text: Viasona és la gran enciclopèdia de la música catalana a Internet. Una proposta inèdita a la xarxa que pretén indexar tots els artistes i grups que han cantat en català, a més dels discos editats i les cançons compostes en la nostra llengua. La base de dades inclourà a la llarga totes les lletres de totes les cançons en català de tots els grups de la història. Viasona també anirà incorporant els nous artistes i treballs que es vagin publicant amb la intenció de contribuir a la promoció i divulgació de la música en català, aprofitant l'excel·lent moment artístic que viu la música nacional i el potencial de la xarxa catalana. El motor de cerca del portal permetrà als usuaris extreure tota mena de dades: tota la producció d'un artista, el catàleg complet d'una discogràfica, els discos i cançons d'un any concret i, fins i tot, descobrir les cançons que parlen d'una ciutat, un mes de l'any, un nom propi concret... El web oferirà un sistema per tal que els usuaris de la pàgina puguin tenir un usuari registrat que els permetrà d'optar a una sèrie de serveis que oferirà Viasona com ara fer llistes de cançons preferides, deixar comentaris i puntuar les pàgines dels grups, àlbums i cançons. L'historial resultant constarà en la pàgina personal de cada usuari registrat. També hi haurà un servei de fòrums on els usuaris registrats podran interactuar entre ells, així com la possibilitat d'enviar-se missatges privats com una missatgeria interna.


source: fineweb

text: BISSAP és un projecte empresarial al servei de la cultura i les arts escèniques. Vam començar l’any 2003 amb la voluntat de participar activament en el desenvolupament del sector cultural a través del coneixement i la innovació. Som experts en gestió cultural. Coneixem el sector de la cultura (els seus agents, les seves estructures i infraestructures, la seva activitat, els seus valors, els seus procediments). Coneixem de manera especial el sector de les arts escèniques. Estem convençuts que el desenvolupament d’una organització cultural depèn, en gran manera, de la seva capacitat d’adaptar-se als canvis de l’entorn. Això requereix una alta capacitat d’innovació en l’orientació estratègica i en el model de gestió, no sols per corregir els desajustos que s’hagin produït sinó també per avançar-se de manera intel·ligent als canvis futurs. Ens hem especialitzat en l’anàlisi de posicionament estratègic i models de gestió, disseny de processos de canvi i suport en la seva aplicació. Hem dut a terme un gran nombre de projectes i hem participat en diversos processos de canvi estratègic i organitzatiu. Apliquem tècniques d’anàlisi projectiva per definir escenaris òptims, proposem i acompanyem estratègies i eines tecnològiques per arribar-hi. Els nostres objectius són generar i transferir coneixement sobre la gestió de la cultura i les arts escèniques, i promoure i acompanyar processos d’innovació en les organitzacions culturals públiques i privades. Prestem serveis integrals de planificació i de suport a la gestió. D’aquesta manera podem garantir l’eficiència i l’optimització de recursos d’acord amb la dinàmica dels processos de cada organització.


text: La UAB ofereix una programació de màsters amb caràcter oficial, preu públic i adaptats a l'espai europeu d'educació superior. Els màsters oficials tenen una durada fixa d'entre 60 i 120 crèdits. Cada màster estableix els procediments i requisits necessaris per a l'admissió final als estudis. Així, a banda del requisit de tenir una titulació oficial, és possible que hi hagi altres condicions o criteris de selecció addicionals. A més, en funció de la formació prèvia de l'estudiant, la coordinació del màster podrà establir la necessitat de cursar complements de formació.


text: 1. La parada de frankfurts Des de la parada de frankfurts instal·lada davant de la porta del Pavelló del Garraf veig que xerren animadament Ramon Baisana, president de la Federació Catalana i Carlos Figueroa, membre de l’equip de treball de Miguel Ángel López, futur candidat a la presidència de la Federació Espanyola. Després de pagar i fer el primer mos veig que el panorama és un altre. Ha arribat l’actual president de la Federació Espanyola, Carmelo Paniagua i ara és ell qui parla amb Carlos Figueroa. Ramon Basiana ha retrocedit i des de la distància riu amb complicitat tot xerrant a cau d’orella amb algú a qui no sé identificar. A pocs metres de mi, a la parada de frankfurts, el seleccionador espanyol, Carles Feriche, pren alguna cosa tranquil·lament. 2. Així se’n va un crac Encara el porter, s’escora cap a la dreta i creua la bola a l’altre costat treient el xut entre mig de les seves cames. Si no hi ha cap sorpresa aquesta falta directa genial a menys de tres minuts per al final del Liceo i Vendrell serà l’últim gol de Toni Sánchez en una Copa del Rei. L’asturià, de 36 anys, s’ha compromés amb la nova presidenta del Reus, Mònica Balsells, a assumir la direcció esportiva del primer equip i tot indica que quan acabi aquesta temporada penjarà els patins. Aquest jugador de talent, que va brillar sobretot a la capital del Baix Camp, s’acomiada de la competició regalant-nos un detall de crac. Per cert, Toni Sánchez és un dels 12 jugadors nascuts fora de Catalunya del total de 82 que han disputat la Copa. 3. Més que un líder És un espectacle veure Jordi Bargalló governant tots els moviments del seu equip. Atent a cada detall i sempre concentrat, ordena les jugades, crida i gesticula amb autoritat des de la seva planta de jugador imponent. “És mig Liceo”, pensava abans de la semifinal contra el Noia. Ara que he vist de prop l’ascendent que té sobre el seus companys, veig que em quedava molt curt. 4. La nissaga continua El Noia ha guanyat el Liceo. En Francesc s’abraça amb els seus cosins Oriol i Pau, que són germans. Creuen la pista i saluden el Jordi, que es germà de l’Oriol i el Pau i cosí del Francesc. Reunió familiar dels Bargalló. I tenim nissaga per molts anys perquè els entesos diuen que el jove Pau és un dels juniors amb més futur del país. 5. Francesc Gil no pot més No sé d’on treu les forces però creua la pista com un llamp, culmina la contra i equilibra de nou el partit. Sense aturar-se se’n va directament cap a la banqueta. Es deixa caure com pot sobre el banc i amb el cap fa que no. Francesc Gil és una bala però ja no pot més. Se li va acostant gent i repeteix el gest. Que no, que no pot més. Les forces són l’única cosa que als últims minuts li va fallar al Vilanova en la semifinal contra el Barça. Per cert, Francesc Gil va tornar a la pista i ho va seguir provant, igual que els seus companys, fins a l’últim segon de partit. 6. Impacte Gual A la segona part, amb la final ja força decantada per al Barça, Francesc Bargalló engalta des de mitja pista. Busca un estic, un rebot, un instant de confusió entre un bosc de cames. Però el que troba la bola és el cap del blaugrana Marc Gual, que cau fulminat. L’impacte ha estat net però de seguida s’aixeca i diu que està bé. Per si de cas Gaby Cairo el canvia, i de camí a la banqueta les aficions del Barça i del Noia es posen d’acord per primera vegada i aplaudeixen el jugador de Sant Sadurní. 7. Sang Culé i les altres aficions Al Barça d’hoquei patins l’odien arreu del país perquè és el club ric que arriba de ciutat carregat de diners: Fa i desfà, compra i ven, ho guanya pràcticament tot i només deixa les engrunes. Sobre Sang Culé, els seguidors que acompanyen l’equip, recauen les ires de la resta de les aficions. Vist des de fora, fa la impressió que la simple presència de Sang Culé irrita les aficions dels altres equips. Potser perquè ells (els que no són el Barça) es veuen com els dipositaris de les essències de l’hoquei, i tot el que soni a blaugrana ho troben poc autèntic i els sona a frau. Els de Sang Culé, com si haguessin de fer-se perdonar alguna cosa o purguessin un pecat original, tenen per norma no respondre els insults. De fet, en algunes ocasions fins i tot aplaudeixen l’afició del rival just en el moment que els acaba d’insultar, un estoïcisme que sospito que encara treu més de polleguera l’oponent. 8. Els millors Marc Torra i Xavier Pugbí. Són els dos noms que tothom té al cap quan acaba la final. Però per algun motiu que se m’escapa el jugador més valuós de la Copa del Rei sempre ha de ser de l’equip guanyador i estava clar que se l’enduria el blaugrana. Torra ha estat, de llarg, el jugador de pista més determinant, pels gols i per la incidència en el joc. S’ha convertit en un jugador clau i en un termòmetre per al Barça: com més vermell es va posant més exigit està l’equip, més important és el seu concurs i més rendeix. Ha guanyat les 4 últimes copes, 2 amb el Vic i 2 amb el Barça, igual que el seu company Sergi Fernández. Eclipsat, com la resta de porters, per un gran Xavier Puigbí, sens dubte, el millor de la competició sota els pals. 9. Alguna cosa grinyola Quan la Copa del Rei d’hoquei patins es juga a Catalunya, parla en català a la grada, a les banquetes, a la pista, a les taquilles, a la rodalia del pavelló i pràcticament a totes les localitats de la llotja. És per això que alguna cosa grinyola de valent quan al final de tot ens diuen...”señoras y señores, vamos a proceder a la entrega de la copa de su majestad...” Si ens han saludat per megafonia en català, si ens han cantat les aliniacions en català, si al descans ens han dit el número de la rifa en català...per què el lliurament de la copa ha de ser en castellà? Per donar-li més solemnitat? Per recordar-nos on som? Són molt amables però no calia. 10. Pas endavant? Més important que el rècord de gols establert en aquesta edició de la copa (70) és la manera com s’han repartit. Dels 7 partits disputats 5 s’han decidit per només 1 gol de diferència. Només en l’enfrontament entre el Liceo i El Vendrell (8 – 3) un dels dos equips ha estat clarament superior. La resta, incerts i vibrants fins al final. Pel que va passar abans de la competició, amb l’actitud contestatària dels clubs respecte a la Federació, per l’espectacle que s’ha vist sobre la pista, i per la bona assitència de públic a Vilanova i la Geltrú, potser sí que la Copa del Rei 2012 serà una edició per recordar.


text: Wozzeck |Wozzeck| |Llengua original:||alemany| |Música:||Alban Berg| |Llibret:||Alban Berg| |Font literària:||Woyzeck, de Georg Büchner| |Actes:||3| |Estrena:||14 de desembre de 1944| |Teatre:||Òpera Estatal de Berlín| |Estrena al Liceu:||30 de desembre de 1964 (estrena a Espanya)| |Personatges:| Wozzeck és la primera i més famosa òpera d'Alban Berg. Va ser composta entre 1914 i 1922 i es va estrenar el 14 de desembre de 1925 en l'Òpera Estatal de Berlín, sota la direcció d'Erich Kleiber. Està basada en l'obra inconclusa de teatre del dramaturg alemany Georg Büchner, Woyzeck. Berg va treballar en el llibret per a crear una òpera de tres compactes actes, amb cinc escenes cada un. Té un lloc sòlid en el repertori tradicional, i anualment es representa en diversos llocs del món. Si bé el seu estil musical és desafiador, la qualitat de l'obra de Berg (en particular, la caracterització de les situacions amb tècniques musicals clarament definides) la fa una òpera moderna que satisfà fins a l'oient més tímid. Evita els estereotips operístics, sent seriosa i persuasiva al mateix temps. El seu tema - la inevitabilitat de la duresa i l'explotació dels pobres - està present en forma brutal i sense compromisos. Taula de continguts Història[modifica | modifica el codi] Wozzeck està basada en el drama inconclús del dramaturg Georg Büchner Woyzeck (titulat inicialment Wozzeck per error d'edició). Berg va assistir a la primera representació d'aquella obra a Viena el 5 de maig de 1914, i llavors va decidir escriure una òpera sobre ella. El seu allistament en l'exèrcit a causa de la Primera Guerra Mundial va suposar un parèntesi en la seua activitat musical, però quan va aconseguir un lloc burocràtic en el Ministeri de Guerra va continuar la composició de la seua obra. No obstant no va ser fins que va finalitzar la Guerra que va poder dedicar-se plenament a ella. Va acabar l'òpera a l'abril de 1922. El mateix any va publicar la reducció pianística en la casa editora Universal Edition amb suport econòmic de la seua gran amiga Alma Mahler, viuda de Gustav Mahler. L'obra va ser rebutjada per diversos teatres d'òpera arreu d'Europa, per la qual cosa, i aconsellat pel director Hermann Scherchen, va escriure una mena de suite per a soprano i orquestra (Drei Bruchstücke aus Wozzeck - Tres fragments de Wozzeck) per a cridar-ne l'atenció. Els tres fragments d'escenes es van estrenar a Frankfurt del Main el 1924 dirigides per Scherchen; l'acollida de les peces va ser impressionant. Llavors l'Òpera Estatal de Berlín la va escollir, i va ser estrenada pel director Erich Kleiber el 14 de desembre del mateix any. L'èxit va ser grandiós i va catapultar a la fama internacional a Berg. Va ser representada en els millors teatres d'òpera, i va fer de Berg el compositor més conegut de la Segona Escola de Viena, la qual cosa li va permetre viure més confortablement i dedicar-se de ple a la composició. Entre els anys 20 als 30 va invertir bona part del seu temps a viatjar per a assistir a representacions i donar conferències sobre l'òpera. Instrumentació[modifica | modifica el codi] La plantilla instrumental original de Wozzeck és molt gran: una immensa orquestra simfònica (a 4), una banda militar, una típica banda pobletana alemanya i en una de les escenes (la 3a. De l'Acte II) un petit grup de cambra (de la mateixa configuració que la Simfonia de Cambra Op. 9 del seu mestre Arnold Schönberg, un petit homenatge). En total, quasi 200 músics, a banda de l'elenc vocal. Potser per això, l'obra, malgrat la seua popularitat, no s'ha representat massa sovint. S'han realitzat versions per a conjunts més reduïts i accessibles, fins al moment dos: una per a grup de cambra de John Rea (1995) i una altra per a una orquestra normal (a 2) d'Eberhard Kloke (2004). Gràcies a elles Wozzeck va acreixent la seua popularitat en els últims temps. El llibret[modifica | modifica el codi] Dels fragments d'escenes desordenades deixades per Büchner, Berg va triar 15 en una estructura compacta de tres actes amb cinc escenes cada u. Va adaptar el llibret mentre anava component les diverses escenes. Estil musical[modifica | modifica el codi] Wozzeck és un dels exemples més cèlebres d'atonalitat. Berg va seguir els passos del seu mestre Schönberg component en atonalitat lliure per a expressar emocions i els processos mentals dels personatges del drama. Però no només va ser capaç, amb el poder de la música atonal, d'expressar la bogeria i l'alienació , sinó també l'amor, la humanitat i el desig de la gent comuna per la dignitat, enfront de la brutalitat i l'abús. És tan acurada l'observació de la vida real que és capaç de crear retrats d'allò banal (l'escena de la Taverna - l'habitació de Marie) o mundà (els soldats dormint en les seues barraques). En aquests moments va fer ús dels estils de la música popular, treballant els seus patrons rítmics i melòdics però sense les seues implicacions harmòniques. Si bé la música és atonal en el sentit que no segueix les regles de la tonalitat major/menor, dominant a occident durant els períodes barroc, clàssic i romàntic, utilitza mètodes per a controlar les notes en el fluir harmònic. El tríton Si natural i Fa natural, per exemple, representen a Wozzeck i Marie, permanentment en conflicte entre si. La combinació de Si bemoll i Re bemoll representa la relació entre Marie i el seu fill. D'aquesta manera l'òpera retorna constantment a certes tonalitats per a marcar certs moments en la trama. No es tracta d'un centre tonal convencional, però al llarg de l'obra la repetició d'aquestes notes estableix una continuïtat i estructura. Influència[modifica | modifica el codi] Wozzeck és una obra de gran influència en la història de l'òpera, que ha deixat una empremta indeleble. El concepte d'òpera de tema social, la història d'un home a la límit de la bogeria, la inclusió de formes instrumentals en l'òpera, l'al·lusió a la música popular i banal, el joc tonal-atonal, en fi, han esdevingut idees atractives i inspiradores usades per compositors posteriors. Tenim Dantons Tod (un altre drama de Büchner) de Gottfried Von Einem, Die Soldaten de Bernd Alois Zimmermann (drama de Jakob Lenz), Jakob Lenz de Wolfgang Rihm (també Büchner), Lear de Aribert Reimann; Reigen de Philippe Boesmans (drama d'Arthur Schnitzler); fins i tot Peter Grimes de Benjamin Britten, Bomarzo d'Alberto Ginastera i Eight Songs for a Mad King de Peter Maxwell Davies. Sinopsi argumental[modifica | modifica el codi] Acte I[modifica | modifica el codi] Escena 1 (Suite): Wozzeck està afaitant el capità, qui el reny per portar una vida immoral. Wozzeck protesta; és difícil ser virtuós quan s'és pobre. Escena 2 (Rapsòdia i cançó de cacera): Wozzeck i Andres estan tallant llenya i el sol s'està ponent. Wozzeck té visions paoroses i Andres tracta de calmar-lo sense èxit. Escena 3 (Marxa i cançó de bressol): Una desfilada militar passa davant de la cambra de Marie. Margret reprotxa a Marie els seus flirteigs amb els soldats. Llavors torna Wozzeck i conta a Marie les horribles visions que ha tingut. Escena 4 (Passacaglia): El doctor reny Wozzeck per no seguir les instruccions respecte a la dieta i el capteniment (a les que Wozzeck s'ha sotmès com a subjecte experimental d'un estudi mèdic per a guanyar uns diners extra per a Marie). Això no obstant, quan el doctor escolta a Wozzeck parlar de les seues aberracions mentals, es mostra satisfet i es congratula de l'èxit de l'experiment. Escena 5 (Rondó): Marie admira el tabal major a la porta de la cambra. Ell intenta seduir-la, ella el rebutja en un primer moment, però finalment cau en els seus braços. Acte II[modifica | modifica el codi] Escena 1 (Sonata-Allegro): Marie li diu al seu fill que ha d'anar-se'n al llit, mentre contempla amb fascinació les arracades que li ha regalat el tabal major. Llavors arriba Wozzeck i li pregunta d'on ha tret les arracades, i ella li contesta que les ha trobades. No massa convençut, Wozzeck li dóna alguns diners i se'n va. Marie es mostra penedida del seu capteniment. Escena 2 (Fantasia i Fuga sobre 3 Temes): El capità escomet el doctor al carrer i el fa aturar. Aleshores el doctor procedeix a esglaiar el capità especulant amb les malalties que aquest darrer por estar patint. Es troben amb Wozzeck i li insinuen que potser Marie li és infidel. Escena 3 (Largo): Wozzeck s'enfronta a Marie, i aquesta no nega les sospites de Wozzeck. Colèric, Wozzeck està a punt de colpejar-la, però ella l'atura, dient-li que ni tan sols son pare li va posar la mà al damunt. L'afirmació de Marie "millor un ganivet al ventre que no una pallissa" fa germinar en la ment de Wozzeck la idea de la seua subsegüent venjança. Escena 4 (Scherzo): Entre una multitud, Wozzeck veu Marie ballant amb el tabal major. Després d'un breu cor de caçadors, Andres li pregunta a Wozzeck perquè està sol. Un aprenent borratxo fa un sermó; després un idiota s'acosta a Wozzeck i crida que l'escena és ""Lustig, lustig...aber es riecht ...Ich riech, ich riech Blut!"" ("alegre, alegrews, pero pudenta...Fa pudor, fa pudor de sang!"). Escena 5 (Rondó): En les barraques del quarter per la nit, Wozzeck, incapaç de dormir, desperta Andres. El tabal major arriba borratxo i fa alçar del llit Wozzeck per a barallar-se amb ell. Acte III[modifica | modifica el codi] Escena 1 (Invenció sobre Temes i Variacions): En la cambra, per la nit, Marie llegeix la Bíblia. Crida que desitja el perdó. Escena 2 (Invenció sobre una nota pedal): Wozzeck i Marie caminen sobre unes fustes col·locades en un estany. Marie està ansiosa per anar-se'n, però Wozzeck aconsegueix retenir-la. Surt una lluna roja com la sang, Wozzeck acaba per determinar que si Marie no és d'ell, tampoc no serà de cap altre, i l'apunyala. Escena 3 (Invenció sobre un ritme): Una gentada dansa en una taverna. Entra Wozzeck i, en veure Margret, balla amb ella i després la fa seure sobre els seus genolls. La insulta, i li demana que cante una cançó. Ella canta, però aviat se n'adona de les taques de sang en les mans i els braços de Wozzeck. Tothom l'escridassa, i ell, de sobte agitat i obsedit amb la sang, fuig de la taverna. Escena 4 (Invenció sobre un acord de 6 notes): Wozzeck ha retornat a l'escenari del crim. Es mostra obsedit amb la idea que el ganivet que ha usat podria incriminar-lo, i el llança a l'estany. Quan la lluna roja com la sang reapareix, es fica a l'estany i es submergeix. El capità i el doctor, que passen al costat de l'estany, senten els estertors de Wozzeck i fugen esporuguits. Intermezzo (Invenció sobre una clau): Aquest interludi porta al final. Escena 5 (Invenció sobre un equivalent d'octaves quasi toccata): L'endemà de matí, els nois juguen a l'eixida del sol. Hi ha rumors sobre el fet que s'ha trobat el cos de Marie, i els xiquets corren a veure'l, llevat del fill de Marie, qui després d'un moment d'indecisió segueix també els seus companys. Altres Wozzeck[modifica | modifica el codi] - El 22 d'abril de 1926 es va presentar en Bremen, quatre mesos després de l'estrena de l'òpera de Berg, un altre Wozzeck. Era obra del compositor alemany Manfred Gurlitt. Aquesta òpera consta d'un sol acte amb 18 escenes i un epíleg i ha romàs a l'ombra de la de Berg, encara que en 1993 se'n va gravar una versió. - El 2002 es va llançar l'àlbum Blood Money, amb cançons d'un musical basat en Woyzeck dirigit per Robert Wilson (director) i amb música de Tom Waits. - El 2004 Helmut Oehring va escriure WOZZECK kehrt zurück, òpera en 3 actes amb textos de Büchner, Luter, Theodor Fontane i el mateix Oehring, estrenada a Aqisgrà. Veure referència ací. - Nick Cave també ha compost música per a la producció islandesa de l'obra. Bibliografia[modifica | modifica el codi] - Jarman, Douglas, The Music of Alban Berg (Faber & Faber, 1979) - Perle, George, The Operas of Alban Berg: Wozzeck (California University Press, 1980) Enllaços externs[modifica | modifica el codi] |A Wozzeckhi ha contingut multimèdia relatiu a:| - Llibret en alemany i espanyol a Kareol - Text de la Conferència de Berg i Anàlisi musical (ambdós en anglés) de Wozzeck a Solomon's Resources. - Edicions de les partitures de l'òpera completa, la versió per a orquestra reduïda, la versió per a grup de cambra de John Rea (1995) i reducció per a piano a Universal Edition. També la primera pàgina de la versió original. - Representacions pròximes de Wozzeck a Operava's.Com - Gravacions de Wozzeck a allmusic.com - Versions en cinema i TV de Wozzeck a imdb.Com - Clips d'àudio de Wozzeck a Norton Sony Classical, pàgina de Sony. - Escena 3 i Intermedi de l'Acte III de Wozzeck a Music Appreciation.


text: De nou avui havia de modificar una bona colla d’HTML per afegir-los unes quantes coses a la secció <head> de manera que què més fàcil que fer-ho directament amb un script de sed. Com de que nou no recordava massa com fer-ho deixo aquí un bon enllaç d’una introducció a sed (anglès).


text: Com cada any des de l’associació Punt d’Encontre- Un Bon Pas es prepara la Jornada de Prevenció de drogodependències. Aquest any és celebrarà el proper DIVENDRES 13 DE MAIG. XVa Jornada Escolar de Prevenció de les Drogodependències Activitats Esperem la vostra presència en aquestes activitats, ja que la prevenció de les drogodependències és una cosa de tots/es i per a tots/es. |Data :||11-05-2011| |Editor:||postmaster| |Autor:||n/a| |Font:||El carrer| |Remitent:||n/a| El codi de verificació, es precís, per tal de diferenciar entre els usuaris de la web i els sistemes automatitzats d'inserció de comentaris (o spam), per a més informació sobre aquest tema us recomanem visitar el següent enllaç: http://ca.wikipedia.org/wiki/Captcha Us assabentem que des del moment en que entreu a fer comentaris al web s'hi ha identificat l'IP de la vostra connexió a internet i aquesta quedarà registrada junt amb el vostre comentari. Suggeriments importants per a comentar les noticies. Procureu no eixir-vos del tema de la notícia, llegiu els comentaris dels altres usuaris abans de publicar els vostres, sigueu clars amb el que voleu dir, els comentaris provocadors, fora de tema, il·legals o ofensius seran eliminats. Sigueu respectuosos amb els comentaris. No alimenteu al troll. Com qualsevol altra publicació, les opinions i manifestacions contingudes en les notícies, articles i comentaris publicats al web són responsabilitat dels seus autors. L'equip de redacció d'acicastello no comparteix necessàriament tot allò que es publica al web.


text: Un seminari s'aproxima a l'intercanvi entre poblacions a travÚs dels metalls El Laboratori d'Arqueologia de la Universitat Pompeu Fabra, amb el suport del Departament d'Humanitats i l'AGAUR, organitza el seminari internacional "Interaccions socials i comerš a l'avantsala del colonialisme. Els metalls com a protagonistes". La trobada, que tindrÓ lloc el 28 de marš de 9.30 a 19.30 hores a l'aula 40.S01 de l'edifici Roger de Ll ̇ria del campus de la Ciutadella, aplegarÓ experts de diverses universitats europees, que reflexionaran sobre el procÚs d'intercanvi entre comunitats i el paper del registre material metÓlĚlic en els processos de contacte entre grups amb organitzacions socials i hist ̨riques diferents durant el perÝode del Bronze Final (anys 1.300-700 a.C.) M. EugŔnia Aubet, catedrÓtica de Prehist ̨ria de la UPF i directora del Laboratori d'Arqueologia, inaugurarÓ la trobada i presentarÓ els diferents ponents que hi intervindran. Seguidament, Raquel Vilaša, professora especialitzada en Arqueologia de la Universitat de Coimbra, pronunciarÓ la conferŔncia inaugural "Em torno do ani mil a.C. Impactos do MediterrÔneo no Extremo Occidental da PenÝnsula IbÚrica (aš§es e reaš§es)" , en la qual tractarÓ la situaciˇ actual de les investigacions sobre els contactes entre les poblacions de la costa atlÓntica de la PenÝnsula IbŔrica i les MediterrÓnies durant les acaballes de l'edat de Bronze. La segona ponŔncia, sota el tÝtol "La explotaciˇn y distribuciˇn del plomo de la cuenca minera del Baix Priorat en Úpoca colonial", anirÓ a cÓrrec de N ̇ria Rafel, professora del Departament d'Hist ̨ria de la Universitat de Lleida i ex-directora del MAC (Museu d'Arqueologia de Catalunya), que se centrarÓ en aquesta regiˇ de Catalunya i en la importÓncia hist ̨rica que hi va tenir l'explotaciˇ del plom. Ja en horari de tarda, el seminari inclourÓ dues noves conferŔncies: Marco Rendeli, professor especialitzat en etruscologia de la UniversitÓ degli studi di Sassari, exposarÓ el cas particular de l'illa de Sardenya en el marc dels intercanvis metalĚl ̇rgics durant la ponŔncia "Risposte locali al commercio meditarraneo all'inizio del I millenio a.C: la Sardegna occidentale". La quarta i darrera conferŔncia anirÓ a cÓrrec de Fulvia Lo Schiavo, investigadora del ICEVO-CNR (Istituto di studi sulle CiviltÓ dell'Egeo e del Vicino Oriente, Roma), sota el tÝtol "Interconnessioni fra Mediterraneo e Atlantico nell'etÓ' del bronzo: questione di punti di vista". La professora Lo Schavo desglossarÓ les principals dades que permeten valorar els intercanvis i la distribuciˇ d'objectes metÓlĚlics des del Mediterrani fins a l'AtlÓntic durant l'etapa del Bronze final. El Laboratori d'Arqueologia de la Facultat d'Humanitats de la UPF, organitzador del seminari, es va crear per servir de suport a les activitats de recerca relacionades amb l'estudi de materials arqueol ̨gics. Dins d'aquestes activitats de suport, s'ha donat especial atenciˇ a treballs de camp, desenvolupaments metodol ̨gics i procediments analÝtics aplicats en l'Ómbit de l'arqueologia mediterrÓnia.


text: 25.12.08 Serà veritat aquesta definició que fa El Roto d'Espanya com a unitat de greuges comparatius? Espero que es quedi en caricatura, i que la sensatesa política ens porti a tots plegats a deixar enrere el greuge comparatiu, i avançar pel camí de la lleialtat institucional mútua i la cooperació federal, com a sistema de convivència i de treball conjunt. Justament ara, en aquests dies de discussió, debat i negociació sobre el finançament autonòmic, en tenim la gran oportunitat.


text: Sembla que el paper del cirurgià passa a un segon terme amb l’avanç de les tecnologies amb un paper tan rellevant, que els confereix un caràcter gairebé exclusiu a l’hora d’aconseguir l’èxit. Pensem que no és així i que cal buscar l’equilibri entre cirurgià i màquina. Ni tan sols els làsers més sofisticats operen sols. La creixent tecnologia aplicada a la cirurgia, en tots els seus àmbits, sembla haver relegat al cirurgià a un pla gairebé secundari. L’oftalmologia i en el nostre cas la cirurgia de la cataracta, no escapa a aquesta de forma de pensar. És cert que els avenços tecnològics han ajudat a millorar els resultats, fem una cirurgia més efectiva i més segura però, necessitem una persona, un cirurgià, que la manegi, de la mateixa forma que un bòlid de fórmula 1 no guanya les curses sol i sinó és així que li ho diguin a Fernando Alonso. És necessari que el cirurgià “aprengui” a manejar la màquina, que pugui interaccionar amb ella per buscar els paràmetres més efectius, com quan els pilots ajusten el cotxe perquè sigui més competitiu, (seguint amb el símil de la fórmula 1). Finalment serà el cirurgià, perfectament acoblat a aquesta tecnologia, el que amb la seva experiència i perícia, aconsegueixi realitzar una cirurgia el més reeixida possible i de la mateixa forma que els pilots de fórmula 1, que tots són bons però, hi ha diferències, alguns són millors que d’altres. L’objectiu d’aquest article és reivindicar el paper del cirurgià. Sembla que amb l’arribada del làser a la cirurgia de les cataractes, només compta la màquina i precisament amb el làser, especialment ara que encara està en fase d’evolució, és encara més important el paper del cirurgià. Tot el que és nou suposa dificultats i és aquí on un cirurgià expert marca la diferència. A més de l’habilitat de cadascun, juga un paper crític els anys d’experiència, l’haver hagut de resoldre moltes situacions que, encara que diferents en cada cirurgia, ens donen un bagatge per resoldre millor situacions complexes i afrontar nous desafiaments de forma més efectiva. Quan algú hagi d’operar-se de cataractes o de qualsevol altra cosa, que no pregunti només per la tecnologia, si ja tenim el làser “d’última generació”, preocupi’s especialment per qui li va a operar, que tingui un prestigi acreditat amb el pas del temps i ja serà ell qui decideixi on i com operar.


text: --> Publicació que recull les fires del llibre que se celebraran a Catalunya durant el 2014. Té l'objectiu d'acostar-les al públic i de fer visible el llibre en català i aranès. Adreçada al professorat de primària i secundària. La Jornada, emmarcada dins dels actes del 32è Saló del Còmic, consta d'una sessió de conferències i la possibilitat de fer una visita guiada pel Saló per al professorat en grups separats. 15 de maig de 2014 a la Fira de Barcelona (Montjuïc) Horari: Visita guiada secundària: de 15 a 16h Visita guiada primària: de 16 a 17h Conferències: de 17 a 20h Inscripció del 12 de març fins al 5 de maig de 2014 1) Visita al Saló del Còmic per a grups escolars. La visita es pot fer dijous dia 15 i divendres dia 16 de maig de 10 a 17 h. Cal fer inscripció prèvia enviant un correu a email@example.com i fer-hi constar com a assumpte VISITA GRUPS ESCOLARS. 2) Taller de còmic organitzat per l’Escola JOSO. Centre de Còmics i Arts Visuals. Cal fer inscripció prèvia enviant un correu a firstname.lastname@example.org i fer-hi constar com a assumpte TALLER DE CÒMIC. Campanya de sensibilització per promoure la transmissió als infants dels valors de la igualtat d’oportunitats entre homes i dones a través del temps de joc L'exposició és un recorregut pel sentit cabalístic de l'obra de Salvador Espriu D'una vella i encerclada terra, una cantata escènica amb música de Manuel Valls i textos del poeta. Del 15 d'octubre de 2013 al 20 de juny de 2014 Lloc: CMU Ramon Llull, carrer Urgell, 187 de Barcelona (dins del recinte de l'Escola industrial) Del 8 al 30 d'abril de 2014 estarà oberta al portal de centres l'aplicació per formalitzar el lliurament dels treballs presentats al XIX Concurs El Gust per la Lectura. Dia 15 de maig de 2014 al Museu d'Història de Barcelona.MUHBA. Plaça del Rei, s/n. Sala Martí l'Humà. Obert el període d'inscripció per als assistents del 15 de febrer al 30 d'abril de 2014. Dòria, Elisabeth; Sánchez, Maria José Material que proposa la realització d’un programa de ràdio a partir del coneixement de l’obra i la vida de Pere Calders. El nostre país ha estat sempre un país d'acollida, obert i emprenedor, i, en general, l'escola ha sabut estar a l'alçada de les exigències socials i fer una aportació important a la comunicació, a la convivència, a la identitat i a la cohesió social. Avui, constatem, una vegada més, que la nostra és una societat canviant, complexa i rica en diversitat. I aquest paisatge humà és ben present i ben viu als nostres centres educatius, que han assumit el repte de gestionar aquesta complexitat i aquesta diversitat lingüística, social i cultural, i convertir-la en una oportunitat de millora i de creixement col•lectiu. Tanmateix, aquesta convicció i aquesta voluntat, per transformar-se en professionalitat innovadora, exigeixen eines, metodologies, estratègies, pautes d'intervenció, materials didàctics. Aquest espai de Llengua i literatura, de comunicació, de convivència i de cohesió social és una aportació i una col•laboració dinàmica i compartida que vol ajudar a tots els professionals en aquest important repte educatiu.


text: Si veu aquesta pàgina, es que els propietaris d'aquest domini acaben d'instal·lar satisfactòriament el servidor web Apache. Ara han d'afegir contingut en aquest directori i substituir aquesta pàgina, o bè dirigir aquest servidor cap al contingut real. Si està veien aquesta pàgina i no es la que esperava, posis en contacte amb l'administrador web d'aquest lloc. (Provi d'enviar un correu electrònic a <Webmaster@domain>.) Encara que aquest lloc està utilitzant el programari Apache, es gairebé segur que no tè res a veure amb el Grup Apache, per tant no enviï cap correu electrònic als autors d'Apache referent a aquest lloc o al seu contingut. Si es que ho fa, el seu missatge serà ignorat. La documentació d'Apache ha estat inclosa en aquesta distribució. L'administrador de web pot utilitzar lliurement la imatge d'aquí sota en el servidor web equipat amb el programari Apache. Gràcies per utilitzar Apache !


text: Convenientment situat a Surabaya, My Hommy Guest House és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. L'hotel és a 3.0 Km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Hospital Internacional Surabaya, Rumah Sakit Internacional Surabaya, Rumah Sakit Jiwa. My Hommy Guest House també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Surabaya. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Zones públiques amb Wi-Fi, servei d'habitacions 24 hores, servei de bugaderia, cafeteria, habitació familiar. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com nevera, mini bar, dutxa i banyera separades, sala d'estar, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer el client més exigent. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, My Hommy Guest House és una selecció idònia per a la vostra estada a Surabaya.


text: Us convidem a "trencar el gel" amb Servei Solidari. Conegueu per què som com som i què orienta la nostra feina. Descobriu quins valors ens guien, cap a on volem dirigir les nostres passes i qui hi ha darrera de les nostres accions. A les planes que segueixen trobaràs amb més detall què fem, com ho fem, i la finalitat: aportar autonomia als nostres usuaris i contribuir a la transformació social. Benvinguts i molt de gust!


text: Seccions Paral·leles Presentació Les Seccions Paral·leles volen mostrar a l'espectador tota la riquesa estètica i cultural que ha generat el cinema independent al llarg de la història. Per fer-ho, mostren tant la producció dels creadors més joves com també retrospectives, homenatges, films desconeguts de creadors consagrats i cinematografies poc conegudes, que aporten múltiples veus i representacions del món que motiven i enriqueixen el nostre imaginari. Per sobre de tot, aquestes seccions presenten al públic un ampli ventall de treballs que trenquen les convencions a la recerca d'una escriptura personal i de la llibertat creadora. Un cinema que continua sent, ara més que mai, una important arma, una finestra que mostra altres valors i actituds al marge del discurs oficial. Ja podeu trobar a la nostra web informació sobre algunes Seccions Paral·leles de l'Alternativa 2012: Jeanne Balibar. Musa del cinema d'autor francès, Pedro Costa, Panorama, Contra el silencio todas las voces i Petits experiments.


text: Si no es pot accedir al teu web des de qualsevol dispositiu, perds diners. La tecnologia actual permet que el teu web sigui més accessible i més fàcil de trobar. Amb les eines adequades és més fàcil connectar amb els clients. Som una empresa de comunicació i màrqueting de Tarragona. Dissenyem nous productes exclusius i personalitzats, pensats per solucionar tots els tipus de necessitats digitals de cada client. Follow mobiqos on Twitter


text: La capital de Guatemala i la ciutat més gran de Centreamèrica compta amb multitud d'àrees verdes i acull la ciutat maia de Kaminaljuyú, de més de 2.000 anys d'antiguitat. Si agafes un dels nostres vols barats a Guatemala podràs gaudir dels atractius d'una gran urbs moderna combinats amb l'aventura de la naturalesa i de la Història. La Plaça de la Constitució, animada per les nombroses coloms que la sobrevolen i per pintoresques parades d'artesania, és un dels llocs més imponents i significatius de la ciutat. El seu centre l'ocupa una espectacular font al voltant de la qual es troben el Palau Nacional de la Cultura, la Catedral Metropolitana i el Portal del Comerç. Sense sortir de la ciutat pots viatjar en el temps fins a l'època dels maies visitant Kaminaljuyú, població que dos mil anys enrere comerciava amb la ciutat Teotihuacán a Mèxic central. Si vols respirar aire pur, no pots perdre't el llac Amatitlán, a 25 quilòmetres de la ciutat, un llac de cràter situat sota el volcà de Pacaya. De camí al llac trobaràs el Parc Nacions Unides, declarat reserva ecològica i ideal per fer senderisme o practicar esports a l'aire lliure com el canopy, esport extrem que consisteix en desplaçar-se en l'aire penjant de cables traçats entre les branques dels arbres. ¡Alça el vol a Ciutat de Guatemala! Consulta l’oferta de vols de Bilbao a Guatemala i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Bilbao a Guatemala. Els preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Bilbao a Guatemala fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


text: ... A l'antic camí de Vic a Olot L'Esquirol Santa Maria de Corcó és un extens municipi situat a l’est de la comarca d’Osona. S’originà a partir del segle xv en el llarg camí de Vic a Olot. El nucli inicial va a ser un hostal enclavat en un antic mas anomenat Esquirol, aquest fóu venut al S. XV a Francesc Camperó, àlies Perai i prengué el nom de mas Perai que és com es coneix en l'actualitat. L’altre nom del terme, Santa Maria de Corcó, es va afegir el 1743, quan es va traslladar al poble la parròquia de Corcó. L’Esquirol-Santa Maria de Corcó és la població que concentra més serveis, però el terme comprèn els nuclis de Cantonigròs, Sant Julià de Cabrera i Sant Martí Sescorts, aquest darrer situat ja pràcticament a la plana de Vic.


text: Materials de formació Pàgina no trobada L'adreça que heu utilitzat no està actualitzada. Els materials que cerqueu probablement tenen una versió més actualitzada en aquest espai Ateneu (Materials i recursos per a la formació) o bé no existeixen. Podeu anar a l'índex d'Ateneu (http://ateneu.xtec.cat) per veure els cursos disponibles. Si ho desitgeu, podeu fer una cerca entrant el codi del curs o bé paraules significatives. Si us plau, un cop obtinguda la nova adreça rectifiqueu, si s'escau, les vostres adreces d'interès.


text: Convertiplà |V-22 Osprey, l'exemple més conegut d'un convertiplà.| |Tipus||aerodines amb motor híbrid ala fixa/giratòria| |Fabricant| Quan la velocitat és prou alta perquè les ales generin la sustentació suficient per mantenir en vol l'aeronau, l'eix de rotació les hèlixs s'orienta paral·lelament a l'eix longitudinal de l'aeronau, proporcionant l'empenta. Quan no ho és, les hèlixs s'orienten amb un certa inclinació respecte eix longitudinal de l'aeronau per tal que proporcionin no només empenta, sinó també sustentació, l'orientació podent arribar fins a més de 90 o, per així ajudar a més en la frenada de l'aeronau per tal de realitzar un aterratge completament vertical. Això confereix als convertiplans la capacitat d'enlairar-se i aterrar verticalment (VTOL), alhora que els permet assolir majors velocitats en vol horitzontal que un helicòpter.


text: Si no fos per quatre fills de puta, egoistes, hipòcrites i mentiders, el món seria un autèntic paradís - Antagònics| If it was not for a few sons of a bitch, egotists, hypocrites and liars, the world would be an authentic paradise - Antagònics "Si no fos per quatre fills de puta, egoistes, hipòcrites i mentiders, el món seria un autèntic paradís". Aquesta és la màxima amb la qual el grup Antagònics, format l'any 2007, es presenta en societat amb un disc de debut que és tota una declaració d’intencions del seu discurs musical, rock alternatiu com a base, nu-metal, alguna cosa de funk-rock i una mica de pop-rock, i verbal, amb uns textos directes, simples i sense pèls a la llengua plens de crítica i reivindicació social. Bevent del rock alternatiu dels 90 per un costat, i de les bandes de rock radical basc per l’altre, aquest quintet de Barcelona ha conjuntat dins del seu primer treball Work in Progress... des de la intensitat del tall funk d’uns Red Hot Chili Peppers a What’s Going On? fins a la contundència de les guitarres grunge a Freedom, passant per ritmes hereus del rock anglosaxó més clàssic, com a Home de Palla o a T’estimo Tant, aquesta última amb un sincer homenatge a Pau Riba i a Sisa, fars intel.lectuals, encara que no estilístics per a la banda. Havent format part de festivals com el de Trobadors i Joglars o el Fusiònica i el cicle de concerts de Solistes a l'Alta Ribagorça, els seus directes combinen la música amb performances preparades especialment per a cada ocasió, alternant els seus temes més contundents (noms com Rage Against The Machine o Extremoduro vénen al cap) amb una versió més intimista en format acústic. El nou disc d'Antagònics ja és al carrer amb el títol Instint. La caixa porta un cd amb deu cançons i un dvd amb dos videoclips del tema Barcelona (a la llista dels 15 videoclips del programa Enderrock TV) i Només Tu (finalista del festival internacional de curtmetratges Porto7), més els making off dels mateixos. El pots trobar a qualsevol botiga de discos i a les principals botigues online: iTunes, Amazon, Napster, CD Baby i més. En aquest disc, els Antagònics expandeixen el seu espectre musical amb una nova gama de dibuixos i colors que se sumen al rock característic, potent i contundent, de la banda. A cançons com Sense Tu s'hi reconeix un cert aire chillout que acompanya una lletra profundament trista sobre la pèrdua de la inspiració. Voldria barreja el rock amb una base rítmica que recorda la bossanova. A Ràbia les guitarres despunten esmolades a l'estrofa i greus a la tornada arrossegades per un ritme frenètic. L'irreverent Mantra ens transporta als anys de la psicodèlia mentre Miserables s'inspira en el so Pink Floyd. Sota Control, Nineta Dorm i Ningú Més deixarem que ho descobreixis. Pots escoltar tots els temes del disc al tweewoo. "If it was not for a few sons of a bitch, egotists, hypocrites and liars, the world would be an authentic paradise". This is the motto of the group Antagònics, created in 2007 and presenting themselves with a debut album which is an authentic declaration of intentions of their musical discourse, expanding alternative rock with nu-metal, a touch of funk-rock and a bit of pop-rock. Verbal, with direct lyrics, simple and without mincing words, full of criticism and social vindication. Their influences include alternative rock from the 90s as well as Basque radical rock bands. This quintet from Barcelona has brought together in Work in Progress... the intensity of Red Hot Chilli Peppers' funk in What's Going On? the power of grunge guitars in Freedom, or rhythms inherited from the most classical Anglo-Saxon rock, in Home de Palla and T'estimo Tant, this latter track being a sincere tribute to Pau Riba and Sisa, who gave intellectual although not stylistic inspiration to the band. Having taken part in festivals such as Trobadors i Joglars or Fusiònica and the international concerts of Solistes a l'Alta Ribagorça, their live concerts combine music and performances specially prepared for each occasion, alternating their strongest compositions (names such as Rage Against The Machine or Extremoduro come to my mind) with others of a more intimistic and acoustic nature. In June 2009 launch their second album release Instint that is distributed including a DVD with two music videos of the songs Barcelona and Només Tu directed by David Raya and Jason Acero as a director of photography. Also includes the making off and two bonus tracks with acoustic versions. This album is available at many online stores: iTunes, Amazon, Napster, CD Baby and more. You can listen to the songs on tweewoo.


text: El Torneig de Nadal de sabre tancarà el calendari de competicions de 2013. La Federació Catalana d’esgrima obre un nou canal de comunicació al arribar a un acord de col·laboració amb el diari digital “Passió Esportiva”. Aquest dissabte passat, les instal·lacions de Reina Elisenda van acollir les proves d’espasa masculina i femenina del Circuit Català.


text: Milà destaca per ser una de les capitals mundials de la moda i per acollir el Teatro alla Scala, que es compta entre els més famosos teatres d'òpera del món. Si agafes un dels nostres vols barats a Milà descobriràs una imponent ciutat rica en oci i cultura, fàcil de recórrer per el seu petit tamany. El seu emblema, el Duomo, és una fastuosa catedral gòtica del segle XIV situada en ple cor de la ciutat. Culminada amb un bosc de torres i pinacles coronats per estàtues, compte a la part superior amb una terrassa que ofereix la possibilitat de passejar entre els dramàtics pinacles dominant la preciosa vista de Milà. Pel·lícules com la mítica "Rocco i els seus germans" (1960) de Luchino Visconti, o la més recent "Io sono l'amore" (2009), donen fe de l'impressionant bellesa d'aquest recorregut per les altures. A la mateixa plaça del Duomo es troben el Palau Reial, centre cultural que acull les millors exposicions temporals de la ciutat, i la Galeria Vittorio Emanuele II, una espectacular galeria comercial del segle XIX formada per dues arcades perpendiculars cobertes per una volta de vidre. A ella, a més de les botigues de les firmes més exclusives, es troben agradables restaurants entre els quals s'inclouen alguns dels establiments més antics de Milà, com l'històric Cafè Biffi. Un altre dels llocs de visita obligada és el Castello Sforzesco, fortalesa del segle XIV i seu de museus com el Museu d'Art Antic, la Pinacoteca o el Museu Egipci. Encara que l'obra d'art més cèlebre de la ciutat, "L'últim sopar" de Leonardo da Vinci, no es troba en cap d'ells, sinó a l'Església de Santa Maria delle Grazie. Altres llocs d'interès són la Piazza Mercanti, una de les més boniques de la ciutat, amb importants edificis medievals, o l'Església de San Lorenzo Maggiore, la més antiga de Milà, construïda al segle IV. Si, aclaparat per tanta monumentalitat, vols fer una escapada a la natura, el llac Com t'espera. El tercer llac més gran d'Itàlia, és un bellíssim oasi pròxim a Milà i envoltat de pintorescos poblets com Bellagio, Varenna o Tremezzo. Consulta l’oferta de vols de Tenerife a Milà i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Tenerife a Milà. Els preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Tenerife a Milà fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


text: Ricimer Ricimer (Ricimerus) ( 405 – 18 d'agost de 472) fou un cap bàrbar fill d'un reietó sueu, considerat el verdader poder a l'imperi Romà. Es va casar amb la filla del rei visigot Walia (Wallia) i va passar la joventut a la cort de Valentinià III. Va servir amb distinció amb el general Aeci i va arribar a la dignitat de comes. El 456 va obtenir en aigües de Còrsega una decisiva victòria naval sobre els vàndals, i tot seguir va derrotar a les forces de terra del mateix poble prop d'Agrigent a Sicília. Aquestes victòries el van fer molt popular i li van permetre assolir el poder: va tornar a Itàlia i es va revoltar a Ravenna, i va obtenir el suport del senat (Avit havia perdut el suport popular); Avit que era a la Gàl·lia va marxar al seu encontre i es va lliurar una sagnant batalla a Placentia (17 d'octubre del 456) en la que Avit va ser capturat i va perdre la corona, i fou de fet obligat a convertir-se en bisbe de Placentia i aviat Ricimer va aconseguir que el senat el condemnés a mort (va fugir i va morir poc després a l'Alvèrnia). Marcià, emperador Oriental (finals del 456), va agafar també el títol d'emperador d'Occident i el 457 ho va fer el seu successor Lleó I, però només nominalment, ja que Ricimer tenia el control; el mateix va fer l'emperador Lleó i no es va proclamar emperador per respectar la llei de què un bàrbar no podia ser emperador romà, col·locant al tron a Majorià, i llavors va rebre l'aprovació de Lleó que li va donar a Ricimer el títol de patrici. Majorià va actuar massa independent del seu mentor i el 2 d'agost del 461 fou obligat a abdicar i va morir poc després. Libi Sever fou posat al tron per Ricimer però Lleó I no el va reconèixer i a la Gàl·lia es va revoltar el general Egidi (a aquests territoris Ricimer mai havia aconseguit imposar la seva autoritat). Libi Sever va morir el 465, potser enverinat per Ricimer, i durant 18 mesos no hi va haver emperador i el poder va estar plenament en mans de Ricimer fins a l'abril del 467 quan Antemi fou proclamat emperador a proposta de l'emperador bizantí, que fou acceptada pel senat i per Ricimer, que només va posar la condició que la filla del candidat li fos donada en matrimoni, cosa que fou concedida. Antemi i Ricimer van governar conjuntament inicialment amb bon acord, però després van començar a sorgir discrepàncies; Ricimer es va retirar a Milà on estava disposat a declarar la guerra al seu sogre però al final es van reconciliar per la intervenció de Sant Epifani, i va tornar l'harmonia fins al 472 quan fou coneguda la sort del patrici oriental Aspar, que tenia una situació a Orient en certa manera similar a la de Ricimer a Occident. Llavors va decidir assolir tot el poder per mitjà d'un emperador totalment supeditat i va sortir de Milà, on es trobava, i va anar a assetjar Roma amb un exèrcit de fidels; ja abans de conquerir la ciutat va oferir la corona a Olibri, que Lleó havia enviat per negociar la pau entre els dos bàndols; Ricimer va ocupar la ciutat eterna i Antimi va morir (11 de juliol del 472); Olibri fou coronat, sota el control ferri de Ricimer, però al cap e 40 dies aquest va morir d'unes febres (8 d'agost del 472). Gundobald de Borgonya no va tardar a agafar el protectorat imperial i al morir Olibri als pocs mesos, de suposada mort natural, va col·locar al tron al seu candidat Gliceri.


text: Tot i que fa uns mesos vam poder conèxier que Java havia estat lliberat, encara existien alguns problemes de compatibilitat amb la GPL, i encara quedaven algunes coses que no es van alliberar. El que han fet bàsicament és, a aquelles parts que el codi no es va alliberar per diverses raons, crear un codi nou que les reemplaçara i així obtindre finalment una versió completament lliure i compatible amb la GPL. Una bona notícia, sens dubte. - Enllaç | Article a JBoss.ORG


text: A la passada Festa de la Sal, a L'Escala, el 15 de setembre passat, mentre els vaixells antics feien la simulació de l'arribada del transport de sal per les anxoves, una llanxa de la Guàrdia Civil s'hi va situar ben al costat, i s'hi va quedar dues o tres hores. En un lloc ben visible per sortir a les fotos. Què hi feia la Guàrdia Civil? Què vigilava? Nosaltres ho vàrem trobar provocador. Ara amb els avions, es veu que potser hi ha una estratègia al darrera: fer-se presents, fer sentir tot el poder de l'Estat!


text: Universitat Rovira i Virgili |Aquest article o secció no cita les fonts o necessita més referències per verificabilitat. Us animem a millorar-lo afegint referències a fonts fiables i independents. Tota informació no verificable pot ésser posada en dubte o eliminada. |Universitat Rovira i Virgili (URV)| Ha estat distingida com Campus d'Excel·lència Internacional Catalunya Sud (CEICS) pel Ministeri d'Educació, la qual cosa suposa la consolidació de l'agregació estratègica de les diferents entitats i estructures de docència, recerca, transferència de coneixement i el sector productiu del sud de Catalunya amb l'objectiu d'esdevenir un referent internacional en els àmbits de la Química i l'Energia, la Nutrició i la Salut, el Turisme, l'Enologia i el Patrimoni i la Cultura. Des del 2013 disposa d'una Unitat de Comunicació de la Ciència i de la Innovació (UCC+i) -anomenada ComCiència[3]- per comunicar, difondre i divulgar la investigació científica que genera la Universitat i els centres del CEICS amb la finalitat de millorar i incrementar la formació, la cultura i els coneixements científics dels ciutadans.[4] La Universitat Rovira i Virgili compta amb 12 centres, en els quals 1.500 membres del Personal Docent i Investigador (PDI) imparteixen ensenyaments de qualitat a més d'11.000 estudiants universitaris de grau i a més de 2.000 alumnes de màster i doctorat que assisteixen a un total de 100 cursos representatius de totes les àrees de coneixement: ciències, ciències de la salut, ciències jurídiques i socials, enginyeria i arquitectura, lletres i humanitats, d'acord amb l'Espai Europeu d'Educació Superior. La URV és una de les principals universitats de Catalunya, i alhora una de les principals universitats europees per la qualitat de la seva docència, el seu compromís amb la formació permanent i l'excel·lència en investigació, desenvolupament i innovació. Els esforços institucionals estan cada cop més orientats cap a la internacionalització de la investigació, la formació, l'aprenentatge i els serveis. Taula de continguts - 1 Història - 2 Campus i Centres [cal citació] - 3 Recerca - 4 Hospitals universitaris - 5 Fundació URV - 6 Publicacions URV - 7 Càtedres [cal citació] - 8 Vegeu també - 9 Referències - 10 Enllaços externs Història[modifica | modifica el codi] L'activitat universitària a les comarques tarragonines començà al segle XVI, quan el cardenal Gaspar Cervantes de Gaeta constituí una universitat amb ensenyaments de Gramàtica, Arts i Teologia. Les represàlies de Felip V de Castella després de la Guerra de Successió feren pràcticament desaparèixer la Universitas Tarraconensis. La represa dels estudis universitaris a les comarques tarragonines no s'ha produït fins a la segona meitat del segle XX, seguint tres línies diferents que convergiran en la Universitat Rovira i Virgili: La Universitat Laboral, creada pel Ministeri de Treball el 1956, va impartir estudis de peritatge industrial a partir del curs acadèmic 1961-62 amb les especialitats de mecànica, electricitat i química, depenent de l'Escola de Peritatge Industrial de Terrassa. Posteriorment, el 1972 s'elimina el títol de peritatge i se substitueix pel d'enginyeria tècnica; el centre deixa de dependre de Terrassa i d'oferir les especialitats de mecànica i química. El 1973 l'ara anomenada Escola Universitària d'Enginyeria Tècnica Industrial s'adscriu a la Universitat Politècnica de Catalunya. La Universitat de Barcelona creà el 1971 unes delegacions de les facultats de Filosofia i Lletres i de Ciències a la ciutat de Tarragona. Des d'un començament s'intentà que el rang universitari d'aquests nous estudis arribés tan amunt com fos possible. Ja el 1972 es demanà la conversió en col·legi universitari per tal d'aconseguir ensenyaments complets de primer cicle. El 1977 comencen els estudis de Medicina a Reus i el 1983 el Congrés dels Diputats creà les facultats de Filosofia i Lletres i Ciències Químiques de Tarragona. L'any 1991 el Parlament de Catalunya crea la Universitat Rovira i Virgili, a partir dels centres universitaris existents a Reus i Tarragona, depenents de la Universitat de Barcelona. D'aquesta manera es recuperava la Universitat de Tarragona del segle XVI. De llavors ençà la Universitat ha anat augmentant els estudis ofertats amb la creació de nous campus, com els de Sescelades i Catalunya, a Tarragona o el de Bellissens, a Reus. Campus i Centres [modifica | modifica el codi] La Universitat Rovira i Virgili té sis campus que allotgen les 7 facultats, les 3 escoles tècniques superiors i les 2 escoles universitàries, a més de la Seu del Baix Penedès: - Campus Catalunya: Centre de la ciutat de Tarragona - Facultat de Lletres - Facultat de Ciències Jurídiques - Facultat d'Infermeria - Campus Sescelades: Zona nord de la ciutat de Tarragona - Facultat de Ciències de l'Educació i Psicologia - Facultat de Química - Facultat d'Enologia - Escola Tècnica Superior d'Enginyeria (ETSE) - Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Química (ETSEQ) - Campus Vapor Nou: Centre de la ciutat de Reus - Facultat de Medicina i Ciències de la Salut - Campus Bellissens: Zona est de la ciutat de Reus - Facultat d'Economia i Empresa - L'Escola Tècnica Superior d'Arquitectura de Reus (ETSA) prepara i expedeix el títol d'Arquitecte, així com doctorats i diversos màsters de postgrau. Es va crear en 1991 i és l'única escola d'arquitectura de la província de Tarragona. El centre està situat al Campus Bellissens de Reus. - Campus Vila-seca: Vila-seca - Facultat de Turisme i Geografia - Vila-Seca - Campus Terres de l'Ebre: Tortosa - S'hi fan ensenyaments de Grau d'Infermeria, d'Administració i Direcció d'Empreses, d'Educació Infantil i d'Educació Primària. - Seu del Baix Penedès - S'hi fan ensenyaments de Grau d'Infermeria i d'Educació Infantil. - Centres adscrits Recerca[modifica | modifica el codi] Una de les funcions que tota universitat ha d'acomplir és la de posar el coneixement al servei de la societat. En aquesta línia, la URV es compromet amb la seva responsabilitat social i participa activament en el desenvolupament de noves investigacions que permeten assolir una millor qualitat de vida. Aquesta activitat la duu a terme el personal investigador de la URV a través de les estructures d'R+D+I, centres de recerca i instituts, la funció dels quals és la recerca bàsica i aplicada, proporcionar assessorament tècnic i impulsar l'actualització i renovació tant científica com pedagògica, i potenciar la formació permanent. Centres tecnològics i d'innovació[modifica | modifica el codi] - CITEE - Centre d'Innovació Tecnològica en Enginyeria Electrònica: El Centre d'Innovació Tecnològica en Enginyeria Electrònica (CITEE) de la Universitat Rovira i Virgili forma part de la xarxa IT de Centres d'Innovació Tecnològica del CIDEM. Fou creat el desembre de 1999 i el seu objectiu fonamental és potenciar les activitats d'Investigació, Desenvolupament, Transferència de Tecnologia, Innovació i Formació Continuada entre les empreses i centres tecnològics. L'àmbit temàtic d'actuació del CITEE se situa dins les Tecnologies de la Informació; en especial les tecnologies i instrumentació electròniques, el control i l'automatització, les comunicacions, la robòtica, la informàtica industrial i l'enginyeria elèctrica. Els antecedents del CITEE els trobem en les activitats I+D i de transferència de tecnologia dutes a terme en el si del Departament d'Enginyeria Electrònica, Elèctrica i Automàtica des de la seva creació l'any 1993. Està situat a les instal·lacions de l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria al Campus Sescelades, a Tarragona. - ATIC - Centre d'Avantguarda Tecnològica per la Innovació ATIC desenvolupa patents i projectes de transferència en les àrees de Biotecnologia, Mediambient, Mecànica de Fluids i Salut en col·laboració amb el sector productiu nacional i internacional, i ofereix serveis d'assessoria i peritatge en les seves àrees d'expertesa: Pel que fa a l'Àrea Mediambiental se centra en la protecció del Medi Ambient, l'Enginyeria del Vent, l'Enginyeria Verda i la Química Sostenible. En l'àmbit de la Tecnologia de Fluids s'ocupa de la mecànica de fluids experimental i computacional, el transport de masses i calor, la ciència computacional i matemàtica aplicada. L'Àrea Biotecnològica està certificada fins al març de l'any 2012 per la normativa ISO 13485:2003 per al disseny i la producció de productes mèdics i sanitaris. Treballa en l'àmbit dels biosensors, els inmunosensors, la nanobiotecnologia, els bioxips i els multisensors, per citar-ne només uns exemples. L'Àrea de Salut també està certificada amb la mateixa distinció que l'anterior. El seu principal objectiu és desenvolupar nous coneixements sobre la confluència de la bio, micro i nanotecnologia, amb perspectives de desenvolupar sistemes de diagnòstic econòmics, no invasius i alhora intel·ligents, potencialment aplicables a l'anàlisi clínic, mediambiental i/o d'aliments. Entre els treballs realitzats, destaquen els sistemes de detecció de gluten en aliments i la identificació de la celiaquia en individus. - AMIC - Aplicacions Mediambientals i Industrials de la Catàlisi: AMIC és un centre d'innovació de la Xarxa IT-Cidem que treballa per aportar solucions claus en mà per a problemes medioambientals i industrials dels sectors productius. Les àrees de treball d'AMIC inclouen la catàlisi heterogènia i els materials. AMIC té una àmplia experiència en la catàlisi heterogènia, la qual li permet afrontar tot tipus de problemes mediambientals i de procés, a partir de les principals reaccions catalítiques, en reaccions tals com - hidrogenació selectiva - deshidrogenació selectiva - oxidació selectiva - hidrodecloració selectiva - isomerització - condensació aldòlica i de Claisen-Schmidt - eterificació. Duu a terme el disseny, la síntesi, la caracterització així com l'avaluació del rendiment, selectivitat i vida dels catalitzadors. Per altra banda, treballa en la síntesi de materials microporosos i mesoporosos com zeolites, HMS, MCM, SBA, òxid de ceri mesoporós, així com amb hidrotalcites, carbó activat, fluorur d'alumini d'elevada àrea, diferents fases d'òxid d'alumini i nanomaterials com cubs de Ag, Au, Pt, Cu i Pd i d'altres morfologies. - TecaT - Centre d'Innovació Tecnològica en Desenvolupament de Catalitzadors per a Processos Sostenibles: El Centre d'Innovació Tecnològica en Desenvolupament de Catalitzadors per a Processos Sostenibles és el sisè centre d'innovació de la URV que forma part de la Xarxa IT del CIDEM (Generalitat de Catalunya). Aquest Centre ha sorgit a partir de la recerca que fa el grup “Organometal·lics i Catàlisi Homogènia” (OMICH) del Departament de Química Física i Inorgànica de la URV. Aquest grup investiga en catalitzadors, fonamentalment treballa en catàlisi homogènia i enantioselectiva des de mitjans dels anys 80, rebent de manera continuada finançament de les administracions. La missió del Centre TecaT és promoure i gestionar aquesta recerca amb l'objectiu d'aplicar tecnologies innovadores en processos que requereixin catalitzadors altament actius i selectius i així desenvolupar processos sostenibles mediambientalment. A més d'aquesta activitat de transferència de tecnologia en el terreny de la catàlisi, el centre col·labora amb la URV en el Màster en Catàlisi i cursos de formació. - METEOR - Membrane Technology and Process Engineering: La missió del centre METEOR és proporcionar expertesa, coneixements i desenvolupar nous productes en els camps de la tecnologia de membranes i l'enginyeria de processos, a les empreses i institucions de l'entorn regional, nacional i internacional. METEOR forma part de la Xarxa TECNIO d'ACC1Ó de la Generalitat de Catalunya , i fa Recerca i Desenvolupament en tecnologia i microtecnologia de membranes, enginyeria de processos de membranes i síntesi de polímers; també fa transferència de Tecnologia en tecnologia i microtecnologia de membranes i polímers i enginyeria de processos, i formació a mida en tecnologia i microtecnologia de membranes, i polímers. - TecnATox - Centre de Tecnologia Ambiental, Alimentària i Toxicologia: La missió de TecnATox és dur a terme investigació i desenvolupament en l'àmbit de protecció del medi ambient a nivell europeu i satisfer, des de l'àmbit universitari, les necessitats de l'administració i dels sectors productius, mitjançant accions de transferència de coneixements i de tecnologia, amb el fi de millorar la salut i la qualitat de vida de la població i protegir el medi ambient. TecnATox és un centre de recerca especialitzat en l'àrea de Transferència Tecnològica en Toxicologia, Salut Ambiental i l'Alimentació, i membre de la Xarxa TECNIO d'ACC1Ó. El centre grup es troba ubicat a la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut, a Reus, a l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Química i a la Facultat de Ciències de l'Educació i Psicologia de la Universitat Rovira i Virgili, tots dos a Tarragona. El Laboratori de Toxicologia i Salut Ambiental (LTSM) va ser creat el 1985 i, actualment, disposa de personal investigador i tècnic altament qualificat amb una dilatada experiència en l'estudi, desenvolupament i implementació industrial de tots els serveis Durant el 2008, el LTSM es va convertir en el Centre de Toxicologia Ambiental, Alimentària i Toxicològica (TecnATox). El centre es va convertir oficialment en un membre de la xarxa IT que dóna suport a la innovació tecnològica, ara TECNIO. TecnATox està dotat d'infraestructures adequades i equipaments per tal de garantir un correcte desenvolupament de tots els seus projectes: laboratoris equipats, últimes novetats en software de simulació, bases de dades ambientals, etc. Es garanteix una màxima professionalitat i confidencialitat en tota actuació, informació i l'assoliment. TecnATox va ser un dels primers grups de recerca, a Catalunya, Espanya i Europa, en l'avaluació de riscos per la salut humana derivats de l'exposició a agents químics ambientals. Actualment disposa de 4 àrees d'expertesa: Salut Ambiental i Avaluació de Riscos, Toxicologia Alimentària, Toxicologia Avaluativa i Formació a mida. Li interessen els sectors químics, plàstics, residus, farmàcia i cosmètics, detergents, ciments, electricitat i electrònica, aigua, energia, automoció, agroalimentació i salut. Amb la Universitat "Rovira i Virgili" TecnATox té per objectius portar a terme la investigació i desenvolupament a l'àrea de protecció del medi ambient a nivell europeu; satisfer, des del àmbit universitari, les necessitats de l'administració i dels sectors productius, i realitzar accions de transferència de coneixements i de tecnologia, per tal de millorar la salut i la qualitat de vida de la població i protegir el medi ambient. - CTNS - Centre Tecnològic de Nutrició i Salut: El Centre Tecnològic de Nutrició i Salut dóna suport i assistència a les empreses agroalimentàries en l'àmbit de la nutrició i la salut, i desenvolupa activitats de recerca i serveis científics i tecnològics en tota la cadena que implica el procés de disseny, elaboració, validació i posada al mercat d'un aliment funcional que, de forma inherent, porta associat un perfil nutricional saludable. El centre compta amb el suport institucional d'ACC1Ó (l'Agència per a la Innovació i la Internacionalització de l'Empresa Catalana), de la Universitat Rovira i Virgili i de l'Ajuntament de Reus, a més de 14 empreses representatives del sector. També forma part de les xarxes de coneixement, recerca, transferència i innovació següents: The European NutriGenomics Organisation (NuGO), Associació Catalana de Tecnologia (ACTec), Red Nacional de Bioestadística (Biostatnet), Red de Unidades de Cultura Científica (UCC - FECYT), Asociación Empresarial Innovadora de Nutrición y Salud (AINS). - CTQC - Centre Tecnològic de la Química de Catalunya: El Centre Tecnològic de la Química de Catalunya (CTQC) és una fundació privada sense ànim de lucre que es va crear el 2008 amb l'objectiu de contribuir a la millora de la sostenibilitat, la competitivitat, la innovació i el progrés tecnològic en el sector químic de Catalunya, mitjançant la prestació de serveis, l'execució de projectes d'R+D+i i la captació, adaptació i transferència de tecnologies innovadores en un marc de col·laboració amb altres agents. Entre les seves prioritats destaquen la investigació de nous materials, la tecnologia de l'aigua i l'aplicació de les directrius mediambientals europees a la indústria química És membre de la Xarxa de Centres Tecnològics d'ACC1Ó de la Generalitat de Catalunya, i membre del Campus d'Excel·lència Internacional Catalunya Sud(CEICS). Centres de recerca[modifica | modifica el codi] - CRAMC - Centre de Recerca en Avaluació i Mesura de la Conducta: El CRAMC és un centre de recerca propi de la URV format per investigadors del Departament de Psicologia. Està especialitzat en la generació i/o l'aplicació d'instruments per l'avaluació i la mesura de la conducta.[5] El Consell de Govern de la URV en la sessió de 22 de desembre de 2005 va aprovar iniciar la creació d'aquest centre com a resposta a la qualitat de la recerca dels investigadors que el formen. El CRAMC té la missió de fer recerca de qualitat en l'avaluació i mesura de la conducta i la finalitat degenerar, validar i adaptar nous instruments per l'avaluació i mesura de la conducta; aplicar aquests instruments en l'àmbit de les ciències de la salut i socials, i conèixer els mecanismes bàsics i les estructures implicades en la conducta i la relació d'aquestes en les mesures funcionals aplicades. - EMAS - Centre de Recerca en Enginyeria de Materials i micro/nanoSistemes: El Centre de Recerca en Enginyeria de Materials i micro/nano Sistemes, l'EMaS, és el centre de recerca de la Universitat Rovira i Virgili que realitza la seva activitat en l'àmbit de la ciència i l'enginyeria de nous materials i de la seva nanoestructuració per tal d'utilitzar-los en el disseny i desenvolupament de micro i nanosistemes. L'EMaS està integrat per investigadors especialistes en diferents disciplines com són la física, la química i l'enginyeria química, l'enginyeria de materials òptics i fotònics o biofotònics, l'enginyeria electrònica i l'enginyeria mediambiental. - CEDAT - Centre d'Estudis de Dret Ambiental de Tarragona: El Centre d'Estudis de Dret Ambiental de Tarragona Alcalde Pere Lloret (CEDAT), creat el 2007, és un projecte que implica l'Ajuntament de Tarragona, l'Empresa Municipal Mixta d'Aigües de Tarragona (EMATSA), l'Empresa Municipal de Transports de Tarragona (EMT) i la Universitat Rovira i Virgili (URV). Respon a una llarga trajectòria de col·laboració entre l'Ajuntament de Tarragona i la Facultat de Ciències Jurídiques i el Departament de Dret Públic de la Universitat Rovira i Virgili en l'àmbit del dret ambiental i representa la institucionalització d'aquesta cooperació. El Centre duu el nom d'Alcalde Pere Lloret, com a insigne jurista i alcalde tarragoní que fou, a fi de reconèixer la seva defensa dels principis democràtics i dels valors humans en el govern de la ciutat de Tarragona. Els objectius del CEDAT són la generació i la socialització del coneixement en l'àmbit del dret ambiental i, en particular, en el món de la gestió i l'administració locals. - CREIP - Centre de Recerca en Economia Industrial i Economia Pública: El Centre de Recerca en Economia Industrial i Economia Pública (CREIP) es vertebra en dues temàtiques de l'anàlisi econòmica: l'Organització Industrial i l'Economia Pública. La primera branca esmentada estudia les interaccions dels agents productius en els mercats, posant èmfasi en les implicacions econòmiques que tenen les decisions que es desencadenen en l'àmbit privat de l'economia. Per la seva part, l'Economia Pública analitza les decisions preses en l'àmbit del sector públic tant des d'una perspectiva positiva, és a dir, dels efectes derivats de les intervencions públiques a l'economia, com des d'un àmbit normatiu, o sigui, dels instruments i actuacions que s'han d'implementar per aconseguir uns objectius establerts a priori. - C3 - Centre en Canvi Climàtic El Centre de Canvi Climàtic (C3) de la Universitat Rovira i Virgili, situat al campus de les Terres de l'Ebre, és hereu de les activitats científiques i formatives de l'anterior Grup de Recerca en Canvi Climàtic de la Unitat Predepartamental de Geografia de la URV. El C3 pretén ser un punt de referència internacional en la reconstrucció i anàlisi instrumental del canvi climàtic. Entre els seus àmbits d'actuació hi ha la investigació, la docència, l'assessorament científic, la transferència de coneixement i la divulgació en els esmentats camps. A més, també vol potenciar l'excel·lència científica i educativa del Campus Terres de l'Ebre i fomentar la societat del coneixement. El C3, amb reconeguda experiència en la recerca sobre canvi climàtic instrumental, té com a projecte científic esdevenir un centre d'excel·lència i de referència regional (conca mediterrània) i internacional en els camps del rescat, la transferència, la digitalització, el control de qualitat i l'homogeneïtzació de variables climàtiques i geofísiques, i de la generació i anàlisi de dades i productes climàtics d'alta qualitat. També pretén formar el nucli que permeti iniciar l'activitat docent, en aquest ordre, de tercer, segon i primer cicle, en l'àmbit del canvi climàtic i les ciències ambientals. Per assolir aquest objectiu i en exercici de les funcions que li són pròpies, el C3 desenvolupa projectes de recerca i difon els resultats mitjançant l'edició i la participació en publicacions i l'organització i la participació en congressos, col·loquis i seminaris científics; participa en l'organització d'estudis de màster, doctorat i altres cursos d'especialització i d'actualització professional en l'àmbit de les seves competències, d'acord amb la normativa vigent, i impartint-los; duu a terme treballs científics i tècnics i canalitza la transferència dels resultats a persones físiques i entitats públiques o privades en el marc de la legislació vigent; desenvolupa activitats de divulgació científica i de prestació de serveis en els àmbits cientificotecnològics que li són propis. Creació d'Empreses de Base Tecnològica (EBT's)[modifica | modifica el codi] - SIMPPLE, SL - APLICAT, SL - M-BOT SOLUTIONS, SL - BEYOND FOOD, SL - STAITEC CONFIDENCE DATA, SL - SHIROTA FUNCTIONAL FOOD, SL - NT SENSORS, SL - SMARTOXIDE, SL - W3IS2, SL - IMICROQ, SL Instituts universitaris [modifica | modifica el codi] - Institut de Ciències de l'Educació de la Universitat Rovira i Virgili (ICE): L'Institut de Ciències de l'Educació (ICE) és un institut universitari que ofereix serveis de formació del professorat, innovació educativa i assessorament tècnic en els diferents nivells educatius. En aquests moments, l'ICE centra la seva actuació en els camps de la formació permanent del professorat no-universitari, la Normalització Lingüística per a professors de primària i secundària, la formació de titulats universitaris que volen exercir la docència a l'Ensenyament Secundari i l'organització de cursos preparatoris per a l'alumnat. L'ICE té molt present la importància de la formació continuada i basada en les noves tecnologies de la informació del personal acadèmic. - Institut Català d'Arqueologia Clàssica (ICAC): L'Institut Català d'Arqueologia Clàssica és un centre de recerca públic en arqueologia clàssica creat per la Generalitat de Catalunya i la Universitat Rovira i Virgili, amb la participació del Consell Interuniversitari de Catalunya, creat el 2000. Té com a finalitat la recerca, la formació avançada i la difusió de la civilització i cultura clàssiques. Té la seu en un edifici cedit per la Universitat Rovira i Virgili i l'Ajuntament de Tarragona en aquesta ciutat. A més d'impulsar diverses línies de recerca en arqueologia clàssica, també efectua la docència d'un màster en arqueologia clàssica conjuntament amb la Universitat Rovira i Virgili i la Universitat Autònoma de Barcelona. - Institut Català d'Investigació Química (ICIQ): L'Institut Català d'Investigació Química (ICIQ), concebut amb l'objectiu de convertir-se en referent per a la Química en l'Espai Europeu d'Investigació, és l'institut de recerca que proporciona el talent i el lideratge per a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans mitjançant l'aplicació de la química en la frontera del coneixement. La seva missió és liderar, des de la ciència molecular, estratègies transversals per a la resolució de problemes social i econòmicament rellevants, contribuint a la implantació d'una economia basada en el coneixement i a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans. - Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social (IPHES): L'Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social és un institut transdisciplinar de Recerca Avançada constituït l'any 2006. Els seus objectius són realitzar programes de recerca científica des de les Ciències de la Terra i de la Vida, promoure la seva socialització i projectar-ne els resultats a una recerca social prospectiva de caràcter evolucionista. La Paleoecologia Humana és l'Ecologia Humana al llarg del temps. Aquesta forma d'entendre la realitat ens permet prospectar l'evolució de les societats humanes. Sobre la base de la nostra recerca també s'imparteixen activitats docents de tercer cicle a la Universitat Rovira i Virgili, Tarragona. D'aquesta manera els nostres eixos d'activitat són la Recerca, la Docència i la Socialització del Coneixement. Des de l'IPHES volem contribuir a la fusió de les Ciències de la Terra i de la Vida amb les Ciències Socials. Aspirem a transformar la informació en formació i el coneixement en pensament amb un plantejament holístic de la realitat. - Institut d'Investigació Sanitària Pere Virgili (IISPV): L'Institut d'Investigació Sanitària Pere Virgili (IISPV) promou, desenvolupa, gestiona i difon la recerca sanitària i biomèdica i la formació en investigació en l'àmbit de les ciències de la vida i de la salut, en l'àmbit del Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre. Per a assolir aquest darrer objectiu, l'IISPV desenvolupa un programa de formació en investigació i ha establert convenis de col·laboració amb les institucions sanitàries i la Universitat Rovira i Virgili per compartir iniciatives i recursos. L'Institut acull en el seu si l'activitat dels hospitals, la universitat i l'atenció primària, i és una estructura clau per al desenvolupament del model de recerca biomèdica integrada. Els àmbits estratègics de recerca se centren en: −Nutrició i Metabolisme, en la qual hi prenen part grups referents en el territori nacional i internacional dels hospitals universitaris de Sant Joan de Reus, Joan XXIII de Tarragona i de la URV; aquests grups pertanyen a estructures CIBER, i s'hi desenvolupen activitats de recerca bàsica, traslacional i clínica. Existeix el projecte de vincular i unir l'activitat investigadora i empresarial en el si del Tecnoparc, a la ciutat de Reus, ja que l'IISPV pot i ha d'aportar tot el seu potencial humà i tècnic. −Oncologia i hematologia hi participen professionals de l'Hospital de Tortosa Verge de la Cinta (investigació bàsica en limfomes), de l'Hospital Universitari de Sant Joan de Reus (investigació clínica i epidemiològica en càncer) i de l'Hospital Universitari Joan XXIII de Tarragona (investigació clínica). −Neurociències i salut mental col·labora amb l'Hospital Psiquiàtric Universitari Institut Pere Mata de Reus, que són pioners a nivell nacional en l'estudi dels determinants genètics de diverses malalties psiquiàtriques. També hi ha grups de l'Hospital Universitari de Tarragona Joan XXIII que destaquen en la recerca sobre el dolor. −Salut i Ambient, analitza l'impacte de diversos components del medi ambient (tòxics, microorganismes) sobre la salut de les persones. Inclou a grups especialitzats en toxicologia, localitzats a la URV, i a d'altres que investiguen sobre microorganismes i malalties infeccioses, tant de la universitat com de les institucions sanitàries. Durant 2010 el nombre total de publicacions indexades al JCR® ha estat de 265 amb un factor d'impacte acumulat de 1.024 punts i 3,86 punts d'impacte mitjà. |Articles científics més representatius dels centres (2010)| |Parra, S, Marsillach J, Aragonès G, Beltrán R, Montero M, Coll B, Mackness B, Mackness M, Alonso-Villaverde C, Joven J, Camps J. Paraoxonase-1 gene haplotypes are associated with metabolic disturbances, atheroslcerosis, and immunologic otucome in HIV-infected patients J Infect Dis. 2010; 201:627-34. FI: 5,865. 1r quartil.| |Hahn K, Miranda M, Francis VA, Vendrell J, Zorozano A, Teleman AA. PP2A regulatory subunit PP2A-B' counteracts S6K phosphorylation. Cell Metab. 2010; 11:438-44. FI; 17,35. 1r quartil.| |Rodríguez-Santiago B, Brunet A, Sobrino B, Serra-Juhé C, Flores R, Armengol L, Vilella E, Gabau E, Guitart M, Guillamat R, Martorell L, Valero J, Gutiérrez-Zotes A, Labad A, Carracedo A, Estivill X, Pérez-Jurado LA. Association of common copy number variants at the glutathione S-transferase genes and rare novel genomic changes with schizophrenia. Mol Psychiatry. 2010;15:1023-33. FI: 15,049. 1r quartil.| - Institut de Recerca en Energia de Catalunya (IREC): La URV és membre del Patronat de l'IREC, qui vol contribuir al desenvolupament sostenible de la societat i augmentar la competitivitat de les empreses mitjançant la innovació i desenvolupament de nous productes tecnològics; la recerca a mitjà i llarg termini, i el desenvolupament científic i coneixement tecnològic en l'àmbit de l'energia. Alhora vol esdevenir un centre d'excel·lència i de referència internacional en les línies tecnològiques d'acció establertes, mitjançant la recerca, el desenvolupament tecnològic, la innovació i el treball en coordinació amb l'administració pública, les empreses i les universitats. Així doncs, els objectius principals de l'IREC són: promoure i desenvolupar la recerca en energia per obtenir resultats d'alt valor científic i tecnològic a mitjà i llarg termini; liderar el desenvolupament de les línies tecnològiques energètiques aprovades per l'Institut, orientant-les a les demandes de les empreses del sector; oferir serveis d'enginyeria d'alt valor afegit a les empreses del sector energètic; esdevenir consultor estratègic per a l'Administració en temes d'energia; construir una xarxa de col·laboracions amb els principals centres tecnològics i de recerca nacionals i internacionals en l'àmbit energètic; oferir a les empreses i als emprenedors les innovacions tecnològiques fruit de la recerca; col·laborar en la formació especialitzada de les universitats catalanes, i posar a disposició dels departaments de les universitats els laboratoris i equipaments de l'Institut. L'Institut de Recerca en Energia de Catalunya (IREC) va ser creat per contribuir en l'objectiu de fer un futur energèticament més sostenible tenint present la competitivitat econòmica i proveint la societat amb la màxima seguretat energètica. La recerca requereix una visió a llarg termini per tal de permetre identificar els reptes energètics del futur. L'Institut, però, també treballa el desenvolupament de tecnologies que permetran a les empreses implantar solucions innovadores immediates. Les àrees tecnològiques i de recerca de l'IREC són la il·luminació, l'energia tèrmica i l'edificació, la bioenergia i els biocombustibles, l'energia eòlica marina, l'electrònica de potència i les xarxes elèctriques, i els materials avançats per a l'energia. Hospitals universitaris[modifica | modifica el codi] - Hospital Universitari Psiquiàtric Institut Pere Mata - Reus - Hospital Universitari de Sant Joan - Reus El nou Hospital Universitari de Sant Joan de Reus és una construcció ecoeficient de 93.000 metres quadrats que consta de 460 llits. S'hi ha instal·lat aplicacions avantguardistes com la robotització per a algunes funcions o una línia de cuina freda. Així, l'hospital pretén esdevenir un model d'excel·lència assistencial. Està preparat per ser un referent en determinades especialitats, tot tenint molt present la seva vocació universitària. Per això està situat al costat de la futura Facultat de Medicina i Ciències de la Salut i té una important unitat docent amb capacitat per acollir fins a 600 estudiants. El centre és un referent per tota la demarcació de Tarragona en les àrees d'oncologia mèdica i radioteràpia, cirurgia plàstica i reconstructiva, cirurgia de l'obesitat mòrbida, dislipèmies familiars i cardiologia pediàtrica. L'octubre de 1967 va iniciar la seva activitat a la ciutat de Tarragona. Actualment disposa de 399 llits i de 36 serveis, alguns dels quals són de referència per a tota la província. I d'altres en alguna de les seves seccions. El seu objectiu principal és proporcionar a la ciutadania la millor atenció sanitària possible, assegurant eficàcia clínica, rapidesa en la resposta i la més alta qualitat, així com oferir docència i recerca amb el màxim nivell d'excel·lència i potenciar el desenvolupament dels seus professionals aconseguint uns resultats econòmics que permetin la seva viabilitat i sostenibilitat. Fundació URV[modifica | modifica el codi] |Universitat Rovira i Virgili (FURV)| La Fundació URV és l'entitat creada per la Universitat Rovira i Virgili per promoure la relació entre la Universitat i la societat, amb la finalitat d'identificar i satisfer les necessitats de l'entorn socioeconòmic mitjançant la transferència de coneixements, la formació permanent i la innovació. Des de la seva creació, l'any 1999, la Fundació URV ha donat cobertura a un centenar de grups de recerca i ha donat formació a més de 14.000 alumnes mitjançant la coordinació de 3.000 docents, procedents tant de l'àmbit acadèmic com del professional. Publicacions URV[modifica | modifica el codi] Publicacions URV és el segell editorial de les publicacions de la Universitat Rovira i Virgili. Creat al 2005 inicià la seua producció editorial al 2006.[6] Té com a objectiu d'editar i distribuir, a través de diverses col·leccions, obres universitàries de caràcter institucional, docent, investigador i divulgatiu. Des del 2008 està implicat en la coedició dels títols d'Obrador Edèndum.[7] Tot i ser una editorial científica de continguts multidisciplinaris, d'entre les seves publicacions[8] cal destacar les dedicades a l'antropologia i l'etnografia (uns bons exemples en són la col·lecció dedicada a l'antropologia mèdica i la Revista Arxiu d'Etnografia de Catalunya) i el dret ambiental (amb els Quaderns de Dret Ambiental i la Revista Catalana de Dret Ambiental). També és coeditor de la col·lecció interuniversitària catalana Memoria Artium.[9] Càtedres [modifica | modifica el codi] Coneixement i innovació[modifica | modifica el codi] - Càtedra URV-DOW de Desenvolupament Sostenible Creada l'any 2005 entre l'empresa Dow Chemical Ibèrica i la Universitat Rovira i Virgili, té com a missió generalitzar i socialitzar el coneixement en l'àmbit de la sostenibilitat, la qual es fonamenta en el medi ambient, els sistemes econòmics i socials, i en la tecnologia. - Càtedra Universitat URV-Empresa sobre el Foment de l'Emprenedoria i la Creació d'Empreses Té per objectiu fomentar l'esperit emprenedor i la creació d'empreses a la demarcació de Tarragona. - Càtedra UNESCO de Privadesa de Dades És fruit d'un acord entre l‘UNESCO i la Universitat Rovira i Virgili. Té per objectiu promoure la recerca, l‘educació i la difusió en el camp de la privadesa de dades, un dret fonamental reconegut per les Nacions Unides a la Declaració Universal dels Drets Humans (1948). - Càtedra Antoni Pedrol i Rius d'Estudis Jurídics Locals Aquesta càtedra s'ha creat entre la Fundació Cultural de Reus Pedrol Rius, l'Ajuntament de Reus, la Fundació URV i la Universitat Rovira i Virgili amb la finalitat de donar unitat i major transcendència a totes les activitats en matèria jurídica local. - Càtedra d'Estudis de Dret Ambiental, Alcalde Pere Lloret (CEDAT) Els objectius del CEDAT són la generació i la socialització del coneixement en l'àmbit del dret ambiental i, en particular, en el món de la gestió i l'administració locals. La Universitat Rovira i Virgili s'ha convertit en un punt de referència en el mapa català i espanyol en aquest àmbit gràcies a l'esforç continuat i a la voluntat del professorat que ho impulsa, així com al suport d'altres professionals i institucions. - Càtedra Internacional URV-REPSOL YPF d'Excel·lència en Comunicació És el resultat d'un conveni de col·laboració entre aquesta Universitat, a través de la Unitat Predepartamental de Comunicació, i Repsol YPF. Aquesta Càtedra porta a terme activitats de recerca, de formació universitària i de divulgació en l'àmbit de la comunicació social, amb una vocació de foment de la qualitat i de l'excel·lència ètica i estètica. - Càtedra Universitat-Empresa per al Foment de la Innovació Empresarial Creada per conveni amb la Diputació de Tarragona, té com a objectiu principal convertir-se en un punt d'anàlisi, reflexió i debat per promoure la innovació i la competitivitat de les empreses de la demarcació de Tarragona. - Càtedra d'Economia Local i Regional La Càtedra d'Economia Local i Regional ofereix serveis de transferència de coneixement en aquest àmbit als agents de la demarcació de Tarragona, amb una especial sensibilitat per les Terres de l'Ebre. La seva creació ha estat possible per iniciativa de la URV, que ha comptat amb el suport de l'Ajuntament de Tortosa i de la Diputació de Tarragona. - Càtedra d'Habitatge. Creada al 2013, és la primera Càtedra a nivell estatal que analitza la problemàtica de l'habitatge, des d'un punt de vista multidisciplinari, i que participa en diferents projectes a nivell europeu en habitatge, com el TENLAW, Prevenció dels desnonaments, etc. http://housing.urv.cat/. - Càtedra UNESCO de Diàleg Intercultural al Mediterrani Formada entre l'Organització de les Nacions Unides per a l'Educació, la Ciència i la Cultura i la Universitat Rovira i Virgili té la finalitat de fomentar un sistema integrat d'activitats d'investigació, formació, informació i documentació en el camp del diàleg intercultural i interreligiós de la Mediterrània. - Càtedra en Ciència i Humanisme Ha estat creada per fomentar, promoure i difondre els valors de la ciència a la societat des de la perspectiva humanística i afavorir la seva visibilitat social, és a dir, per generalitzar i socialitzar el coneixement en aquest àmbit. Vegeu també[modifica | modifica el codi] Referències[modifica | modifica el codi] - Sánchez, Sònia. «Les universitats catalanes debaten la seva integració». Diari Ara [Barcelona], 23/10/2011, p.14-15. ISSN: 2014-010X. - Pressupost 2011 - Pàgina web de ComCiència - Xarxa estatal d'UCC+i - COSI, S.; CANALS, J.; HERNANDEZ-MARTINEZ, C.; VIGIL-COLET, A (2010). Parent-child agreement in SCARED and its relationship to anxiety symptoms. Journal of Anxiety Disorders, 24 (1), 129-133. - CARTAÑÀ, M. El doctor Antoni González Senmartí ha plasmat en un llibre els deu primers anys de la Universitat Rovira i Virgili, El Punt, 08-03-2006. [Consulta: 2 d'abril de 2010] - FILELLA, Carina. La URV divulgarà les obres de pensament científic i humanístic que edita Obrador Edèndum, El Punt, 10-12-2008. [Consulta: 2 d'abril de 2010] - Notícia del catàleg de publicacions en paper i electròniques. [Consulta: 23 de gener de 2013] - Universitat de Girona, Memoria Artium, alta divulgació en història de l'art. [Consulta: 23 de gener de 2013] Enllaços externs[modifica | modifica el codi] - Lloc web de la Universitat Rovira i Virgili - Fundació URV - Unitat de Comunicació de la Ciència i la Innovació de la URV i del CEICS, ComCiència - Campus d'Excel·lència Internacional Catalunya Sud (CEICS)


text: Xe, la pilota és un deport mol' valencià qu'es jûa entre dos equipos d'onze jûãors cada un -llevant del Madrið, que sempre jûa & dotze- qu'es diuen furbolistes i que rinyen per clavar una pilota de pell de vaca (blanca & taques negres) en la porteria dels âtres, d'ahí el nom genèric de pilota. La pilota valenciana Edit La pilota no ha de ser confundida & la pilota valenciana, que és la versió pobra d'est' âtre deport, declarat d'interés general i mol' més conegut internacionalment; la pilota valenciana, en cànvit, és un joc tradicional valencià mol' popular entr'els bascs de Benidorm qu'es jûa en uns puestos qu'es diuen trinquets. La pilota del putxero Edit Tammé se li diu pilota a lo que posen les aweles en el putxero, qu'està compost de dos parts: els pinyons i lo que seria la pilota pròpiament dita, qu'està feta & uns ingredients secrets que només coneixen tres aweles en to' lo món i que mai poden viatjar juntes ni alhora, per lo que puguera passar. En alguns pobles com Guadassuar se solen dîxar les pilotes en l'andana pâ qu'es corquen, perô en âtres puestos com per allà baix la Marina, lo normal és enrôllar-les en fulles de col i traure-les de picãeta en els bars...


text: Successió vegetal La successió vegetal és l'evolució que segueix una comunitat vegetal vers a la clímax. És un procés d'autoorganització o de maduració, amb certes característiques d'irreversibilitat. Les fluctuacions que pot experimentar un ecosistema van disminuint d'amplitud a mesura que s'arriba a la clímax. Aquesta és una altra característica de la successió. I això té a veure amb les propietats que dóna la maduresa a un ecosistema: competitivitat i estabilitat. Les plantes que van irrompent en la successió són cada cop més competitives, fent fora ràpidament a les que colonitzaven abans l'espai. Presenten també més estabilitat i resistència amb mides més grans i estructures més poderoses. La tendència general en el decurs de la successió és un augment de la complexitat vital i de la interactivitat entre els organismes d'un ecosistema. Això repercuteix en un augment de la diversitat (a causa de l'augment de nínxols ecològics) i de la productivitat (a causa de l'augment de la competitivitat) que fan guanyar autonomia al sistema. Aquest augment, però, no té per què ser lineal o sostingut, i al llarg de la successió es pot passar per fases de menys diversitat o de menys productivitat. Aquest procés és d'una sola direcció, i per tant irreversible, però tot i que calen cada cop pertorbacions més grans per destruir-lo, sempre acaben donant-se. A això s'anomena regressió vegetal. La regressió és un procés asimètric al de la successió, ja que es dóna de sobte (la successió necessita dècades) i condueix a un estadi primerenc indeterminat que no té perquè mai haver-se passat. Successió forestal[modifica | modifica el codi] Com a sistema ecològic que són, els boscos estan subjectes a la successió d'espècies.[1] Això es deu al fet que hi ha espècies "oportunistes" o "pioneres" que produeixen altes quantitats de llavors, que s'escampen pel vent, i per tant poden establir-se ràpidament sobre grans superfícies no aforestades, i són capaces de créixer a plena llum. Un cop han creat una massa forestal, la seva pròpia ombra dificulta la seva reproducció. A les hores, apareixen les espècies "tolerants" d’ombra, que són capaces d'establir-se a l'ombra de les pioneres. Quan les pioneres morin, les tolerants ocuparan el seu lloc. A la Garrotxa, per exemple, el trèmol (Populus tremula) és una espècie clarament pionera en zones frescals. Les espècies tolerants són capaces de reproduir-se sota la seva pròpia ombra, i per tant es diu que el bosc ha assolit un clímax. Això no obstant, si sobrevé una catàstrofe important, farà falta de nou l'actuació de les pioneres, que per tant és desitjable que no siguin gaire lluny. Normalment a la natura les coses no són "blanc o negre", solen haver-hi "entremitjos". És normal doncs que entre els dos extrems de tolerància/intolerància d'ombra hi hagi diversos graus, i per tant hi ha espècies més o menys tolerants d'ombra, que poden actuar com pioneres o climàtiques, segons les circumstàncies. És per això que la tolerància d’ombra de cada espècie té gran importància en silvicultura. Referències[modifica | modifica el codi] - McEvoy, Thom, Positive Impact Forestry, p 32 "Species Succesion and Tolerance", Island Press, 2004 |A Successió vegetalhi ha contingut multimèdia relatiu a:|