text: Maria Duran Febrer Jaume Llull Bibiloni Josep Maria Costa Serra Francesc Miralles i Mascaró María Ángeles Leciñena Esteban Víctor Alomar Cifre Pere Jofre Bosch Fernanda Ramon Tous Jaume Ferrer-Calbeto Ferrer Joan Moll Vall Joan Planas i Boix Rafael Pujós i Gasset Anthony Michael Parker és un jugador professional de bàsquet que juga als Toronto Raptors de lNBA. Després de jugar dos temporades a lNBA a 1997-98 i 1998-99, va marxar a Europa, triunfant a Maccabi Tel Aviv, on va guanyar cinc lligues i copes na ... Scottie Pippen, 25 de setembre de 1965) és un exjugador de bàsquet estatunidenc, que jugava com a aler en lequip Chicago Bulls, a lNBA. Era un defensor impecable en lu-contra-u. Pel seu talent de defensor fou nominat un dels 50 millors jugadors d ... Terrence James Elijah Ross és un jugador de bàsquet estatunidenc que juga amb els Toronto Raptors de lNBA. Amb 1.98 metres destatura, juga en la posició descorta. Sean Michael Elliott, nascut el 2 de febrer de 1968 a Tucson, Arizona, és un exjugador de bàsquet nord-americà que va jugar 12 temporades a lNBA, 11 de les quals als San Antonio Spurs, equip on guanyà el primer campionat de lNBA el 1999. Mesurava ... Corny Thompson és un jugador de bàsquet ja retirat, que va desenvolupar la seva carrera esportiva com professional gairebé de manera íntegra en diferents clubs dEuropa. És especialment recordat com un dels artífexs de la conquesta del títol de ca ... David ONeil Thompson és un exjugador de bàsquet estatunidenc que va jugar durant 9 temporades com a professional a lABA i lNBA. Fou el número u del draft de lNBA del 1975. Amb 1.93 metres dalçada, jugava en la posició descorta. Andre Turner, és un exjugador de bàsquet de nacionalitat nord-americana i amb passaport espanyol, conegut com el Mag de Memphis va arribar a ser un dels bases més importants de la Lliga ACB. Ben Wallace és un jugador professional de bàsquet estatunidenc de lNBA. Conegut amb el sobrenom de Big Ben, juga en les posicions de pivot i aler-pivot. Té una alçada de 2.06 metres i pesa 109 quilograms. Gerald Jermaine Wallace és un jugador professional de bàsquet que milita en les files dels Brooklyn Nets de lNBA. Akon és un cantant i compositor de rap i R&B que a ledat de 7 anys es va traslladar a Nova Jersey. El seu vertader nom és Aliaune Thiam i el seu pare, Mor Thiam, era un percussionista de jazz. Akon va gravar el seu àlbum de debut, Trouble el ... Jason Derulo, nascut amb el nom de Jason Joel Desrouleaux, és un cantautor, actor i ballarí estatunidenc. Després de produir cançons per a diferents artistes i escriure diversos temes per a Cash Money Records, Derulo va signar un contracte amb la ... Sharon Robinson és una cantautora dels Estats Units, productora i vocalista. Coneguda per les seves col laboracions amb el cantautor canadenc Leonard Cohen i per haver compost múltiples cançons per a diversos cantants com Aaron Neville, Diana Ros ... Saul Williams és un poeta, guionista i actor, va decidir establir-se també com a MC. El seu primer enregistrament destacat, Ocean within, va ser en col laboració amb KRS One i va formar part de la banda sonora de Slam, llargmetratge premiat als f ... Obie Trice III és un raper estatunidenc. Fill dEleanor Trice, mare soltera. El 5 doctubre de 1998 va néixer la Kobie, la seva filla. Obie Trice va començar a rapejar amb només 11 anys. Va tenir una sèrie dèxits underground com "Respect", "My Club ... Anita Ward és una cantant afroamericana. És majorment coneguda a nivell mundial pel seu reeixit senzill de 1979 "Ring My Bell". Francesc Tomàs Oliver fou un dirigent anarquista mallorquí de caràcter anarco-col lectivista. Va dirigir El Obrero de Palma de novembre de 1869 a octubre de 1870. A finals de 1869 era president del Centre Federal de Societats Obreres de Palma i m ... Joaquim Aubí i Casals Joaquim Aubí i Casals, conegut com "el Gordo", va ser un treballador del ram del vidre i anarquista actiu la primera meitat de segle xx, un dels revolucionaris incontrolats durant la Guerra Civil la ciutat de Badalona i el Maresme. Fill de Pau Au ... Leopoldo Bonafulla fou el pseudònim de lanarquista català Joan Baptista Esteve. Va intervenir en els fets de la Setmana Tràgica de 1909 i per això fou empresonat. Era representant del centre obrer Luz del Porvenir de Bujalance i va participar en ... Antoni Llauradó Muntanyola Antoni Llauradó Muntanyola fou un anarquista idealista català. Militant convençut per la causa de la llibertat, exercí de professor a diverses escoles, on la seva polèmica actuació com ensenyant el va portar a ser perseguit, entre 1918 i 1923 pel ... Alfred Martínez Hungría fou un dirigent anarquista, qui el 1932 fundà el grup de Joventuts Llibertàries Cultura Rebelde, a Barcelona, i fou un dels organitzadors de les Joventuts Llibertàries de Catalunya, alhora que membre del comitè regional i ... Va participar en la fundació de la Primera Internacional a Catalunya. Defensor de la causa obrera, conegué lexili i la presó i rebé pallisses de militars i policies. A Sabadell va organitzar la Vaga de les Set Setmanes de 1882 i el juny de 1896, ... Paulí Pallàs i Latorre va ser un anarquista català de la segona meitat del segle xix. Va guanyar notorietat per lintent dassassinat al comandant general de Catalunya, el general Arsenio Martínez Campos, durant una desfilada militar, el 24 de sete ... Joaquim Penina Sucarrats fou un sindicalista català establert a lArgentina, assassinat per la dictadura del general José Félix Uriburu. Salvador Planas i Virella va ser un anarquista català que el 1905 va atemptar contra Manuel Quintana, president de la República Argentina. De família humil, Planas va emigrar a lArgentina lany 1901 i va treballar com a litògraf i tipògraf a diver ... Dolors Prats i Marganet Als 14 anys es posa a treballar al tèxtil i ingressa a Filatures Gratallops, on va treballar fins al 1936, en què passà a exercir de secretària sindical de la secció de la Confederació Nacional del Treball. El 1919 havia participat en les vagues ... Ricard de Vargas Golarons és un escriptor, historiador i militant llibertari català. De jove fou militant del Moviment Ibèric dAlliberament, on fou company de Salvador Puig Antich, conegut amb el sobrenom de "llengües" perquè parlà 8 llengües i h ... Severí Albarracín Broseta, en texts antics també anomenat Severino, fou un dirigent anarquista valencià, que treballava com a mestre descola. Militant de la FRE de lAIT, assistí al 2n congrés de la FRE de lAIT a Saragossa el 1872, on fou nomenat ... Vicenta Martí Nebot Afiliada la Confederació Nacional del Treball i a les Joventuts Llibertàries, va marxar al front com a miliciana. També va formar part duna companyia de teatre, on els beneficis anaven destinats al Socors Roig Internacional, que era un servei hum ... Antonio García Birlán, 1891 – Barcelona, 1984) fou un anarquista andalús establert a Catalunya. Treballà com a periodista i utilitzà el pseudònim de Dyonisos. Fou membre del Comitè Nacional de CNT el 1927-1929 i també de la FAI. Formà part del gr ... Pedro Vallina Martínez va ser un metge i anarquista espanyol. Nascut de pare asturià i mare sevillana instal lats en la Serra Nord de Sevilla. De posició acomodada, Pedro Vallina va estudiar medicina a Sevilla, Cadis, París i Londres alhora que, ... Jesús Huerta de Soto Ballester és un economista, advocat i filòsof polític espanyol i un dels teòrics més representatius de lescola austríaca deconomia. En lactualitat és considerat el més important referent de lanarcocapitalisme al món hispànic. ... Juan Serrano Oteiza, de vegades també conegut com a Juan Serrano y Oteyza fou un jurista, escriptor i polític espanyol, considerat com un dels primers intel lectuals anarquistes dEspanya. Vicenç Carbó i Oliveras fou un periodista català. Era fill de Joan Carbó i Bonavia i dAntonia Oliveras i Saderra. El seu pare era director del periòdic catòlic dOlot El Deber i lany 1911 havia estat nomenat cap local del Requetè. Com el seu pare, ... Marià Fortuny i Portell Marià Fortuny i Portell va ser un polític carlí, propietari i advocat de prestigi català. Era fill de ladvocat granollerí Josep Oriol Fortuny i Font i de la barcelonina Teresa Portell de Bahí. Durant la tercera guerra carlina va pertànyer al cos ... Ramon Martí i Mirapeix Ramon Martí i Mirapeix va ser un periodista i polític català. Pertanyia a una família didees carlines. Va cursar els seus estudis al Seminari de Vic. Posteriorment es va dedicar la premsa i durant el Sexenni Revolucionari va ser col laborador del ... Joan Baptista Roca i Caball fou un advocat i polític català. De jove va militar en el jaumisme, fou vicepresident de la Joventut Tradicionalista i treballà com a secretari de redacció d El Correo Catalán. També col laborà en els periòdics jaumins ... Va néixer al desaparegut carrer de la Riera de Sant Joan de Barcelona, fill de Joaquim Viza i Martí 1851-1931, natural de Mataró, i de Concepció Caball i Fargas *-1926, natural de Barcelona. Llicenciat en dret, empresari del sector de la construc ... Manuel Rubén Abimael Guzmán Reynoso, més conegut pel nom de guerra de President Gonzalo, és un militant comunista peruà, líder-fundador de la guerrilla maoista Sendero Luminoso fins la seva detenció lany 1992. Se lacusa de ser responsable de la m ... Elena Albertina Iparraguirre Revoredo, coneguda també com a Camarada Míriam, és una militant històrica del Partit Comunista del Perú i esposa del dirigent Abimael Guzmán. Zhang Ruishu fou un brigadista internacional xinés, en actiu des de novembre del 1936 fins març del 1938. Tot i ser xinés, emigrà a França durant la dècada del 1910, treballant la Renault i unint-se al PCF el 1925. Suneix a les brigades internaci ... Nan Green, va ser una comunista britànica que a loctubre de 1936 es va oferir voluntari per unir-se al seu marit George al bàndol republicà en la Guerra Civil espanyola. Va treballar en diversos hospitals com a administradora mèdica i col leccion ... Mitchell va néixer a Nova Zelanda el 1940, i es va mudar a Anglaterra el 1944. Va assistir al St Annes College dOxford, on va realitzar el grau en Estudis Anglesos, desenvolupant també treballs de postgrau. Va ensenyar Literatura anglesa des de 1 ... Reginald Saxton va ser un metge britànic dorigen sud-africà, destacat per haver participat professionalment en les Brigades Internacionals durant la Guerra Civil Espanyola amb la creació dhospitals de campanya i de sang que van atendre els ferits ... Obrer de professió, després de lesclat de la Guerra civil va arribar a prendre part en lassalt de la Caserna de la Montaña. Militant del Partit Comunista dEspanya PCE, participaria en lorganització de la 1a Brigada Mixta. Posteriorment exerciria ... El 1932, en un ambient molt polititzat, Manuel Benítez Rufo va ingressar en les Joventuts Socialistes del seu poble natal. La comarca extremenya de La Serena, propera la província de Còrdova, era una zona amb un alt índex dafiliació i de vot al P ... Patrick Le Hyaric és un periodista francès, director del diari LHumanité des de lany 2000, i eurodiputat. És el president de lAssociació pel Pluralisme de Premsa a França. Prové duna família dagricultors i la seva formació és de tècnic agrícola. ... En René Revol és un polític francès desquerres antiliberalista. Ha estat militant i dirigent, a grenoble, de lOrganisation communiste internationaliste i de les seves versions, de les quals es va separar després per a enrolar la dita "altra esque ... Aléxandros Giotópulos és un traductor i activista polític grec, líder del grup armat marxista grec Organització Revolucionària 17 de Novembre, que compleix una sentència de presó de vint-i-una cadenes perpètues, després que fos declarat culpable ... Zigmantas Balčytis és un economista, matemàtic i polític lituà. Va ser primer ministre interí entre l1 juny de 2006 i el 4 de juliol de 2006. Va ser ministre dHisenda entre el 17 de maig de 2005 i l1 de juny de 2006 i el 20 juliol 2006-març 27, 2 ... Gediminas Kirkilas fou el primer ministre de Lituània des del 4 de juliol de 2006 fins al 27 de novembre de 2008. Polític moderat, Kirkilas és el vicepresident del Partit Socialdemòcrata LSDP i fins ara ministre de Defensa. Antic buròcrata comuni ...


source: CulturaX

text: » Detinguts entre Aiguafreda i Sant Martí quatre homes acusats del robatori a dues botigues de telèfons mòbils de Manlleu | EL9NOU.CAT Detinguts entre Aiguafreda i Sant Martí quatre homes acusats del robatori a dues botigues de telèfons mòbils de Manlleu Un ampli dispositiu policial ha permès detenir aquest dijous al matí quatre homes –un d'ells menor d'edat- entre Aiguafreda i Sant Martí com a presumptes autors del robatori en dues botigues de telefonia mòbil del centre de Manlleu que s'havien produït una estona abans. 23/10/2014 | 16:33 38770.jpg | Els Mossos han detingut aquest dijous al llarg del matí quatres homes acusats del robatori amb força que hi ha hagut a dues botigues de telefonia mòbil del centre de Manlleu cap a les 4 de la matinada. La policia catalana ha sabut que els presumptes autors del robatori fugien amb un vehicle robat per la C-17 en direcció Barcelona. Per aquest motiu, s'ha muntat un dispositiu per mirar d'atrapar-los i minimitzar el risc d'accidents. Durant la fugida, entre Centelles i Aiguafreda, el conductor d'un dels dos vehicles ha perdut el control del cotxe i ha tingut un accident. Els ocupants han intentat fugir muntanya amunt per evitar ser detinguts pels Mossos. A partir d'aquí, s'ha iniciat un ampli dispositiu de recerca. Cap a dos quarts de nou del matí, s'ha detingut a dos homes que circulaven pel lateral de la C-17. Tres quarts d'hora més tard, s'ha trobat una tercera persona en una zona propera. Finalment, cap a dos quarts d'onze del matí s'ha arrestat el quart membre de la banda que ha estat localitzat a l'estació de tren de Sant Martí de Centelles. Els detinguts s'han resistit a la detenció i quatre policies han patit lesions lleus. Els Mossos mantenen la investigació oberta i no es descarten noves detencions perquè se sospita que altres persones van fer servir un segon vehicle per fugir de Manlleu que no ha estat localitzat.


text: ACN Barcelona 04-07-2020 8:37 Lectures 2951 El fiscal delegat d'odi de Barcelona, Miguel Ángel Aguilar, admet la seva frustració per aquests entrebancs i diu que sovint és difícil conèixer la identitat d'alguns perfils a Twitter, Facebook, Instagram o YouTube que, des de l'estat,profereixen missatges d'odi cap a col·lectius vulnerables. Les empreses nord-americanes s'emparen en l'esmena de la seva Constitució que protegeix la llibertat d'expressió. Segons dades de la Fiscalia de delictes d'odi de Barcelona, que compta amb 12 fiscals, el 2019 va iniciar 39 diligències d'investigació per aquests tipus de delictes, deu dels quals van acabar en querella o denúncia. Són xifres similars al 2018. Setze dels casos eren per delictes comesos a les xarxes socials, sobretot Twitter. El 25% dels casos van ser per homofòbia i el 30% per xenofòbia. És sobretot en aquests casos que la fiscalia demana més col·laboració de les empreses tecnològiques, o sancions si no ho fan. Pel que fa als cossos policials, dels 394 atestats policials del 2019 sobre aquest tipus de delictes, 368 van ser dels Mossos d'Esquadra, 13 de la Policia Nacional i 13 de la Guàrdia Civil. El 2018 els Mossos van presentar 366 atestats. El primer motiu de discriminació va seguir sent la ideologia, com passa des del 2017 arran del procés sobiranista. Tot i així, es van presentar 147 atestats per delictes contra la ideologia, un 26% menys que els 203 del 2018. La majoria van ser per fets de l'octubre, arran de la sentència del Tribunal Suprem. A més, els delictes també van ser menys greus que en anys anteriors, com danys lleus o robatoris de banderes. Els atacs van ser comesos per partidaris d'ambdós bàndols. Però el que més preocupa a la fiscalia és l'increment del 60% dels delictes per orientació o identitat sexual. El 2014 van haver-hi 26 atestats, el 2018 ja van ser 59 i el 2019 van ser 95. Segons el fiscal coordinador, Miguel Ángel Aguilar, això es deu a una major conscienciació de les víctimes per denunciar però també a un increment dels fets delictius en aquest àmbit. Els delictes per xenofòbia o racisme també han crescut, i han passat dels 94 el 2017, als 68 el 2018 i als 97 de l'any passat. Els procediments judicials van arribar als 454, un 10% més que el 2018, uns 70 lleus i uns 370 greus o menys greus. 81 es van acabar arxivant per falta d'autor conegut i en 121 es va considerar que no hi havia delicte d'odi o discriminació, tot i que potser sí algun altre. En 332 casos la fiscalia d'odi es va personar com a acusació. La discriminació per raó d'ideologia va seguir sent el principal motiu tot i disminuir, amb 127 casos, davant dels 168 del 2018. L'orientació o identitat sexual va pujar de 52 a 93 casos, la xenofòbia va sumar 86 casos i el racisme, 21. El ministeri públic va presentar 56 escrits d'acusació per aquests tipus de delicte: 18 per orientació o identitat sexual, 17 per ideologia, 14 per racisme o xenofòbia, tres per discapacitat i tres per aporofòbia, que és l'odi als pobres. En 26 casos es va acusar per delictes comuns o ordinaris amb l'agreujant de discriminació, 26 causes van ser per lesió de la dignitat i dos per discurs d'odi. Pel que fa a les sentències, el 2019 n'hi va haver 75, 61 de les quals (81%) van ser condemnatòries. El 2018 hi va haver 56 sentències, el 74% de les quals amb condemna. Bona part de les condemnes, 18, van ser per racisme, set per raó d'ideologia, 12 per orientació sexual, tres per identitat sexual, dos per islamofòbia, tres per discriminació de gènere i una per aporofòbia. 25 de les condemnes van ser a menys de dos anys de presó i amb la conformitat de l'acusat i la reparació a la víctima es va poder suspendre l'ingrés si el condemnat es comprometia a participar en un curs de drets humans. Per tot això, Aguilar proposa diverses reformes legals per afinar i perseguir millor aquests tipus de delictes. Així, es congratula que la futura llei de drets de la infància que impulsa el govern espanyol inclogui la discriminació per edat i l'aporofòbia, però demana que també hi hagi una llei d'igualtat de tracte per incloure sancions administratives a qualsevol tipus de discriminació que no arribi al nivell de delicte, com l'anomenat 'microracisme' o 'microhomofòbia', així com també la discriminació per origen territorial dins de l'estat. Alhora, proposa que es rebaixi la pena de presó pels delictes de discurs d'odi de l'article 510 del Codi Penal, com recomanen les autoritats europees. Així, vol passar d'una forquilla d'un a quatre anys a una de fins a tres anys de presó. Aguilar voldria que la Fsicalia d'Odi tingués rang de fiscalia especialitzada dins de la Fiscalia General de l'Estat, que la formació en delictes d'odi sigui obligatòria per a tots els policies, vigilants de seguretat i jutges i fiscals. Per últim, proposa que els immigrants irregulars que siguin víctimes de delictes d'odi puguin obtenir un permís temporal de residència, com ja passa amb les víctimes de violència de gènere o tràfic de persones.


text: Pares, mestres i sindicats rebutgen el canvi de model lingüístic | Catalunya | EL PAÍS Catalunya Les entitats lamenten que es faci un ús polític de la llengua El president del Parlament, Roger Torrent (centre), reunit amb representants de Som Escola EUROPA PRESS Docents, associacions de pares i mares de família, agrupacions pedagògiques i sindicats van expressar aquest divendres el seu rebuig a la decisió del Govern espanyol de modificar el sistema d'immersió lingüística en català per augmentar la presència del castellà a les aules. "Rebutgem l'intent de segregació dels menors per motius lingüístics", diuen des de la plataforma Som Escola, que agrupa més de mig centenar d'entitats de diferents tendències. Tots coincideixen a veure un rerefons de guerra política entre el PP i Ciutadans arran de la mesura. "L'escola catalana i el seu model d'integració lingüística ha fet un gran esforç en les últimes dècades per acollir, des d'una perspectiva inclusiva, nens i joves vinguts de diferents cultures del món", explica el comunicat de Som Escola. Els seus representants es van reunir aquest divendres amb el president del Parlament, Roger Torrent, per expressar la seva preocupació pels plans del Govern espanyol. "Podem constatar que la immersió lingüística ha estat un factor important per permetre la cohesió social des d'una perspectiva intercultural i que aquesta ha de seguir sent un dels puntals del model educatiu català", afegeix la plataforma, en la qual hi ha entitats de diferents sensibilitats, com la independentista Assemblea Nacional Catalana (ANC), la Fundació Pere Tarrès o el Col·legi de Pedagogs de Catalunya. La preocupació més gran, compartida per diferents entitats i col·lectius, és que la decisió de l'Executiu comporti la separació dels alumnes en funció de la llengua, fet que tant l'Estatut com la llei d'Educació de Catalunya prohibeixen explícitament. "Els alumnes tenen dret a no ser separats en centres ni en grups de classe diferents per raó de la seva llengua habitual", estableix l'article 35 de la llei autonòmica. "No permetrem que això passi", va alertar el portaveu d'Educació de CCOO de Catalunya, Manel Polit. Ustec, el sindicat majoritari a primària i partidari d'una consulta sobre la independència de Catalunya, creu que treure endavant aquest pla és "travessar una línia vermella les conseqüències de la qual no pot imaginar el propi Govern", va explicar el seu portaveu Ramon Font. "El model lingüístic és fruit d'un ampli consens social que va més enllà de l'independentisme i que ha estat reeixit aconseguint que els estudiants catalans tinguin bons resultats en ambdues llengües", diu Font. La quinzena de decisions judicials que han concedit als alumnes més classes en castellà, usualment matemàtiques, ha suposat que tots els companys també les donessin. Els pares que defensen la immersió creuen que això xoca amb el seu dret a rebre educació en català. "Seguirem defensant un model d'èxit que ha contribuït decisivament a la cohesió social", va insistir ahir la Confederació Cristiana d'Associacions de Pares i Mares d'Alumnes, que es limita a les escoles concertades religioses. Una posició similar defensen des de la Federació d'Associacions de Pares i Mares de Catalunya (FAPAC). "És un model que funciona, que permet que els alumnes catalans tinguin resultats en castellà similars als d'altres comunitats autònomes. Lamentem que s'utilitzi de nou políticament la llengua", va dir Belén Tascón, la presidenta de FAPAC. L'Associació de Mestres Rosa Sensat, creada el 1965 en la clandestinitat i que porta el nom d'una de les precursores de les noves tendències pedagògiques a Catalunya a principis del segle XX, va denunciar en un comunicat que la reforma del sistema de la immersió lingüística "afectaria el tronc del sistema educatiu" i a més "suposaria saltar-se la llei". Una posició similar han expressat des de la Federació de Moviments de Renovació Pedagògica de Catalunya. Xavier Corbera, el portaveu de Som Escola i regidor d'ERC, va explicar aquest divendres en una entrevista a TV3 que el món educatiu es planteja mobilitzacions si els plans del Govern segueixen endavant. "Si es carreguen el sistema educatiu català, donarem la resposta més contundent possible". Font, per la seva banda, va recordar la resposta de la comunitat educativa de Balears al decret de trilingüisme, que el Govern del PP es va veure obligat a retirar el 2013.


text: Presentació del Festival Llavors amb escenari al monestir Santa Maria de les Franqueses La Paeria de Balaguer ha presentat el Festival Llavors – Cultura en creixement, amb la voluntat de crear un espai per a que projectes escènics de totes les disciplines artístiques tinguin un escenari on presentar-se i on poder mostrar les seves creacions. Des de l'Àrea de Cultura de Paeria es treballa perquè la ciutat pugui acollir residències artístiques properament i s'aposta perquè el festival sigui el marc on donar a conèixer tots aquests projectes en fase de creixement.


text: ELS LECTORS QUE SI ESTIMEN ELS LLIBRES - 135 - EL LLIBRE DE LA MARATÓ TV3 2011 Enguany la Marató de TV3 celebra el seu vintè aniversari. Un projecte solidari impulsat per Televisió de Catalunya i la Fundació La Marató de TV3 i enfocat a obtenir recursos econòmics per a la investigació científica de malalties que, ara per ara, no tenen curació definitiva. Una important tasca de sensibilització de la població catalana respecte a malalties a les quals es dedica i a la necessitat de potenciar la recerca científica per prevenir-les i/o curar-les. L'any 1992, TV3 va ser la televisió pionera a l'Estat Espanyol a fer una telethon, un programa de llarga tradició televisiva als Estats Units i altres països europeus. Un repte de la televisió de Catalunya, ja plenament consolidad. El programa s'emet a mitjans del mes desembre, amb una durada d'unes 15 hores i amb l'objectiu de recaptar fons de cara al projecte d'investigació plantejat. Per aquesta nova edició, La Marató de TV3 ho dedica a la regeneració i trasplantament d'òrgans i teixits. El món cultural i social s'aplega entorn aquest programa televisiu que és veu recolzat amb dos puntals culturals com són el disc i el llibre de La Marató. EL LLIBRE DE LA MARATÓ DE TV3 (2011), diversos autors Ens centrem en el llibre de La Marató. Publicat conjuntament per TV3 i Edicions 62, i ja són quatre anys des que es va publicar per primer cop. Enguany, onze escriptor/es de renom han participat. Estils i gèneres diversos es donen cita amb els relats de Joan Barril, Flavià Company, Albert Espinosa, Joan Margarit, Eduard Márquez, Joana Martos, Sergi Pàmies, Jordi Puntí, Juanjo Sáez, Care Santos i Teresa Solana ens presenten onze històries originals que conviden a la més absoluta reflexió. Hi trobareu realisme, fantasia, denúncia, compromís, però per damunt de tot hi trobareu emoció. Font: La Marató de TV3 / Edicions 62 Article 552 - J.M. Sole - "Vols llegir?" - Ràdio Nova 2011 bibliobloc biblioteca Catalunya La Mataró novetats radio nova relats curts Tardor 2011 tv3 Vilanova del Camí


text: Narnia | La Finestra Digital Etiquetat Narnia Els quatre germans Pevensie s'han separat a causa de la guerra. Mentre Peter i Susan han marxat als Estats Units, Edmund i Lucy viuen a Anglaterra amb els seus oncles. Narnia tornarà a reclamar la seva presènci...


text: FIVA - Es Baluard Es Baluard > Activitats > Cultural > FIVA Sessions en horari del museu de 10 a 20 hores FIVA és el Festival Internacional de Videoarte, que forma part del FES d'Es Baluard, es desenvolupa anualment des de l'any 2011 a Buenos Aires, Argentina. El Festival té com a objetiu difondre la pràctica artística audiovisual en el format del vídeo art, beneficiant així la producció dels realitzadors. A més, proposa divulgar llenguatges contemporanis per contribuir a solucionar la bretxa existent entre la producció artística actual i el públic en general. El festival es planteja, des del seu origen, la necessitat de generar la circulació de les obres seleccionades més enllà de l'àmbit de la ciutat de Buenos Aires. La difusió té abast tant nacional com internacional. En l'edició de 2017 s'han presentat a concurs 647 obres de 631 artistes de 57 països dels 5 continents. FIVA va consolidant la seva posició en el calendari anual de festivals internacionals de vídeo art. FIVA va comptar, a partir de 2012, amb el suport de l'INCAA (Instituto Nacional de Cinematografía y Artes Audiovisuales) que es manté fins avui. Jurat: Valentina Montero Peña (Xile), Antonio Weinrichter López (Espanya) i Rodrigo Alonso (Argentina). Primer Premi: "AuxiliaryMirrors" de Sanaz Sohrabi (Iran). És un vídeo-assaig sobre l'status de la imatge, la seva materialitat i el que és latent en la narrativa, que pot fer-se visible o no. En altres paraules, el que és visible i dins el marc es converteix en equivalent al que falta. AuxiliaryMirrors mira les imatges, no com a mera reflexió o representació, sino més aviat com a objetes i materials propis. Estructurat com a assaig, iuxtaposa i remodel·la quatre conjunts d'imatges amb la finalitat de teixir-los a través de les seves estructures comunes, cosa que els permet existir com a part d'un tot continu. Segon Premi: "Cómo hacer llover" d'Edgar Endress (Xile). El vídeo s'estructura en torn a la creença entre els quetxues, que per a provocar la pluja, de vegades és necessari anar a una "pacheta" (cim alt) i cremar fems de yama. El vídeo és una exploració poètica de la lluita en curs de l'home als Andes, confrontant les forces de la natura, també les runes del sistema colonial espanyol que actuen com a recordatori d'un instrument de control imposat sobre la forma de vida dels grups indígenes en el lloc. Cómo hacer llover és un intent d'amalgamar una poètica narrativa de la vida qutiodina i la interrelació amb la natura, el treball i la memòria. Tercer Premi: "Campo" Berio Molina (Espanya). Campo és un espai on es fa sensible una realitat. Una zona on interactuen tres elements (micròfon, cos i amplificador) fent sensibles les seves relacions estètiques. Campo és el lloc on els elements mostren els fenòmens estètics derivats de la seva relació. Com a resultat de la interacció es produeixen una sèrie d'accions que s'ordenanen en dos blocs. Mencions:"El umbral de cristal" d'Ana Rodríguez León (Espanya); "2Rabbits" de Kristina Frank i MerviKekarainen (Suècia); "Paisaje para una persona" de Florencia Levy (Argentina).


text: L'aposta de La Vanguardia ls grans diaris són els que identifiquen i que dignifiquen una llengua i un país. Quina llengua i quin país identificava fins ara un diari tan central en la història de Catalunya com La Vanguardia? A partir del dimarts 3 de maig, després de 130 anys de la seva fundació i edició en espanyol, l'actual propietari del diari, Javier Godó, ha decidit de posar fi a l'anomalia. Des del 3 de maig La Vanguardia s'edita també en català fent realitat el somni d'alguns dels seus directors més insignes, com Miquel dels Sants Oliver i Agustí Calvet, Gaziel. Els historiadors s'afanyen a precisar com en La Vanguardia hi ha hagut moltes "vanguardias". Vull pensar que la d'ara representa una refundació al menys des del punt de vista: superar la contradicció que el mateix Gaziel formulava en un famós article. Escrivia: "Mientras no cambien radical y totalmente las circunstancias, el primer periódico de Cataluña y hasta el segundo, seguirán siendo escritos en castellano". I afegia tot seguit: "Pero me parece que un buen diario en catalán, no partidista, sino para todos, sin distinción de credos y aspiraciones políticas, es ya posible". L'aticle és de 1927. L'aposta definitiva per incorporar la nostra llengua a l'edició del diari català de referència pot ser valorat des de moltes perspectives. L'únic retret que se li ha fet, i que objectivament se li pot fer, és el retard en la presa d'una decisió que, com s'ha vist durant la campanya de promoció del mateix diari, era a Catalunya un clam unànime i, en primer lloc, dels seus lectors. L'anomalia s'ha fet més punyent durant els últims anys en comprovar la paradoxa cada dia més insostenible d'un diari que anava incorporant periodistes, col.laboradors i lectors més i més afins a posicions catalanistes i fins i tot obertament independentistes, i que s'expressava només en espanyol. Ja hi haurà qui farà la tesi doctoral sobre la immensitat de pàgines escrites i de literatura produïda en castellà per "imperatiu" de La Vanguardia durant aquests anys d'autonomia i d'afirmació del catalanisme polític i cultural. Periodistes, columnistes, escriptors, científics, experts en mil afers... i naturalment polítics de tot l'espectre, han hagut d'escriure en espanyol, o ser traduïts, si volien complir amb la dita que deia: "si no surts a La Vanguardia no existeixes". La paradoxa arribava al punt que els mateixos presidents de la Generalitat, de Pujol a Maragall, estaven obligats a claudicar de la seva llengua pròpia per poder publicar unes ratlles al diari de referència. Tot i així, s'ha fet evident en la darrera etapa que el diari, tot i mantenir l'ambigüitat acostumada davant fets i iniciatives importants d'afirmació nacional, ha anat incorporant nous sectors d'opinió que representaven una certa ruptura amb l'immobilisme anterior. Firmes habituals ara com les de Quim Monzó, Màrius Serra, Pilar Rahola, Salvador Cardús, Antoni Puigverd, Francesc-Marc Àlvaro o Ferran Requejo, per citar una representació d'ampli espectre, marquen un camí de no retorn cap a la plena normalitat del diari, que implica necessàriament la llengua del país. Al costat d'aquest procés de refundació i de compromís amb el país, el diari s'ha anat armant com a diari de referència, com a diari independent (en el sentit formal, mantenint òbviament preferències polítiques) i com a diari de qualitat. D'altra banda, iniciatives com posar a disposició gratuïta tota la seva hemeroteca digital no tenen parangó. A més, la incorporació de l'edició digital, amb set mil.lions d'usuaris únics (bona part dels quals consultaran ara la versió catalana) és tot un èxit professional. Com va confessar Javier Godó a Pilar Rahola, l'aposta ha estat "un acte de fe en el país". Enhorabona! Alguns tanmateix al.leguen que molts el feren fa molts anys,un acte semblant, com l'AVUI el 1976, quan l'aposta era més que arriscada. D'altres recriminen a l'empresari que només es mogui per incrementar les vendes i el negoci. Però, no és tot un mèrit del país que el català sigui negoci? En tot cas, la pregunta és ara: hi haurà negoci per als vells i nous competidors en l'aventura de la premsa en català? Allò que, en fi, cal demanar al grup Godó és coherència i que apliqui la lògica de la normalitat del català a tots els mitjans del grup. Fins quan haurem d'esperar un acte de fe similar en el cas de 8TV? Com sigui, amb l'aposta deLa Vanguardia en català i l'èxit de RAC1, l'espai català de comunicació ha fet un pas de gegant cap a la consolidació.


text: d'abril 2013 - It's not a phase - Bloc en català per a gais i lesbianes El conte de fades de Disney Disney haurà marcat la infància de molts de nosaltres: el conte abans d'anar a dormir, la pel·lícula del diumenge a la tarda, els cromos que ens canviàvem al pati de l'escola... Disney era per tot arreu. I una cosa tan innocent com això pot haver tingut un gran impacte a la nostra vida adulta. Però, sabeu què? El conte de fades de Disney de quan érem menuts s'ha acabat. No tenim perquè creure que el príncep es casarà amb la princesa, ni que els homes són els herois que salvaran al món, ni que les dones necessiten ser salvades per ningú. Avui ens volíem preguntar sobre la presència de l'homosexualitat a les pel·lícules de Disney. És força curiós que no hi aparegui cap parella de lesbianes o de gais. Si ens hi parem a pensar un moment és força indignant: abans prefereixen emparellar a una noia amb una bèstia que amb una altra noia! Per sort l'època en la que Disney mostrava la seva cara més estereotipada (bàsicament des de la creació de la companyia fins a finals dels anys 90) sembla haver-se moderat. L'any 1998 Disney va crear a la Mulan (la recordeu? Era una noia que es feia passar per un home per poder lluitar contra els huns), que trencava amb la imatge de la dona fràgil i desvalguda que s'havia vist majoritàriament fins al moment. I més recentment trobem a la protagonista de Brave, la Mèrida, una noia que vol trencar amb una antiga tradició que l'obligaria a casar-se amb un dels fills dels senyors de la terra. És cert, i s'ha de reconèixer, que Disney està fent grans avenços per trencar els estereotips que ells mateixos havien promogut anys enrere. De fet, un dels animadors de Disney, Andreas Deja, diu que veu molt factible que en un futur l'empresa aposti per crear personatges homosexuals. Els dibuixos animats creiem que tenen dues funcions fonamentals a la vida d'un nen o d'una nena: en primer lloc, entretenir-los, fer que passin una bona estona. I en segon lloc, una funció educativa molt poderosa, que "ataca" directament a l'inconscient dels més petits. És evident que no se li podia demanar a Disney que es desmarqués anys enrere, segurament en contra de gran part de la societat, i creés personatges homosexuals. Però no podem evitar creure que tot aniria millor ara si, des de fa anys, s'hagués promogut la igualtat a les nostres pantalles. No podem evitar imaginar-nos com de bonica hagués sigut la nostra infància en veure que la Bella s'enamora de la Blancaneus o l'Aladdin de l'Hércules. No podem evitar pensar en com de diferent percebríem tots l'homosexualitat avui en dia. I, a vosaltres, com us hauria agradat que fóssin els personatges de Disney? Tweet this on your Twitter! 2 comentaris Etiquetes de comentaris: cinema, disney, homosexualitat, televisió Us presentem l'agenda d'activitats organitzades a Catalunya en motiu del dia de la visibilitat lèsbica. Organitza La Independent i IdemTV, amb la participació d'InOutRadio i MasQue LES 19:00h - Taula rodona: Els mitjans de comunicació i la visibilitat lèsbica L'acte, organitzat per La Independent i IdemTV, amb la participació d'InOutRadio i MasQue Les, es portarà a terme al Col·legi de Periodistes de Catalunya. A la taula rodona es debatrà sobre la poca visibilitat de les lesbianes als mitjans de comunicació, sobretot als mitjans generalistes. S'analitzarà el perquè d'aquesta situació tan lamentable. També es parlarà sobre la visibilitat del col·lectiu LGBT en general als mitjans de comunicació. Web: IdemTV Organitza LesCat 19:00h - Xerrada: Dones invisibilitzades al llarg de la història En aquesta xerrada es parlarà sobre visibilitat i invisibilitat, sobre dones lesbianes que han aconseguit grans fites però que han estat invisibilitzades al llarg de la història. Aquest esdeveniment tindrà la participació d'InOutRadio i el seu programa "Desconocidas & Fascinantes". Es portarà a terme al Centre Cultural Valentina (Plaça Regomir 2, Barcelona). Pàgina de Facebook aquí. Amb el suport dels grups i associacions Sin Vergüenza, LesCat, Joves d'Esquerra Verda, Te n'aDones i ACATHI. 17:00h - Caminada Lesbisible Caminada reivindicativa en contra de la invisibilitat de les dones lesbianes. Organitza Grup de Lesbianes de Girona, SinVer Girona, BrotBord, Comissió Unitària 28 de juny amb la col·laboració de Sala Regàs i Centre Cívic Pont Major 20:00h - Acte literari - Dones que estimen dones - Brot Bord 22:00h - Concert Lydia Torrejón - Grup de Lesbianes de Girona 23:30h - Espectacle de Mayéutika Magic - Sinver La Sala Regàs del Centre Civic del Pont Major de Girona acollirà tres actes per celebrar el dia de la visibilitat lèsbica. El primer d'ells, amb inici a les 20:00h serà un acte literari, concretament un recital de poesia sota el títol "Dones que estimen dones". Seguidament es podrà gaudir d'un concert de Lydia Torrejón. Els actes posaran el seu punt i final amb un espectacle de màgia de Mayéutika Magic. Pàgina de Facebook de l'esdeveniment aquí Esperem que sigueu on sigueu de Catalunya tingueu l'oportunitat d'apropar-vos i participar en algun dels actes que es portaran a terme a la nostra terra. Visibilitzeu-vos! Tweet this on your Twitter! 1 comentaris Etiquetes de comentaris: 26 d'abril, catalunya, lesbiana, visibilitat Mariage pour tous, per fi! França diu "sí, vull" al matrimoni homosexual Celebracions a París després de la decisió del Parlament Ahir va ser un dia especial. A Catalunya, celebràvem un dia tan nostrat com el sant Jordi. I no gaire lluny d'aquí, a França, també tenien un gran motiu per estar de celebració: el parlament francès va donar la benvinguda al matrimoni homosexual. Com hem comentat algunes vegades, i potser ho heu vist als mitjans, França està dividida entre aquells que estan a favor de la llei que permet el matrimoni entre persones del mateix sexe i els que no. Per sort, ahir el Parlament francès va fer sentir la seva veu, amb 331 vots a favor de la llei i 225 en contra. Hollande ha complert la seva promesa i el matrimoni homosexual ja no es farà esperar més. Què representa la llei pels homosexuals francesos? En primer lloc, allò més lògic: a partir del mes de juny gais i lesbianes es podran casar legalment, gaudint així dels mateixos drets que les persones heterosexuals. En segon lloc, la llei també obre la possibilitat que les persones homosexuals adoptin. I, per últim, però no menys important, la nova legislació permetrà que els homosexuals casats en altres països puguin gaudir de la condició de casats/des també a França. És a dir, si dos homes o dues dones s'han casat a Catalunya podran obtenir un certificat de matrimoni que els consideri com a casats/des a França sense problemes. C'est magnifique! Però...és tot tan bonic com sembla? Evidentment es tracta d'una excel·lent notícia però encara hi ha molt camí per fer. Per exemple, de moment no s'ha debatut sobre la reproducció assistida, tema que sembla que va per llarg ja que no es debatrà fins més endavant. I un dels problemes més greus és la reacció d'un sector de la societat francesa, indignada pel fet que les persones homosexuals es puguin casar. La seva protesta s'ha convertit en un autèntic moviment i han protagonitzat diverses manifestacions -i, val a dir-ho, actes violents. Amb tot, els homosexuals francesos veuen amb molts bons ulls la nova llei. Alhora, però, no poden evitar un cert sentiment de por a atacs homòfobs després que part de la societat francesa s'hagi radicalitzat tant en contra del matrimoni homosexual. La cara i la creu del matrimoni homosexual en 6 imatges Una parella celebrant ahir, a París, la decisió del Parlament Manifestacions a favor del matrimoni homosexual Dues dones reivindicant el matrimoni entre un home i una dona Grups radicals en contra del matrimoni homosexual Manifestacions en contra del matrimoni homosexual Tweet this on your Twitter! 0 comentaris Etiquetes de comentaris: frança, hollande, lleis, matrimoni homosexual Esperem que hàgiu passat una bona diada! Tweet this on your Twitter! 0 comentaris Etiquetes de comentaris: sant jordi Kukuxumusu en contra de l'homofòbia La marca de samarretes Kukuxumusu i el periodista basc Jon Sistiaga han dissenyat una samarreta en contra de la llei "mata-gais" d'Uganda Uganda està vivint un moment molt complicat. Mentre que a molts països del món sembla que s'avança cap a la despenalització i la normalització de l'homosexualitat, a Uganda existeixen lleis molt dures en contra del col·lectiu. El parlament ugandès vol crear una llei que es coneix amb el nom de "mata-gais" i que té l'objectiu de prohibir les relacions entre persones del mateix sexe. De fet aquesta llei pot representar penes de presó o fins i tot penes de mort pels homosexuals. La samarreta està dissenyada per Mikel Urmeneta i s'hi poden veure dibuixades a persones homosexuals abraçant a cors. Una de les parelles no abraça a un cor, sinó a la silueta d'Àfrica. La parella té les mans emmanillades i es troba sobre un eslògan ras i curt, però amb molt de significat: Why? ("Per què?"). Els beneficis que s'obtinguin de la venda de la samarreta, que té un cost de 18,50€, seran donats a Metges Sense Fronteres. La samarreta es posarà a la venda avui, dia en el que Canal + estrenarà, també, el documental que Jon Sistiaga ha realitzat per denunciar la situació de les persones homosexuals ugandeses. El reportatge, sota el títol "La caça a l'homosexual" explicarà al detall el projecte de llei i comptarà amb impactants declaracions del propi ministre d'Ètica ugandès que qualifica els gais de "perillosos perquè destrueixen la humanitat" i diu que "són uns pervertits que van en contra de les lleis de la física". L'esperança d'aquells qui estan en contra de la llei mata-gais és que la pressió internacional faci rectificar als polítics ugandesos. Tweet this on your Twitter! 2 comentaris Etiquetes de comentaris: canal +, homofòbia, jon sistiaga, kukuxumusu, lleis, politica, uganda Debat a TV3 sobre l'adopció per part de parelles homosexuals Avui a Els Matins de Televisió de Catalunya s'ha parlat sobre l'adopció de nens per part de parelles homosexuals. El debat ha estat molt interessant, i ha comptat amb dues opinions ben contraposades. Per una banda, Eugeni Rodríguez, president de l'Observatori contra l'Homofòbia i, per l'altra, Lluís Carreras, advocat i membre de Catholic Voices. De tot el que s'ha parlat, ens ha sobtat l'afirmació que ha fet Lluís Carreras sobre els nens pendents d'adopció: "a aquests nens se'ls hi ha de donar el millor que tinguem", referint-se a que les parelles heterosexuals tinguin preferència a l'hora d'adoptar. A aquesta opinió ha respost Helena Garcia Melero, qui moderava el debat, de manera contundent: "el millor que tinguem no és donar-los-hi amor, tant si és una parella homosexual com heterosexual?". Lluís Carreras, advocat i membre de Catholic Voices És impensable, si més no per nosaltres, pensar que una parella heterosexual garantirà més estabilitat a una família que una parella homosexual. Fa uns anys, i com a curiositat, va sortir una enquesta que revelava que els pares nord-americans, si haguessin de deixar els seus fills amb uns altres progenitors, escollirien a Ellen DeGeneres i a Portia De Rossi. Per què? Perquè segurament les van considerar per les seves qualitats humanes, com a parella però també con a individuals, com a persones capaces de cuidar a un nen i de donar-li estabilitat. Aquests són els factors que s'haurien de tenir en compte quan una parella adopta un nen, i no si són hetero o homosexuals. Per la seva banda, de les declaracions d'Eugeni Rodríguez -totes, des del nostre punt de vista, molt encertades i ben argumentades- destacarem un detall amb el que ens hem quedat: "un nen serà el que tu li puguis explicar". És a dir, un nen veurà el món com els seus pares (o mares) li expliquin, com el seu entorn li expliqui. En aquest punt, en l'educació, és on és possible fer grans passos cap a la igualtat, perquè les noves generacions no tinguin prejudicis i acceptin la diversitat i la considerin com a una riquesa i no com a un defecte. Eugeni Rodríguez, president de l'Observatori contra l'Homofòbia Com a conclusió, destaquem dues últimes frases que han sortit al llarg del debat. La primera, del mateix Eugeni Rodríguez, que ha dit que "el millor per a un nen és passar de no tenir pares a tenir pares o mares" i, la segona, d'Empar Moliner (qui també participava en el debat) quan deia que "el món, per sort, evoluciona". I cada vegada, mica en mica, ens acostem més a una societat més igualitària i justa. No cal oblidar, però, que encara queda molt camí per fer. En aquest enllaç podreu veure el vídeo sencer http://www.tv3.cat/videos/4527231/Un-7-de-les-adopcions-de-Catalunya-son-de-parelles-homosexuals Tweet this on your Twitter! 1 comentaris Etiquetes de comentaris: adopció, catalunya, eugeni rodríguez, televisió, televisió de catalunya Margaret Thatcher ha mort aquest matí després de patir un vessament cerebral. La que ha estat la primera ministra britànica més duradora de la història (des del 4 de maig de 1979 al 28 de novembre de 1990) és considerada, per molts, una icona gai. D'altres, opinen que és impossible veure-la com a tal després que promogués lleis que anaven en contra de les persones homosexuals. Certament la relació de la Dama de Ferro amb el nostre col·lectiu pot ser una mica desconcertant. És per això que avui volem fer un breu repàs per la vida de Thatcher i les seves opinions sobre els homosexuals. Any 1966: suport a Leo Abse En aquesta època la conservadora Margaret Thatcher encara no era primera ministra, sinó Membre del Parlament. L'any 1966 va donar suport al polític laborista Leo Abse en un projecte de llei per despenalitzar l'homosexualitat masculina. Van ser pocs els Membres del Parlament pertanyents al partit conservador que, de la mateixa manera que Thatcher, van donar suport a Abse. Any 1986: Secció 28 El govern de Thatcher va tirar endavant amb la Secció 28 que prohibia a les autoritats locals i a les escoles promoure l'homosexualitat. A més, donava el dret als professors de no fer cas al bullying homòfob a les escoles. El govern conservador de la Dama de Ferro va idear aquesta legislació després que el partit laborista volgués que s'ensenyés l'homosexualitat als nens. La Secció 28 va ser abolida pel govern de Tony Blair, l'any 2003. Margaret Thatcher: icona gai? Alguns opinen que malgrat que el govern de Thatcher tenia unes polítiques anti-gais, ella personalment no tenia res en contra dels homosexuals. De fet, va ser ella qui va nombrar a alguns ministres, com Earl of Avon, que eren obertament homosexuals. Però què és el que realment ha convertit, per alguns, a Margaret Thatcher com a una icona gai? La majoria en destaquen la seva personalitat. Se'n destaca, sobretot, una capacitat de lideratge extraordinària. Una dona que es va imposar en un món d'homes i que va demostrar ser capaç de gestionar el poder i la pressió que suposava el càrrec. Tot això, sense perdre l'elegància i la feminitat. Nosaltres no us sabríem dir si Margaret Thatcher era una icona gai. Com hem vist, la seva vida era plena de matisos, no tot era blanc ni negre. És cert que en algunes ocasions va defensar el col·lectiu homosexual però no podem oblidar que també va atacar-lo, i de manera molt dura, en alguns casos. El que sí que podem assegurar és que Margaret Thatcher és una peça clau per comprendre la història del segle XX, una persona que avui ha dit el seu últim adéu i que de ben segur serà recordada de manera destacada a tots els llibres d'història. Nathan Dickinson blog Tweet this on your Twitter! 1 comentaris Etiquetes de comentaris: gran bretanya, homofòbia, margaret thatcher, política Portades homosexuals a Time: "el matrimoni homosexual ja ha guanyat" Avui fem un repàs a les portades que la revista Time ha dedicat a l'homosexualitat. Portades de l'abril de 2013: "El matrimoni homosexual ja ha guanyat" La revista nord-americana Time ja té portada pel seu número d'abril. Com alguns de vosaltres potser sabreu el Tribunal Suprem dels Estats Units està debatent aquests dies sobre la possibilitat de legalitzar el matrimoni homosexual en aquest país. Time s'ha volgut avançar publicant dues versions de portada de la seva revista on hi expliquen que "Amèrica ja ha decidit". Passi el que passi al Tribunal, els ciutadans americans ja han donat suport de manera majoritària al matrimoni entre persones del mateix sexe. També ho ha fet, i de manera pública, el seu president, Barack Obama. No és la primera portada que Time publica relacionada amb l'homosexualitat -però potser sí que és la més explícita-. Avui volem fer un repàs de les portades LGBT que la revista Time ha publicat. En aquest número, que va sortir el 31 d'octubre de 1969, la revista parlava sobre com hi havia lleis en contra les persones homosexuals. Això es traduïa en violència contra les persones que formaven part del col·lectiu, fins i tot per part de la pròpia policia. En aquell moment les lleis es preocupaven més de la moralitat de cadascú en particular que no pas d'eradicar la violència i el crim. El setembre de 1975 Time publicava la seva revista dedicada a Leonard Matlovich, el primer militar nord-americà en sortir de l'armari i voler lluitar pels seus drets. Fins fa quatre dies els Estats Units encara es barallaven amb el "Don't ask, don't tell", que volia prohibir als homosexuals militars revelar la seva orientació sexual. Imagineu-vos com devia ser a l'any 1975...! Sens dubte el que va fer Leonard Matlovich és un acte de valentia. Quatre anys més tard, Time tornava a dedicar la seva potada a l'homosexualitat. Aquest número parlava sobre New Town, una àrea de Chicago que s'havia convertit en el centre d'oci per les persones homosexuals (homes, sobretot) en aquella època. Era normal veure homes junts passejant pel carrer o assistint a espectacles junts. Un fenomen que mica en mica es va anar estenent a la resta del país. La nostra estimada i, per molts idolatrada, Ellen DeGeneres va pagar molt car, en el seu moment, sortir de l'armari a través de la revista Time. La van acomiadar després que el públic i la indústria li girés l'esquena i va caure en l'oblit durant anys. El temps ha passat i actualment és una presentadora amb un èxit espectacular als Estats Units, i està feliçment casada amb la no menys simpàtica i atractiva Portia De Rossi. Ellen DeGeneres serà sempre un mite per a la comunitat lèsbica. Com és sortir de l'armari sent adolescent? Aquesta qüestió i moltes altres relacionades amb l'homosexualitat i els adolescents es resolien al número de la revista Time de l'octubre de 2005. El número actual de Time, i com ja dèiem al principi, va dedicat a l'homosexualitat. Digui el que digui el Tribunal Suprem americà és innegable que el matrimoni homosexual és un dret que la majoria de nord-americans volen. La revista Time ho ha expressat d'aquesta manera, amb dues portades dedicades al matrimoni entre persones del mateix sexe. Tweet this on your Twitter! 0 comentaris Etiquetes de comentaris: ellen degeneres, homosexualitat, lesbiana, política, revista, time


text: CiU es comprometia en el seu programa electoral a no crear cap tribut al turisme - Diari de Girona albert soler 28.12.2011 | 01:00 Acostumats com estan els ciutadants que els partits polítics no compleixin les promeses realitzades en campanya electoral, poca cosa semblava que pogués sorprendre'ls. CiU ho ha aconseguit, gràcies a anar un pas més enllà i difícilment superable: arribar al govern i dur a terme accions que en el seu programa electoral es comprometia específicament a no realitzar. No es tracta de cap frase que pugui ser interpretada de diverses maneres, ni d'una declaració d'intencions, sinó d'una cosa tan diàfana com la redacció del punt 539 del programa polític que CiU va posar a consideració dels ciutadans per demanar-los el vot a les eleccions autonòmiques de 2010: "Reclamarem al govern espanyol l'aplicació d'un IVA reduït sobre el sector turístic i ens comprometem a no establir noves figures impositives que tinguin com a objecte principal gravar l'activitat turística". Tornin a llegir-ho i recordin que el Govern de CiU ha anunciat fa escassament una setmana el projecte de creació d'una taxa per pernoctació a tots els turistes que s'allotgin a Catalunya. Anàlisi del 539 Paraules molt maques i sentides, per això després de l'entradeta, els 18 punts -que amb tota lògica el sector dubta ara que es duguin mai a terme-, i entre aquests, el 539, que procedim a analitzar per si pot ser objecte d'una interpretació diferent a la qual van arribar tots els que el van llegir: "Ens comprometem a a no establir noves figures impositives que tinguin com a objecte principal gravar l'activitat turística". Estant tothom d'acord en el significat del verb "comprometre's", en el que és una "figura impositiva" i en el fet que "gravar" no sembla que es refereixi a editar una peça musical sobre el turisme sinó a carregar amb un impost, sembla clara quina era la promesa electoral: no crear cap taxa. Sempre pot adduir el govern, això sí, que la taxa no tindrà com a "objecte principal" gravar l'activitat turística, sinó que aquest és només el secundari i per tant no es contradiu amb el punt 539. En aquest cas, caldrà després que els professionals del sector turísrtic valorin el sentit de l'humor del govern, i no sembla que en aquests moments -des que es va anunciar la creació de la taxa- hi hagi gaires ganes d'acudits. L'apartat Turisme del programa de CiU també es compromet, en altres punts, a potenciar la marca Catalunya, aprofitar les marques territorials, promoure la desestacionalització, fer una administració accessible i simplificada, reconèixer l'especificitat dels municipis turístics per donar-los els recursos necessaris, o posar les bases d'una Universitat Turística Europea, entre altres. El que no s'indica és si tots aquests altres punts del programa seran posats en pràctica amb la mateixa precisió i exactitud que ho ha sigut el 539.


text: Pòlissa d'assegurança de la llar, tan obligatòria com necessària - Nou Aire Immobiliària En matèria d'assegurances de la llar i la propietat, la llei és clara. Sigui un arrendador o un arrendatari, la normativa destaca clarament l'obligatorietat de disposar d'una pòlissa d'assegurança de la llar en ambdós casos. Ara bé, també volem destacar la tranquil·litat que ens ofereix disposar d'una assegurança que ens ajudi a tirar endavant en cas de patir algun incident. Què ens diu la llei en el cas de l'arrendador: En l'article 26, apartat 5 de la llei 3/2019 del 17 de gener, s'imposa a l'arrendador a tenir subscrita i mantenir vigent una pòlissa d'assegurança que cobreixi suficientment els danys i perjudicis que puguin ocasionar-se a l'arrendatari i a tercers. Què ens diu la llei en el cas de l'arrendatari: En l'article 27, apartat 7 de la mateixa llei, manifesta l'obligatorietat de l'arrendatari a tenir subscrita i mantenir vigent una pòlissa d'assegurança que cobreixi suficientment els danys i perjudicis que puguin ocasionar-se a l'arrendador i a terceres persones. En ambdós casos, tant l'arrendador com l'arrendatari, estan legitimats a exigir-se: La presentació de la pòlissa d'assegurances corresponent a la finca arrendada. Remarcades les obligacions, cal recordar de la mateixa manera, que ambdues parts tenen el dret de: Sol·licitar prop de la companyia d'assegurances contractada per l'arrendador o l'arrendatari una certificació de la vigència de la pòlissa esmentada mentre sigui vigent el contracte d'arrendament. Amb això s'entén que es pugui demanar l'execució dels drets i deures que es subscriuen al contractar la pòlissa corresponent. Tot i que resulti evident, des de l'AGIA volem recordar que quan adquirim una casa o un pis no només adquirim les parets que ens protegiran de l'exterior, sinó que comencem una aventura que contindrà pertinences que aniran molt més enllà dels béns personals. És el destí de molts dels nostres ingressos econòmics i dels records que anirem acumulant amb el pas del temps. Així doncs, caldria tenir ben present que més que una obligatorietat, l'assegurança ha de fer la funció d'un contracte de previsió, ja que per molt poc podem perdre molt.


text: La Confraria del Cava celebra aquest divendres la V Nit Solidària del Cava | Confraria del Cava La Confraria del Cava celebra aquest divendres la V Nit Solidària del Cava En les quatre edicions anteriors s'han recaptat més de 120.000 euros que per finançar diferents projectes solidaris de Càritas Sant Sadurní d'Anoia, 23 de novembre de 2016.- La Confraria del Cava Sant Sadurní ja ho té tot a punt per la cinquena edició de la Nit Solidària del Cava, que tindrà lloc aquest divendres 25 de novembre a la sala oval del Palau Nacional de Montjuïc, seu del Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC). Amb les quatre edicions anteriors d'aquesta iniciativa la Confraria ja ha aconseguit recaptar més de 120.000 euros a benefici de Càritas, que serà la mateixa entitat que rebrà els diners que es recullin enguany. L'any passat, "la Caixa" va doblar els beneficis aconseguits per l'entitat, la qual cosa va permetre recollir més de 42.000 euros. El sopar tindrà el mateix format que en les edicions anteriors i comptarà amb diferents col.laboracions, entre les quals hi ha destacades empreses del sector del cava. Com és habitual, durant l'acte se sortejaran diversos productes entre els assistents, entre els quals hi ha més de 40 caixes de cava. Enguany, la Nit Solidària del Cava comptarà amb la presència de dos protagonistes de luxe, la de Roger Coma i Gemma Mengual, que el passat 8 d'octubre van ser nomenats com a primers Ambaixadors del Cava. També hi seran presents diferents personalitats del món polític, representants del sector del cava i de les entitats socials beneficiàries de la iniciativa. La V Nit Solidària del Cava comptarà també amb l'actuació musical del reconegut actor Pep Plaza, que en aquesta ocasió oferirà un espectacle acompanyat de amb Txell Sust. Abans del sopar, un quartet de corda amenitzarà la vetllada


text: Un jove d'Alaquàs ja té la seua bicicleta adaptada adquirida amb els fons de la festa benèfica dels clavaris de sant miquel Inicio Actualidad Un jove d'Alaquàs ja té la seua bicicleta adaptada adquirida amb els... Un jove d'Alaquàs ja té la seua bicicleta adaptada adquirida amb els fons de la festa benèfica dels clavaris de sant miquel El jove d'Alaquàs Francesc García Usedo ja té la seua bicicleta adaptada gràcies a la festa benèfica organitzada pels Clavaris de Sant Miquel d'Alaquàs 2016 per tal de recaptar fons per a la seua adquisició. Francesc és membre del col·lectiu i pateix una discapacitat psicomotriu. La festa va tindre lloc el passat diumenge 10 d'abril i en ella hi va haver música, castells unflables i jocs per a xiquets i xiquetes. La iniciativa pretenia recaptar fons a través de la venda de bitllets per a una rifa per al passat 3 de juny, tot i coincidint amb el número premiat de la ONCE. Els diners aniran destinats a la compra de la bicicleta. A través de la rifa, es van sortejar també diversos regals que els Clavaris de Sant Miquel han lliurat aquesta setmana als guanyadors. Per una banda un carnet de conduir, iniciativa de Autoescola Máster, i d'altra un cobertor realitzar per un grup de dones al taller de patchwork que coordina la veïna d'Alaquàs, Susana Gómez. Aquests bitllets es podien adquirir també en els diversos comerços que van col·laborar també en aquesta iniciativa: Floristeria Azalea, Jijonenca, Bar el Mercat, Klynos, Lencería Flori, Lencería Sonia, Lugano, Autoescola Máster, Estanc Carrer Conca, Autoescola Formavial Chust Teresa, Autoescola Alejandro, Perruqueria Estètica Palop, Perruqueria Eva, Bar San Francisco, Electrodomèstics Tien 21 Saizval, Aula 5. Clavaris de Sant Miquel discapacitat psicomotriu Artículo anteriorEl Puig organiza una jornada para abordar la protección de los menores con todos los agentes implicados Artículo siguienteLa Diputación destina más de 2, 3 millones de euros a la actividad deportiva, las federaciones y los clubes valencianos


text: SEMIFINALS | CD BERENGUER DALMAU ← NOTÍCIES BERENGUER Publicado el 18 junio, 2008 por cdberenguer ESTARAN EN LES FINALS DEL De històrica podem catalogar la jornada viscuda el dissabte i el diumenge. Els tres equips del Berenguer (senior A, Jovens i Cadets) que disputen el Trofeu Federació, jugaren extraordinaris partits i van guanyar els sis partits disputats, passant amb tot mereixement a les finals del pròxim cap de setmana, en el Pavelló José Maria Veral del Por de Sagunt. Per ordre cronològic els primers en entrar en acció van ser els cadets, el CB Tavernes era el nostre rival, en la lliga regular ja ens havíem enfrontat a ells, i havíem aconseguit la victòria en els dos enfrontamens, però en partits molt igualats. S'esperava una eliminatòria equilibrada, com així varen ser. Casualment pràcticament repetirem els resultats de la lliga victòria per huit punts a casa 59-51 (en lliga va ser 58-50), i la tornada repetirem fins les xifres (56-57) com era de preveure l'eliminatòria va ser bastant ajustada, i sols es va decidir en el tercer quart del partit de Tavernes, que amb un parcial de 8-25 decidí el pas a la final. A pesar que Tavernes havia igualat i fins i tot posar-se per davant en la eliminatòria, al descans el Berenguer perdia 28-18, i els de la Valldigna ho tenien tot a favor. Després el Jóvens també tingué que posar-se les piles, davant d'un Liexa-Aldaia, que va desplegar un gran joc en els dos partits, en Aldaia poguérem decidir l'eliminatòria ja que arribarem a dominar fins a 19 punts en l'últim quart. Però al final el resultat va ser de +8 al nostre favor, 81-89. A la Florida el Aldaia va eixir molt fort i va igualar l'eliminatòria ràpidament, però Jovens poc a poc va reaccionar i amb un partit molt dur i físic, va aconseguir novament la victòria per huit punts (81-73) A continuació el senior A també va segellar el seu pas a la final, amb partits molt disputats davant un San José B, que no va tirar mai la tovalla, malgrat la seua inferioritat, en el partit d'anada gran partit de moltes alternatives i jugades espectaculars, com sempre ocorre quan juguem al col·lege de Jesuïtes, el resultat 79-92, 13 punts de renda pel partit de la Florida. La tornada que pareixia fàcil per l'avantatge obtingut, no va ser gens senzill, ja que com va ocórrer en el partit del Jovens, el rival va eixir molt concentrat i se'n va anar en el marcador igualant pràcticament l'eliminatòria en el primer quart. La reacció del Berenguer vingué en el segon quart i d'ací ja es van ampliar les diferències, la segona meitat va tindre la mateixa tònica, però ja amb domini còmode del Berenguer, i amb l'eliminatòria ja decidida, al final 82-63, i el senior A a la final per segon any consecutiu. En resum magnífica la jornada i per primera vegada situem tres equips en les finals del Trofeu Federació, fins ara sols l'equip junior en les temporades 98-99 i 04-05, i el senior A en la temporada 06-07 havien accedit a la final. Lamentar també les lesions dels jugadors del Jovens Boby, Iván (gitano) i Pablo. I en l'equip cadet Frank. TF08 SENIOR PREFERENT SAN JOSE "B" -79- C.D. BERENGUER DALMAU-92- C.D. BERENGUER DALMAU -82- SAN JOSE "B"-63- Vibrante partido, bronco y copero. Si repasamos las estadísticas, uno cree haber visto otro partido. Me explico: nos pitaron 33 personales, y a ellos, 22. Los malos, los violentos, nosotros (el 13 era una hermanita de la caridad, se fue con una sola personal pitada). De tiros libres, ellos lanzaron 45 y nosotros 25. La pareja de turno estuvo más atentos a que los entrenadores no se salieran de la zona técnica de lo que realmente estaba ocurriendo en el partido.Se desprende de todo lo dicho que hay que estar calladitos, tanto en la pista como en el banquillo (yo el primero). Calladitos se entiende que para protestar. En las finales, los árbitros estarán muy pendientes de la cúpula de la Federación y del Colegio de árbitros, pues estarán todos por allí. Ciñiéndonos al partido, los parciales fueron: 12-21; 21-12; 27-11 y 22-19. Los anotadores fueron: Andreu y Salva, 13 cada uno; Dani y Huertas, con 9; Marcos y Juan, 8; Baixens, 6; Kobe, 5; Jorge y Sergio, 4; Gino, 2 y David, 1. Ahora, las Escolapias.Independientemente de todo lo pasado, hemos de reconocer que es un gran Club: basta ver la cantidad de sus equipos que están jugando semifinales. Victoria en semis Senior A vs San José: con dos partidos muy diferentes, supimos sacar la eliminatoria de forma notable. El partido en su casa fue más equilibrado por nuestra parte; a partir de una defensa ferrea supimos construir buenos contraataques, y situaciones en estático buscando las mejores opciones. En casa fue otro cantar..empezamos con precipitación (¿¿¿la desventaja era suya??? ¡¡13 puntos!!); si unimos una agresividad en su defensa rayando los límites de la legalidad..a pesar de ello, conseguimos una vez recuperada la intensidad en nuestra defensa, salir de nuevo rápido y matar al contraataque. Enhorabuena a Jovens y Cadetes por hacer más grande a este club y al baloncesto, a mis compañeros del Senior A y los dos "craks" Elías y Marcos. Próximo sabado a por todas, hay que aprovechar estas finales que con tanto esfuerzo (y pocos medios) se han alcanzado. Amunt!! TF08 SENIOR PRIMERA LIEXA ALDAIA -81- JOVENS BERENGUER DALMAU-89- En un partido vibrante, como toca en la semi de copa, nos hemos llevado un partido de los denominados muy trabajados. Dos cuartos para cada equipo. Perdemos por el camino por lesion a Bobi (esperemos que no sea nada grave), pero espero ver a Abel y Gacela, que por diferentes motivos no acudieron a Aldaia. La vuelta se prevee muy dura, ya que el rival por algo lleva estos años jugando varias finales de copa JOVENS BERENGUER DALMAU -81- LIEXA ALDAIA-73- SOM jovens ? Pues sí, aunque dos de sus jugadores lleven hijas a los partidos Queso 37 y Peresovic 35. Partido vibrante y de muchas alternativas, ante un rival muy duro que al acabar la eliminatoria nos felicito y nos deseo suerte para la finalísima contra el Prácticas. Hoy, otra vez, lamentar la lesion de Gitano, que se une a la de ayer de Bobi y a la de Pao (mas las bajas de Victor y Manu, ya seguras para el sábado. El jueves haremos convocatoria, en la que podria entrar alguien nuevo) Durante la semana a preparar la final y a por todas. Gracias a la aficion que vino, teniendo encuenta que jugabamos a las 16.15. TF08 CADET PREFERENT C.D. BERENGUER DALMAU -59- C.B. TAVERNES -51- Partit corresponent a l'anada de les semifinals del Trofeu Federació, categoria cadet preferent, disputat a la pista del poliesportiu de Catarroja, a les 12,30h amb moltíssima calor, més de 30o de temperatura. PARCIALS: 16-13, 13-8, 10-13 i 20-17. CD BERENGUER DALMAU: 59 (0 triples, 24 de 2, 11/31 en TLL) 20 faltes personals, sense eliminats. CB TAVERNES: 51 (1 triples, 20 de 2 i 8/21 en TLL) 25 faltes personals, eliminat jugador no11 S. Galera Partit molt semblant al que jugaren els dos equips en la lliga i que s'ha decidit en els últims 5 minuts del mateix. En general domini sempre del Berenguer però amb curtes diferències, primera part molt igualada amb lleuger avantatge del Berenguer, amb bona defensa encara que en atac poc fluid, 29-21 al descans. En la represa el Berenguer assolix només començar la màxima diferència 34-2, però a partir d'ací el Berenguer no troba el lloc en la pista, mals atacs que propicien els contratacs fàcils del Tavernes parcial de 2-13 amb tècnica inclosa, i els de la Valldigna es posen a sols dos punts 36-34, minut les locals per tranquilitzar els ànims i a l'últim quart s'arriba 39-34, i tot per decidir. En l'ultim quart de nou el Berenguer obri una escletxa important en el marcador, 48-36, però de nou el Tavernes retalla les diferències amb tècnica inclosa 48-46 a falta de 5 minuts, però un parcial de 8-0 del Berenguer deixa 59-48, en l'últim minut Tavernes deixa el resultat en 59-51 definitiu, la classificació passa per fer un bon partit en Tavernes. En resum partit típic de copa dur i jugat de poder a poder com els que ja ens van delectar els dos equips en la lliga. Molts nervis per les dues parts, especialment pel Berenguer que sense les dues tècniques hauria pogut traure més avantatge pel partit de tornada. La final està a 40 minuts, com diu la paraula de moda "PODEM" No4 Fernando 3p, 4f no6 Santy 3p, 2f, no7 Héctor 0p, 3f, no9 Sergio 12p, 4f, no12 Jordi 0p, 2f no13 Félix 33p, 0f, no14 Àlex 4p 2f, no17 Sergi 4p, 3f i no18 Manu 0p, 0f. Incidències: No jugaren Frank lesionat en un dit, i per motius tècnics Borja i Ferran, encara que estigueren tots a la banqueta animant. Degut al intens sol tinguérem que posar a la taula un para-sol, per a protegir als membres de la taula, molt bon ambient al poliesportiu amb nodrida presència de la gent del Berenguer, també nombrosa presència de aficionats de l'equip visitant. Últim partit oficial està temporada al POLI-ARENA. Disposarem ja per a la pròxima temporada del nou pavelló? C.B. TAVERNES -56- C.D. BERENGUER DALMAU-57- Partit corresponent al partit de tornada de les semifinals del Trofeu Federació, categoria cadet preferent. Jugat al pavelló de Tavernes de la Valldigna. CB TAVERNES: 56 (3 triples, 19 de 2, 9/20 TLL) 25 faltes personals, eliminats jugadors no11 S.Galera i no18 Escrihuela. CD BERENGUER DALMAU 57 (5 triples, 17 de 2, 8/32 TLL) 20 faltes personals, eliminat jugador no13 F. Harillo. PARCIALS: 13-8, 15-10, 8-25 i 20-14 El partit ha començat amb molts nervis per part dels dos equips, amb errades de cistelles fàcils. El primer quart domini lleuger del Tavernes que de la mà del seu jugador no7 JE Company al final del quart 13-8, en el segon quart el Tavernes continua manant en el marcador i poc a poc va augmentant la diferència fins aconseguir empatar la eliminatòria 24-16 i fins i tot avançar-se en l'últim segon de la primera part 28-18. La situació era complicada ja que no estàvem jugant bé i no tampoc tinguérem suficient sort en el tir. Però amb una gran eixida després del descans. Tinguérem l'encert que ens falta en la primera part amb els triples i traguérem el contratac, la qüestió és que donàrem la volta a la eliminatòria 32-31 al minut 5, i 36-43 al final del quart, i l'eliminatòria estava pràcticament encarrilada, encara aconseguirem augmentar la diferència en l'últim quart fins a 37-47. Però el Tavernes no es dona per vençut i retalla les diferències per les errades en els tirs lliures i també per les personals i el cansanci dels jugadors Tavernes empata el partit 55-55 en l'últim minut però un robo de balò de Navarro decidix el partit, fins arribar al 56-57 definitiu. Anotaren segons acta: Fernando 11p, 4f Santy 10p, 3f, Héctor 3p, 0f, Sergio 18p, 3f, Jordi 0p 1f Félix 14p, 5f. Àlex 1p, 4f i Sergi 0p, 0f. Incidències: Partit matinal, disputat al magnífic poliesportiu de Tavernes de la Valldigna, jugant amb molta tensió, estigué en la banqueta encara que no jugà Manu i a penes pogué jugar Sergi amb maldecap. Jugarem de blanc i per oblit tinguérem que improvisar el dorsal a Héctor. Hem repetit el mateix resultat que en la lliga 56-57. La final serà el proper dissabte 28 a les 11,30h en el Pavelló José Marial Veral del Port de Sagunt.


text: Pàrquing i transport gratuït | Mitja Marató Terrassa Rodalies catalunya Renfe Per tots els participans de fora de la ciutat de Terrassa i que ho desitgin, gaudiràn dels transport gratuït en tren, d'anada i tornada el dia 21 de gener. Tan sols s'haurà de marcar la casella corresponent en el full d'inscripció de la web. Un cop es vagi a recollir el dorsal, el dia de la fira del corredor els dies 19 i 20 de gener, es donarà un val per bescambiar-ho a l'estació de RENFE escollida, que disposi de personal. Pàrquing per cotxes vigilat i gratuït per els corredors que vingui amb cotxe. Des del pàrquing hi haurà un servei gratuït de bus que anirà portant els corredors fins a la zona de sortida: -Desde les 8h i fins les 9:30h, cada 15' sortirà un bus del pàrquing cap a la zona de sortida de la cursa (parada Escola d'Òptica) -El servei de retorn al pàrquing des de les 12:30h i fins les 13:30h, el bus s'agafarà al mateix lloc (parada Escola d'Òptica), cada 20' aproximadament.


text: 10 fets divertits sobre 'el rei de les reines' - Article Del 21 de setembre de 1998 al 14 de maig de 2007, Kevin James va interpretar a Everyman Doug Heffernan, un conductor de repartiment del Servei Internacional de Paqueteria (IPS) que vivia, ho heu endevinat, a Queens, Nova York. Durant nou temporades, la comèdia de la CBS va ser un èxit, sobretot a causa de la dinàmica discutible de Doug amb la seva dona Carrie (Leah Remini), el seu cosí Danny (interpretat pel germà gran de James, Gary Valentine) i el seu sogre, Arthur Spooner (Jerry Stiller). El 1996, Kevin James va fer la seva primera aparició aA tothom li agrada Raymondcom a personatge anomenat Kevin. 'Quan vaig crearEl rei de les reinesel 1997, ni tan sols era per a CBS, sinó per a NBC ", explica a Trini Radio el co-creador Michael J. Weithorn. 'David Litt i jo vam crear el personatge de Doug per a aquest pilot. NBC va passar el pilot i després CBS el va recollir. Un parell de mesos desprésEl rei de les reinesva debutar, James va tornar a aparèixerRaymond, aquesta vegada com a Doug Heffernan. I, amb una mica de simetria, entre el 1998 i el 2005 Ray Romano va interpretar Ray Barone en quatre episodis deEl rei de les reines. Per al 10è aniversari del final del programa, aquí teniu 10 dades divertides sobre la sitcom. 1. L'ESTUDI NO VOLIA QUE DOUG I PORTAR TENIR NENS. David Bickel, un dels productors executius del programa, va dir a Futon Critic que a Sony no li agradava la idea que tinguessin fills. 'L'estudi va pensar que si li passa alguna cosa important a la família Heffernan, data que els programes antics eren' pre-baby 'i els nous espectacles com' post-baby 'i fa mal una mica la sindicació, ' Ell va dir. 'I per a nosaltres, la cosa sempre va ser que Jerry Stiller és el bebè'. Durant el final de la sèrie, Doug i Carrie finalment tenen fills: volen a la Xina per adoptar una noia i Carrie descobreix que està embarassada. 2. PATTON OSWALT VA PASSAR SENSE PANTALLA SENSE MOSTRES DURANT QUASI TRES MINUTS. Durant l'obertura de gairebé tres minuts de l'episodi del 10 d'abril del 2006, es pot veure el personatge de Patton Oswalt, Spence Olchin, immòbil a la sala d'estar dels Heffernans mentre tothom es mou, parla i celebra els 40 anys de Dougthaniversari. Spence no es mou ni parla durant la durada de la seqüència, fins i tot quan la càmera talla d'anada i tornada des de la sala d'estar fins a la cuina. El 2011, Oswalt va explicar a Jimmy Fallon el motiu del seu comportament estrambòtic: "Mai he treballat amb una tripulacióEl rei de les reines'Productors i escriptors ', va dir. Sembla ser que els escriptors li van demanar que es quedés allà només per veure el raro que semblaria i per veure si algú se n'adonaria. 3. VICTOR WILLIAMS PENSA QUE A LES PERSONES LI AGRADA 'LA SIMPLICITAT' DE L'espectacle Victor Williams va interpretar al company de treball i amic de Doug, Deacon Palmer. 'És la senzillesa de la gent habitual a la qual la gent respon i, d'una manera tan aclaparadora, em va sorprendre inicialment', va dir WilliamsAvuiel 2007. "Però llavors tenia sentit. Hi ha una mena d'honestedat en aquesta senzillesa que m'ha agradat molt i que realment em faltarà ". 4. CARRIE TENIA UN ALTRE PAPA ABANS DE LA FIRMA DE JERRY STILLER. Bickel va descriure el pilot del programa com un 'híbrid' perquè l'actor Jack Carter va interpretar a Arthur, però quan Stiller va estar disponible per al paper, va substituir Carter. 'El que van fer va ser quan van decidir fer-ho amb Jerry, van rodar només les primeres escenes amb ell', va dir Bickel. 'Així que veuria el programa [amb Jerry a la pantalla] i em deia:' Oh, això és genial 'i, de sobte, apareixia Jack Carter i era com' Què passa aquí? ' quants anys té el destre del laboratori de destres 'Anys més tard vaig estar a Costco i qui hi està comprant bateries cridant a la seva dona, però a Jack Carter. I estic pensant que les nostres vides haurien estat realment tan diferents (les dues) per aquest esdeveniment '. 5. KEVIN JAMES VA PENSAR QUE EL SEU UNIFORME ERA MOLT AIXAT. Parlant aGuia televisiva, Kevin James va revelar que quan va guanyar pes el seu uniforme IPS li va fer mal al cos. 'Els pantalons curts eren ajustats i m'havien tallat els malucs', va dir. 'M'agradaria escriure escenes al seu voltant, com' Oh, no necessito uniforme. 'Em dirien:' Però estàs a la feina! 'I m'agradaria dir:' El que sigui. Apareixo sense ell! '" 6. LA CIENTINOLOGIA VA AFECTAR EL TREBALL DE REMINI A LA TRUCA. En un moviment molt publicitat, Remini va deixar l'església de la cienciologia el 2013 i va filmar una documentació sobre les seves traumatitzants experiències anomenadaLeah Remini: Scientology and the Aftermath, que es va emetre a A&E el novembre del 2016. va dir ReminiEl Reporter de Hollywoodl'església volia que reclutés James, els seus companys d'actors i membres de la tripulació. 'Sempre és' per què no fas entrar Kevin James? No esteu donant un bon exemple. No s'aconsegueix el director. 'Sempre hi havia pressió per crear un científic de la gent amb qui treballàveu", va dir. També va dir que l'església es va oposar a una broma que va fer el programa sobre Katie Holmes, que llavors també formava part de l'església. 7. JERRY STILLER FELT ARTHUR ERA UN 'NOODGE'. En una entrevista amb Emmy TV Legends, Stiller va dir que va crear les caracteritzacions d'Arthur a partir de les seves estrelles. 'Vius de la gent amb qui treballes', va dir. 'Vaig agafar-la dels altres actors i de com em tractaven pel que fa al personatge, i vaig descobrir que era una noia, una persona que tenia un dolor al coll, un jove de la seva vida. I ho vaig dur a terme al màxim de les meves possibilitats ". Stiller creu que Carrie i Doug l'haurien assassinat si poguessin. 'Governa la seva filla i el seu gendre en virtut del fet que és viu', va dir Stiller. 'No el voleu matar, però si ho voleu, podríeu. És un meshuggah. No sabeu exactament quins són els seus antecedents, si és un sindicat o capitalista. Setmana setmana, només flota. Aquesta és la meva estimació de qui sóc '. 8. JAMES I REMINI ARGUEGATS EN LA VIDA REAL, TAMBÉ. Mentre apareix aOprah, Remini va admetre que ella i James van lluitar al plató, perquè es preocupaven els uns dels altres. 'Hi havia vegades que Kevin i jo discutíem sobre alguna cosa estúpida i ens havíem de besar, però no faríem cap contacte visual', va dir. 'Però això és perquè ens estimàvem. Si no us importa algú, ni tan sols us molesteu a lluitar amb ells. Quan dius a algú que vagi a si mateix i no es giri i lluiti amb tu, llavors saps que hi ha un problema. 9. LOU FERRIGNO FINALMENT VA PODER PARLAR. Al programa, l'antic Increïble Hulk interpreta una versió d'ell mateix com a veí del costat de l'Heffernan. Ferrigno va dir que els productors el van veure en una pel·lícula anomenadaEl filloli llançar-lo. 'Vaig fer l'episodi únic i va ser tan ben rebut que van dir:' Volem donar-vos un paper recurrent ', va dir Ferrigno. Va acabar apareixent en 18 episodis, a partir del 2000. Li va agradar l'oportunitat d'abordar la comèdia i, finalment, parlar diàleg en lloc de grunyir. 'Sabia que en aquell moment em van escriure', va dir Ferrigno sobre el seu personatge de Hulk. 'Van dir:' Potser Lou Ferrigno no pot parlar. 'Així que vaig canviar tot això. Vaig anar al teatre i després ho vaig ferEl rei de les reines. ' 10. JAMES I REMINI S'han reunit recentmentKEVIN POT ESPERAR. Kevin pot esperar, una altra sitcom de CBS protagonitzada per Kevin James, va debutar durant la temporada de tardor del 2016. Aquesta vegada, en lloc de fer de repartidor, James interpreta a un policia retirat. Durant el final de la temporada de maig de 2017, Leah Remini va aparèixer com a Vanessa, l'antiga parella policial del personatge de James. En l'episodi de dues parts, 'Sting of Queens', es fan encoberts i fan veure que són una parella casada. 'Són literalment Doug i Carrie, com a policies', va dir ReminiUSA Today. James no volia que el seu paper fos meta. 'No anem:' Ei, pots Carrie això per mi? Aquesta vegada realment em dono d'un forat, oi? '", Va dir tambéUSA Today. 'És estrany portar algú. Vaig triar no fer-li Carrie ni dir que tenia un somni. Només volia fer-lo realista i no trencar aquesta quarta paret ". James li va dir alNew York Postque la reunió era com els vells temps. "Em vaig sentir com si fos deu anys abans; se sentia molt semblant a aquells dies [elEl rei de les reines]. És com si no ens aturéssim mai i no agaféssim el lloc on ho deixàvem '.


text: Polítiques d'Igualtat Dijous, 10 de març de 2016 Enguany, els actes de commemoració han estat dividits en dues parts: una primera part amb caràcter més institucional, s'ha dut a terme a Can Pasqual, en el qual han col·laborat els centres de secundària de la vila, l'Escola Municipal de Música i Dansa i també l'Associació de Jubilats i Pensionistes d'Esparreguera. A la segona part dels actes de commemoració, s'ha volgut donar un caire més reivindicatiu. Hi han col·laborat el grup Sona Samba, que ha interpretat diverses peces de percussió. La colla de castellers d'Esparreguera ha aixecat un pilar de dones i han desplegat una bandera de color lila, com a símbol feminista. Amb aquest acte, s'ha volgut representar la força de les dones i la importància de la unitat entre totes per assolir la igualtat de gènere. La lectura del manifest oficial s'ha dut a terme per part de les entitats de dones del municipi, l'Associació de la Dona Activa d'Esparreguera i la Comissió de la dona de l'AV del Mas d'en Gall. Ha excusat la seva presència l'Associació Al Amal. La regidora de Polítiques d'Igualtat ha fet un parlament agraint la col·laboració de totes les entitats i subratllant els principals aspectes de la desigualtat entre dones i homes i la importància de continuar treballant per assolir la igualtat plena.


text: Els paràsits externs del gos Els paràsits externs més freqüents en el gos són: les puces, les paparres i "el mosquit de la leishmania". És important que desparasitem les nostres mascotes externament per prevenir les infestacions per puces, paparres o picades de mosquit. Com el seu nom indica, són paràsits, i, per tant, perjudiquen el gos en algun aspecte. Juntament amb el rebuig estètic són dues raons importants per protegir el nostre gos. Les puces provoquen problemes dermatològics derivats de la picada, que irrita la pell i pot provocar dermatitis, al·lèrgies,... A més, les puces poden transmetre determinats paràsits intestinals que ens els podrien encomanar a nosaltres. Les paparres es fixen a la pell de la nostra mascota per xuclar sang que necessiten per alimentar-se. D'aquesta manera és com poden transmetre malalties provocades per paràsits com l'erlichiosi, babesiosi, etc. El mosquit pot transmetre la leishmaniosi, malaltia greu que té un diagnòstic i tractament complicat. És molt important doncs que fem un tractament per evitar aquestes parasitosis externes. Podem utilitzar pipetes, collars, esprais, pastilles, etc. Escollirem el producte en funció de la nostra mascota i de les seves necessitats. Les puces i les paparres, tothom les coneix. La leishmaniosi és una malaltia que no tothom coneix. A continuació n'expliquem quatre pinzellades. La leishmania és provocada per un paràsit que es transmet a través de la picada d'un mosquit del gènere Phlebotomus. És a dir, el paràsit no és el mosquit. El mosquit porta a dins el paràsit; és el vehicle del paràsit (el vector). Aquests mosquits viuen en zones amb temperatura moderada i estable i amb alta humitat relativa (zones properes a rius, etc). A la nostra zona solen actuar de maig a octubre, però com que depenen del clima, es pot allargar de març a desembre en anys molt bons. És important, doncs, fer-ne una prevenció durant aquests mesos. És evident que on hi ha més mosquits hi ha més probabilitat que el nostre gos agafi la malaltia (prop dels rius i pantans, als deltes...). De totes maneres a tot Catalunya hi ha alta incidència de leishmania, ja que tenim un clima Mediterrani que és humit. Quan un mosquit infectat (amb leishmania) pica un gos, immediatament transmet formes parasitàries que aniran a parar a les cèl·lules del gos (macròfags), des d'on es multiplicaran i s'escamparan cap a la melsa i medul·la òssia, i d'aquí a la resta d'òrgans. En funció dels òrgans que afecti, el gos presentarà una o altra simptomatologia clínica. És una malaltia que es pot manifestar de maneres molt diferents (creixen les ungles, coixesa, problemes dermatològics, o fins i tot asimptomàtica fins que l'animal està molt greu). Quan un mosquit no infectat pica un gos amb leishmania ingereix macròfags amb les formes parasitàries que es desenvoluparan dins el cos del mosquit. Això farà que, un cop acabat el seu cicle, aquest mosquit pugui (en 7-10 dies) infectar altres gossos. Actualment, encara no hi ha vacuna (tot i que s'hi està treballant) de manera que l'única manera que tenim de prevenir el nostre gos d'agafar leishmaniosi és evitant la picada del mosquit utilitzant agents repel·lents: collars com l'Scalibor© o pipetes com Ex-spot© o Advantix©, que no tenen una eficàcia del 100% però ens ajudaran molt. També és recomanable fer serologies de leishmania per poder detectar la malaltia al més aviat possible; fins i tot abans de desenvolupar simptomatologia.


text: Agricultura valora en 11 milions d'euros els ajuts per pal•liar els danys agraris i pesquers del temporal territoris.cat 21:39 27/01/20 Les zones més afectades pel temporal Glòria han sigut el Delta de l'Ebre, la zona del Baix Ter i l'horta de la llera de la Tordera per els milions agricultura temporal danys Reunió del consell de direcció del Departament d'Agricultura Aquest dilluns el consell de direcció del Departament d'Agricultura s'ha reunit de manera extraordinària a Amposta per analitzar la situació sobre el terreny. Al matí la consellera Teresa Jordà s'ha reunit amb afectats a Sant Carles de la Ràpita, Alcanar i Amposta i a la tarda ho ha fet amb representants de regants, arrossaires, muscleres, consells comarcals, ajuntaments i sindicats agraris. Les visites a zones afectades pel temporal i les reunions han permès analitzar de manera més detallada els danys i decidir ja algunes de les mesures que es portaran a terme. A banda de la valoració econòmica dels 11 milions d'euros que es concretarà a través de línies d'ajuts i préstecs tous, els responsables del Departament també han anunciat que es constituiran de manera immediata unes taules tècniques amb representants del sector que permetran quantificar de manera més exhaustiva els danys en funció dels cultius. La consellera Teresa Jordà ha explicat que totes aquestes reunions han servit per ratificar que hi ha d'haver accions d'immediatesa absoluta, que algunes ja s'estan duent a terme, i partir d'aquí desplegar-ne d'altres a curt i mig termini. Moltes de les accions que afecten el Delta es tractaran a la Taula de Consens de l'Ebre en l'àmbit de Govern. Jordà ha volgut defensar el sector primari a l'Ebre perquè té un rol importantíssim i representa el mateix batec del sud del país, i evidentment, des del Departament el defensarem a capa i espasa", ha afegit Jordà. També ha explicat que ja s'estan executant les primeres accions de neteja del fons marí atès que hi ha molt material arrossegat pel temporal. Per a Jordà, ara la principal prioritat és que es pugui sortir de nou a treballar al mar amb les màximes garanties i detectar tots els danys que un cop passada la tempesta es vagin evidenciant. Ebre, Tordera i Ter: les zones amb més afectació agrícola i pesquera Al Delta de l'Ebre, el temporal va afectar 3.330 ha de cultiu d'arròs. També hi ha 35 muscleres malmeses de les badies del Fangar i els Alfacs (31 muscleres del Fangar i 4 dels Alfacs). La crescuda del Ter va inundar unes 12.000 ha de sòl agrícola a la zona del Baix Ter, sobretot de cereal i pomera. A la llera del riu Tordera hi ha 326 ha de conreu afectades a Blanes, Malgrat de Mar, Palafolls i Tordera. Els conreus més danyats són l'enciam, la patata, la civada i l'escarola. El temporal també ha malmès 78 ha de sòl agrícola del Parc Agrari del Baix Llobregat. Els principals cultius afectats són l'enciam, la col, la coliflor i la bleda. A més la pluja també ha fet malbé camins al conjunt del territori que dificulten l'accés a les zones de conreu.


text: Els aturats organitzen una acampada al maig al Palau de la Moncloa | ASAMBLEA DE PARADOS MOLLET Els aturats organitzen una acampada al maig al Palau de la Moncloa 30 de marzo de 2011 - 21:10 Una associació d'aturats, Adesorg, i diverses organitzacions socials estan donant suport una acampada a les portes de la Moncloa que començarà el dia 31 de maig aprotesta per la seva desempar i en suport dels desnonats Els aturats volen plantar les seves tendes amb el president del Govern Sota el nom de 'Objectiu Moncloa', diverses organitzacions socials encoratgen una iniciativa espontántea de ciutadans que, "després de trobar-se sense empara, davantla pèrdua dels seus habitatges i benestar, que promulga la nostra Constitució",adopten aquesta actitud com a últim recurs. A la web en la que promouen aquesta mobilització incideixen que no volen veure aquí"res de sindicats, res de polítics que vulguin fer-se la foto, res de tambors, xiulets,tompetas, balls, això no és per anar de festa". Com pressuposen que "l'estada seràllarga" han de portar tenda de campanya i estris personals, ja que asseguren que hi haurà organitzacions que "garantir la comoditat i seguretat que una acampada puguitenir, aprovisionament d'aliments, serveis sanitaris ..." Els promotors d'aquesta iniciativa també estan darrere d'una concentració el pròxim 15 de maig, a les 18:00 hores, sota el lema 'Democràcia Real, ja. No som mercaderiaen mans de polítics i banquers '. Es presenten com "els desocupats, els malremunerats, els subcontractats, els precaris, els joves ..." i diuen que "volem un canvi i un futur digne". Aquesta convocatòria compta amb el suport de desenesd'organitzacions i pàgines web.


text: Accessibilitat - Ajuntament de Sant Quintí de Mediona Data i hora oficial 25.06.2022 | 03:52 L'Ajuntament de Sant Quintí de Mediona ofereix el seu web amb un disseny accessible amb l'objectiu de garantir l'accés als continguts al major nombre possible de persones, tenint en compte col·lectius amb discapacitats físiques i col·lectius amb diferents entorns tecnològics o d'accés.


text: Nova picabaralla per la ubicació de la nova caserna de policia i el model cultural de l'Ajuntament | Ràdio Palafolls Home Política Nova picabaralla per la ubicació de la nova caserna de policia i el model cultural de l'Ajuntament Marc Ferri , gener 10, 2012 / 536 0 La tensió entre el govern municipal i Esquerra ha revifat aquestes últimes setmanes arran de la decisió d'ubicar la nova caserna de la policia a les antigues escoles. Esquerra va iniciar a la tardor una campanya popular per tal mantenir l'ús cultural de les antigues escoles i defensant que la caserna de la policia i els nous jutjats es facin en un altre indret. Aquesta campanya ha estat resposta per l'alcalde de PLF, Valentí Agustí en un cartell on, en format carta, explica que el govern local aposta per descentralitzar els equipaments culturals per tota la població i alhora defensen un model de policia de proximitat que estigui propera al ciutadà. Amb aquestes dues premisses, el govern defensa la ubicació triada. L'alcalde acaba la carta assegurant que els republicans no han presentat alternatives d'ubicació, que mostren un pensament contradictori i que estan encara verds en política. Agustí els acusa d'arrossegar tics passats de moda. Davant d'això Esquerra ha respost a la carta d'Agustí. Els republicans acusen a l'alcalde de pedant i de menysprear el nivell cultural dels palafollencs. Expliquen que sí han presentat alternatives a la decisió d'ubicar la caserna policial a les antigues escoles i que també defensen un model de policia de proximitat. Pels republicans la carta de l'alcalde només vol menysprear al grup d'Esquerra, i asseguren que més val ser verds que massa madurs. Els republicans demanen de nou al govern que rectifiqui i que destini les antigues escoles a equipaments culturals.


text: Displaying items by tag: Àngel Galobart /Displaying items by tag: Àngel Galobart Un dinosaure, diferents petjades L'estudi mitjançant escaneig làser i tècniques fotogramètriques d'una sèrie de petjades de dinosaure del jaciment de El Frontal (a Sòria) revela que alguns rastres no reflecteixen la morfologia real dels peus d'aquests animals, sinó que la seva forma està molt condicionada per factors externs com la quantitat d'aigua del sediment. La troballa ha estat publicada a la revista PLOS ONE, en una recerca liderada per la investigadora de l'Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont (ICP), Novella Razzolini, en col·laboració amb el Grupo Aragosaurus (IUCA), la Universitat de Manchester i l'empresa Paleoymás. El passat divendres 5 de setembre l'ICP va inaugurar dues noves exposicions sobre dinosaures: "L'eclosió del passat: ous i cries de dinosaures", una mostra sobre la reproducció d'aquests animals que inclou rèpliques de nius, ous i embrions de diversos grups de dinosaures d'arreu del món i "El Triceratops torna a Sabadell", on el Museu recupera l'emblemàtic esquelet de Triceratops que va exposar durant gairebé 25 anys. Les nombroses peticions rebudes des de la seva retirada l'any 2009 han motivat la seva tornada.


text: Visita a la filmoteca – MDP Assís El divendres dia 20 de gener, els cursos de 3r i 4t de l'ESO ens vam desplacem fins a Barcelona, concretament a la filmoteca, per poder mirar la pel·lícula-documental Game Over. Una història de la militarització de les ments en alguns joves i de la naturalización de la violència. Després vam tenir l'oportunitat de tenir un col·loqui amb la directora, Alba Sotorra. Va ser una jornada enriquidora per a tots,especialment per a aquells que van descobrir en la filmoteca un element d'oci de qualitat de cara al futur.