, la direcció del mitjà els ha indicat que si no els presentaven una ordre judicial, no farien cap entrega. La Comissaria General de la Policia Judicial investiga des del 21 de juny a petició del mateix ministre en funcions -per sentir-se "víctima d'una conspiració" en plena campanya electoral- com es van gravar aquestes converses entre el 2 i el 16 d'octubre del 2014 i com i per què s'han filtrat en la recta final de la campanya electoral per a les eleccions del 26-J. Ara bé. Els jutges i la fiscalia només poden investigar d'ofici en cas que hi hagi una denúncia d'un particular o tinguin sospites que les gravacions són il·legals o que s'hagin fet amb recursos policials amb finalitats particulars. I no hi ha ni una sola denúncia. A Catalunya, la Fiscalia -que depèn de la Fiscalia General de l'Estat- ja va dir que no té previst fer cap actuació perquè els fets van tenir lloc a Madrid. Per això, tot i que De Alfonso és el director de l'Oficina Antifrau de Catalunya, si s'obrís un procés judicial, com que el ministre d'Interior és aforat, es faria tot a la capital espanyola. El mitjà ha lamentat que Jorge Fernández centri la seva resposta sobre l'escàndol posant èmfasi en què les seves paraules quedessin gravades i no pas en el contingut que es revela en la conversa, així com que els acusi de publicar gravacions "esbiaixades" i "descontextualitzades" i que es consideri una "víctima d'aquest atropellament". També recorden que el ministre en funcions es nega a atribuir a la trama el nom de "conspiració". CAS JORGE FERNÁNDEZ Jorge Fernández i De Alfonso van parlar sobre la falsa acusació de blanqueig a Trias El Nacional cas jorge fernández De Alfonso va proposar un pla per tombar Mas i posar-hi Gordó Marta Escobar Martí