Dissabte, 11 Juliol 2015 14:57 El barri antic de Valls obre al públic els monuments històrics La Capella del Roser, el refugi antiaeri i el Campanar de Sant Joan romandran oberts al públic durant el mes de juliol Valls obrirà els monuments historicoartístics de la ciutat durant el mes de juliol, completant així l’oferta turística per a totes les persones que visitin la ciutat durant aquest mes. D’aquesta manera, fins el 31 de juliol, de dilluns a dissabte romandrà oberta la Capella del Roser i la reproducció de la batalla de Lepant, amb les de 2600 rajoles del segle XVII (11.30 h), el campanar de l’església de Sant Joan (12.30 h.) i el refugi antiaeri de la Guerra Civil de la plaça del Blat (12.30 h). Les entrades es poden adquirir a l’oficina de turisme del carrer de la Cort, i permeten visitar durant 30 minuts cadascun dels espais turístics anteriorment mencionats. El preu per accedir als monuments és d’un euro per persona i dos euros en el cas de la capella del Roser. L’oficina de Turisme també ofereix una entrada combinada de 4 euros que permet la visita als 3 monuments en un mateix dia. Dissabte, 04 Juliol 2015 20:09 Aprovada la rebaixa a l'AP-2 per als camions de l'N-240 L'Estat dóna llum verd a la bonificació de fins al 50% en els peatges entre Lleida i Montblanc per fomentar el desviament voluntari dels vehicles de gran tonatge El Consell de Ministres va aprovar finalment ahir el conveni entre el govern de l'Estat i Autopistas Concesionaria Española SA, perquè els vehicles pesants de quatre o més eixos es puguin beneficiar del desviament voluntari des de l'N-240 cap a l'AP-2 en el tram Lleida-Montblanc, a canvi de bonificacions de fins al 50% en el peatge de l'autopista. Com ja es va anunciar fa unes setmanes, es tracta d'un pla que posa en marxa el Ministeri de Foment de desviament voluntari de camions des de carreteres convencionals cap a autopistes de peatge que s'aplicarà com a prova pilot fins al 30 de novembre en sis trams de carretera, un dels quals és el Lleida-Montblanc. La mesura havia d'entrar en vigor l'1 de juliol, però es va retardar fins a la seva aprovació. El pla afecta vies de diversos punts de l'Estat i, en el cas de Catalunya, aquesta prova pilot es realitzarà en el tram de carretera Lleida-Montblanc, tal com s'havia anunciat. La mesura suposarà un estalvi de 5,85 euros per vehicle i recorregut. Foment calcula que se'n podran beneficar uns 145.000 vehicles pesants. Els transportistes que prenguin l'alternativa de pagament s'estalviaran 16 minuts de conducció respecte als 43 minuts estimats per fer el recorregut per l'N-240. Mentre duri la prova pilot, el Ministeri de Foment avaluarà l'efectivitat de la mesura i la seva viabilitat pressupostària per determinar la possibilitat d'una implantació definitiva als trams actuals d'autopista i l'extensió a d'altres, segons va explicar ahir la vicepresidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría. Desconfiança i escepticisme La mesura posada en marxa ahir pel govern espanyol ja va ser rebuda en el seu dia amb desconfiança des del territori i amb escepticisme des del govern de la Generalitat. Davant la demanda de gratuïtat del tram de l'AP-2 entre Lleida i Montblanc que pugui descongestionar l'N-240, la simple bonificació és poc incentivadora. L'alcalde de Montblanc, Josep Andreu, va assegurar en el seu dia: “Algun camió més passarà per l'autopista, però no crec que arregli res. Els transportistes tenen bonificat fins al 75% entre Fraga i Alfajarín, i la majoria continuen passant per la carretera. S'ha de ser més agosarat.” I el de les Borges Blanques, Enric Mir, deia que “tot el que pugui reduir el volum de trànsit és positiu, però no aporta una solució definitiva”. La conselleria de Territori també va mostrar el seu escepticisme davant la voluntarietat de la mesura de Foment. Des de la Generalitat s'aposta per l'experiència de Girona amb l'N-II i l'AP-7 amb desviament obligatori, que, segons asseguren, ha estat un èxit, ja que millora la mobilitat i la seguretat viària. Dissabte, 04 Juliol 2015 14:26 Patrimoni i gastronomia s’uneixen per a descobrir l’Alt Camp La ruta ‘Del Cel a la Terra’, permet la pujada al campanar de Sant Joan Baptista de Valls i un tast de vins al celler de Nulles Una nova activitat, consistent en la visita al campanar de l’església de Sant Joan Baptista de Valls i la visita i degustació de vins al Celler Cooperatiu de Nulles, donarà a conèixer dos dels monuments més emblemàtics de l’Alt Camp. L’activitat, anomenada ‘Del cel a la Terra’, ofereix la visita a aquests dos monuments aixecats al mateix període històric, a finals del s. XIX i principis del s. XX. Aquesta visita ofereix la possibilitat de visualitzar la comarca des de dos punts de vista diferenciats. D’una banda, des de dalt del campanar, a una alçada de 74 metres, es pot veure la comarca a vista d’ocell. No envà, es tracta del campanar més alt de Catalunya sense comptar els de la Sagrada Família. D’altra banda, el celler de Nulles és un exemple de l’explotació vinícola de la comarca. La ruta, organitzada conjuntament per l’Oficina Municipal d’Informació Turística de Valls i la Vinícola de Nulles es podrà realitzar tots els dissabtes de juliol a les 18.00 h. La visita s’iniciarà al campanar de l’església de Sant Joan Baptista de Valls per, posteriorment, fer la vista al celler cooperatiu en el que es finalitzarà amb un tast de vins i berenar. Per a participar en l’activitat és necessària la reserva prèvia posant-se en contacte amb l’Oficina Municipal d’Informació Turística de Valls (977 612 530). Per a més informació es pot consultar aquest enllaç: L’Alt Camp també ha estat premiada pels resultats obtinguts en la recollida de residus d’aparells elèctrics i electrònics El director de l’Agència de Residus de Catalunya (ARC), Josep Maria Tost, va lliurar dimecres els diplomes de reconeixement als ens locals de Catalunya que han obtingut els índexs més alts de recollida selectiva durant l’any 2014, i als que han generat menor fracció resta. L’acte va tenir lloc dimecres 1 de juliol al Palau Robert de Barcelona. L’objectiu és el de premiar els millors resultats en recollida selectiva total, per les fraccions d’orgànica, vidre, paper i cartró i envasos lleugers, i segons la mida del municipi. Així es reconeix la tasca feta en benefici de la recuperació de residus i, per tant, per reduir la dependència dels sistemes finalistes -la incineració i els abocadors. Alhora, es pretén animar la resta de municipis i comarques perquè continuïn avançant per obtenir bons resultats. La tinent d’alcalde de Neteja, Ivana Martínez, hi va assistir en nom de l’Ajuntament de Tarragona, ciutat reconeguda en la categoria de 'Millor recollida selectiva neta de Paper i Cartró' en municipis de més de 50.001 habitants amb 29 kg per habitant. D’altra banda, la comarca de l’Alt Camp també ha estat premiada pel seu resultat en la recollida selectiva de residus d’aparells elèctrics i electrònics (RAEE) amb 11,8 kg/hab/any. Dilluns, 22 Juny 2015 19:06 La plaça del Convent de les Arts acollirà la revetlla de Sant Joan d’Alcover Alcover oferirà multitud d’activitats per a totes les edats per celebrar la nit més curta de l’any El dimarts 23 de juny s’inicia la Revetlla de Sant Joan a Alcover que, en l’edició d’enguany, tindrà com a protagonistes el foc i la música i en la que destaca el nou emplaçament escollit per a celebrar la revetlla, la plaça del Convent de les Arts. La festa començarà amb l’arribada de la flama del Canigó, portada des de Rues pel Ball de Diables Bruixots d’Alcover. A les 19.00 hores es durà a terme la tradicional foguera per als infants a la Plaça Nova, on el Ball de Bruixots Diables d’Alcover llegiran la sàtira de Sant Joan. Els més petits podran gaudir d’un berenar popular basat en coca i xocolata. A les 00,00 h, la plaça Nova acollirà la foguera de Sant Joan. Des d’aquesta plaça, els diables acompanyaran, en cercavila i fent un correfoc, als assistents fins a la plaça ubicada davant del Convent de les Arts, on tindrà lloc la revetlla, substituint al Pavelló Municipal (on s’havia fet fins ara). El Dj Gerard Clares i Pepin s’encarregaran de punxar la música en el que serà la nit més curta de l’any. Dissabte, 20 Juny 2015 12:26 Maria del Mar Bonet, La Dharma, Els Pets, Orquestra Mondragón o The Mamzelles, per Sant Joan a Valls La festa major, del 18 al 24 de juny, homenatjarà els 50 anys de pop català amb una quarantena de concerts i presentarà la restauració del gegantó Lladrefaves El passat dijous 18 de juny es va iniciar la Festa Major de Sant Joan de Valls. Durant set dies, la capital de l’Alt Camp acollirà multitud d’actes i concerts, tots ells marcats per un ritme festiu, en la que una seixantena d’entitats i vuit grups de treball col·laboren per tal que sigui tot un èxit. En l’edició d’enguany destaca la gran oferta musical, on una gran varietat d’estils hi seran presents per a satisfer tots els gustos així com la presència d’importants grups de música en català. La Festa Major de Sant Joan també inclourà enguany una mostra de balls de vells, dames i vells i malcasats, per tal de posar en valor aquests elements festius. Homenatge als 50 anys de pop català Valls homenatjarà els 50 anys de pop català, amb un programa de festes que inclou l’actuació d’importants grups de música en català. Grups ben actuals com Oques Grasses, Aspencat, Zoo, Gertrudis, The Mamzelles o Germà Negre,que compartiran escenaris amb grups històrics com la cantautora Maria del Mar Bonet, la Companyia Elèctrica Dharma així com Artur Gaya, dels Quicos, que oferirà un homenatge a Ovidi Montllor. També actuaran Els Pets, amb la gira dels 30 anys i la gran dama del blues catalana, Big Mama Montse. D’altra banda, també destaca l’actuació de grups locals com Second Trast, Fool Brains, Fenya rai, Murmur i l’Orquestra Gerhard. 44 grups musicals A la festa major no només hi serà present la música en català, també destaca la presència de tres grans grups bascos de diferents generacions. Javier Gurruchaga i l’Orquestra Mondragón, un clàssic de l’època de reivindicacions democràtiques, Juantxo Skalari & La Rude Band des de Pamplona, que oferiran un gran concert així com Esne Beltza. Molt destacable és també la presència del clàssic grup sevillà Reincidentes. L’Orquestra Mitjanit, l’Orquestra Meravella, l’Orquestra Montgrins i la vallenca Marinada també oferiran brillants actuacions durant el Sant Joan vallenc. Per a complementar l’oferta musical, participaran en aquesta gran festa musical els dj’s Martin Plan B, vingut des de València així com els dj’s del ‘Va parir tour’ de Flaix FM. En total, més de 44 grups de música passaran per Valls durant aquesta intensa setmana. Les actuacions musicals es duran a terme en tres espais diferents de la capital de l’Alt Camp. L’aparcament del barri antic per a les audiències més àmplies i joves; el Pati per a les orquestres de ballables; i la Plaça de l’Oli per a la nit inaugural, els concerts vermuts, els cafès concerts i els concerts més reposats. El dissabte dia 20 es realitzarà la 17a trobada gegantera. El diumenge 21 es farà la 25a trobada de corals vallenques al Centre Cultural, mentre que als carrers s’hi durà a terme el ball de vells, dames i vells i malcasats. Al vespre del mateix dia, músics dels ministrers, que interpreten ‘la música al vol’ ocuparan els campanars de les esglésies de Sant Joan, Sant Antoni i el Carme. El dilluns 22 la Plaça del Blat acollirà la presentació dels nous vestits dels gegantins Lladrefaves i la negreta, dissenyats per Amadeu Ferré. La vigília de Sant Joan arribarà la Flama del Canigó a la tarda, mentre que a la nit les Completes seran protagonitzades pel ball de l’àliga a l’interior de Sant Joan així com l’actuació conjunta del seguici a la sortida. La Diada de Sant Joan, 24 de juny, s’iniciarà amb les matinades, seguirà amb l’anada a l’ofici i les balladetes del migdia a la Plaça del Blat, posteriorment s’hi farà el Tomb del Poble amb tot el seguici cerimonial al complet per finalitzar amb l’entrada de l’àliga a la Plaça del Blat, enmig d’una ballada conjunta del seguici, on també hi haurà focs d’artifici. Valls, ciutat de Castells Tant a la Nit de Completes, del 23 de juny, com l’endemà al migdia, a la Diada de Sant Joan, s’hi faran les clàssiques actuacions castelleres, que seran les primeres grans diades de la temporada per a la Colla Vella dels Xiquets de Valls i la Colla Joves Xiquets de Valls. També destaca la presentació del llibre ‘Els Xiquets de Valls durant el primer franquisme, 1936-1960’, d’Àlex Cervelló Salvadó així com l’estrena del curtmetratge ‘Camises cap al cel’, a càrrec del director Jordi Ferré. Ambdós actes tindran lloc el dissabte 20 de juny. Dijous, 28 Mai 2015 00:00 El pla de cribratge del càncer de colon s'implantarà a tota la demarcació a finals de 2016 El programa s'ha implantat a l'Alt Camp i a la Conca de Barberà, a finals d'any, ho farà al Baix Camp i al Priorat i, el 2016, al Tarragonès i Baix Penedès El programa del cribratge del càncer de còlon i recte estarà implantat a tota la demarcació de Tarragona. Després d'iniciar-se el 2012 al Baix Ebre, el programa es va ampliar al Montsià el 2014 i a l'Alt Camp i la Conca de Barberà el febrer d'enguany. Segons s'ha avançat aquest dimecres a Salou en la tercera jornada sobre la implementació del Pla de salut 2011-2015 al territori, el pla s'estendrà a la Terra Alta a l'octubre, al Baix Camp i al Priorat a finals d'any, i al Baix Penedès i al Tarragonès el 2016. Pel que fa als resultats, destaca que la participació en aquest programa de la població convidada al Baix Ebre és del 60%, deu punts més que la mitjana de Catalunya. Uns 200 professionals sanitaris han participat aquest dimecres 27 de maig a la tercera jornada sobre la implementació del Pla de salut 2011-2015 de les regions sanitàries del Camp de Tarragona i de les Terres de l'Ebre al Teatre Auditori de Salou, on s'han presentat els resultats de les experiències de cribratge del càncer de colon i atenció a la cronicitat, entre d'altres. Els resultats del programa del cribratge del càncer de còlon i recte a les Terres de l'Ebre, que es va iniciar el maig de 2012, són excel•lents, segons han manifestat els responsables sanitaris. La participació de la població convidada -els homes i dones d'entre 50 i 69 anys del Baix Ebre- és del 60%, sent superior a la mitjana de la població de Catalunya, que se situa en el 48%, així com l'acceptació de fer-se una colonoscòpia quan el test de cribratge -el test de sang oculta en femta- és positiu. Les dones participen en un 63%, una mica més que els homes, que ho fan en un 58 %, però la taxa de positivitat del test en els homes és del 9,3% i en les dones del 5,4%. Pel que fa a la detecció de càncers invasiu ha estat de 4,7 per cada 1.000 persones cribrades. En conjunt, a la demarcació de Tarragona la població diana d'aquest pla és de 92.724 persones, que es preveu que augmenti entre un 8 i un 9% de cara a l'any 2020. La secretària general de Salut, Roser Fernández, ha destacat durant la inauguració de la jornada que, després dels ajustos econòmics realitzats en passats exercicis, s'han començat a recuperar les condicions de treball del personal sanitari i les llistes d'espera que, segons s'ha destacat, se situen a nivells del 2010. Fernández ha subratllat també que, "des del 2011 el Pla de salut disminueix el risc a emmalaltir, potencia un model d'atenció sanitària i social centrat en la persona per garantir continuïtat assistencial en tots els nivells assistencials, en salut digital incorpora de forma assenyada les noves tecnologies, i centra la recerca i innovació al servei d'aquestes polítiques de salut". En la mateixa línia el director general de Planificació i Recerca en Salut, Carles Constante, ha posat en valor la tasca de col·laboració entre entitats per atendre millor el ciutadà. En el cas de l'atenció a la cronicitat hi ha" un abans i un després", segons ha dit. A nivell territorial, el gerent de la regió sanitària del Camp de Tarragona, Josep Mercadé, i el de les Terres de l'Ebre, Albert Gómez, han destacat la visió de conjunt de les dues regions que donen servei a 800.000 persones i el reforç de l'atenció primària, per fer-la més accessible al ciutadà i més coordinada amb l'atenció especialitzada. L’Ajuntament de Valls urbanitzarà el Call Jueu Les obres, que duraran 13 mesos, transformaran vuit carrers del call i la zona del carrer Mossos d'Esquadra L'adequació de tot l'entorn del Call Jueu serà una realitat. L'Ajuntament de Valls ha declarat l'oferta de l'empresa Bigas Grup la més avantatjosa en el procés de licitació de les obres, que tindran un cost de 641.700 euros. Aquest projecte, que dinamitzarà el casc antic, consisteix en la urbanització dels carrer d'en Simó, de l'Escrivania, del Call, dels Jueus, del Mur, de Sant Isidre, Artús i Costa de l'Església així com la urbanització del carrer Mossos d'Esquadra. L'objectiu de les obres és fer més accessible i còmode aquests carrers per als vianants, apostant per carrers de plataforma única i per materials i acabats nobles, en consonància amb l'entorn d'alt contingut patrimonial. Les obres, que transformaran bona part del casc antic de Valls, es duran a terme en dues fases i està previst que durin 13 mesos. En la primera fase s'urbanitzaran els carrers de la Costa de l'Església, Escrivania, d'en Simó, del Call, dels Jueus i del Mur. En la segona fase s'intervindrà en els carrers Artús i San Isidre. El projecte preveu que, a zona del carrer Mossos d'Esquadra, s'enderroquin diversos immobles situats a tocar d'aquest carrer per tal d'ampliar l'actual aparcament, així com la urbanització del carrer Santa Margarida. Gerard Quintana tanca a Valls la gira en duet abans de la reaparició de Sopa de Cabra El Teatre Principal acollirà aquest dissabte 25 d'octubre, a les 21:00 h, el concert de Gerard Quintana i Xarim Aresté Valls acollirà el concert final de gira del projecte compartit de Gerard Quintana amb el guitarrista Xarim Aresté tres mesos abans de la reaparició de Sopa de Cabra en tres concerts estiuencs i exclusius. La cita serà aquest dissabte 25 d'abril,a les 21:00 h, al Teatre Principal. L'Ajuntament també ofereix la Promoció Jove amb entrades a 3 euros per als menors de 30 anys durant els 30 darrers minuts abans de l'inici de l'espectacle. El duet creatiu entre Gerard Quintana i Xarim Aresté dóna com a resultat aquest format íntim del seu recent disc 'Tothom ho sap', ideal per ser presentat en teatres. Un cop demostrada la potència i efectivitat de la banda del vocalista de Sopa de Cabra i del líder de Very Pomelo i guitarra en la gira del retrobament de Sopa, aquest espectacle ha permès comprovar el suc que treu aquest tàndem en la distància curta, armats només amb una guitarra acústica i les pròpies veus. Planerament enamorats del que fan, Quintana i Aresté interpretaran els temes del disc que dóna nom a l'espectacle, 'A cau d'orella'. Això sí, intercalen algunes cançons emblemàtiques de Sopa de Cabra, no hi falta alguna peça dels discos en solitari de Quintana i inclouen adaptacions acústiques de Pau Riba, Bob Dylan i Daniel Lanois, entre d'altres. Un bon tàndem Separats per una vintena d'anys, ja que Quintana en té 50 i Aresté 30, exhibeixen un excel·lent bon feeling sobre l'escenari. El repte dels dos artistes és tocar la corda de l'emoció amb les mínimes eines possibles. Una guitarra i dues veus passegen amb llibertat per les seves cançons i pels seus respectius repertoris sense deixar de caminar pels espais que ens commouen i atrauen, més enllà de les etiquetes on sovint els toca viure. La darrera visita de Gerard Quintana a la ciutat de Valls va ser en el marc del concert dels '10 de les Decennals', el febrer de 2011, que va reunir deu formacions del pop i rock en català en un concert multitudinari. Les entrades per al concert de Gerard Quintana i Xarim Aresté es poden adquirir fins al mateix dissabte 25 d'abril per internet al web www.ticketea.com les 24 hores del dia i a la taquilla del Teatre Principal des d'una hora abans de la primera funció de l'espectacle. Trenta minuts abans estarà disponible la Promoció Jove per la qual els menors de 30 anys poden adquirir a la taquilla localitats a 3 euros. La fira, que fomenta la prevenció de residus i la recollida selectiva, tindrà lloc aquest dissabte al Pati La segona edició de l'Ecofira tindrà lloc el proper dissabte 18 d'abril de 10.00 a 14.00 h i de 17.00 a 20.00 h al Pati. Aquesta edició s'engloba en el marc de la campanya de prevenció de residus i civisme 'Tria bé no costa gens', promoguda per l'Ajuntament de Valls. L'objectiu d'aquesta segona edició de l'Ecofira és la de crear un espai familiar on petits i grans puguin dur a terme activitats que fomentin la prevenció de residus, la millora de la recollida selectiva així com promoure els valors i els comportaments cívics a la via pública. Les activitats encarades per a adults consistiran en diversos tallers relacionats amb la prevenció i reutilització de residus. Hi haurà tallers de bijuteria amb materials reciclats, taller de vitralls amb discs compactes reutilitzats, elaboració d'objectes amb ganxet, taller de creació de paper, taller de restauració de petits objectes, taller de sabó a partir d'oli de cuina utilitzat així com taller de manteniment de bicicletes. Per altra banda, les activitats orientades als més menuts seran el taller de joguines fetes a partir de materials reciclats, taller de titelles de roba, aprendre a plantar una planta i jocs d'inflables. Durant tot el dia que duri l'Ecofira es podrà visitar al Pati l'exposició 'Orgànica' de l'Agència de Residus de Catalunya (ARC), una exposició que té com a objectiu conscienciar sobre els beneficis de la recollida selectiva de la fracció orgànica, així com conèixer el procés de transformació de la fracció orgànica i els beneficis que té per a la salut i el medi ambient. En el marc d'aquesta jornada, també s'organitzarà el 5è Mercat del Re-canvi, on les persones interessades podran intercanviar de manera presencial aquells objectes que ja no utilitzen per altres. Intercanvis de tot tipus, ja sigui de llibres, jocs, joguines, roba, electrodomèstics com de coneixements: oferir classes de guitarra, de català, etc. Per últim, tindrà lloc la xerrada 'L'hort al tros i al balcó', on descobrir què és necessari per a poder fer el teu propi hort i compartir les diferents experiències dels participants. La xerrada tindrà lloc, a les 12:00 h, a la Sala Sant Roc (IEV). La moto de Marc Màrquez s’exposarà a la Repsol Racing Tour de Tarragona, Valls i Reus Durant la inauguració de l'exposició, l'alcalde destaca que activitats com l'exhibició aèria i la Bicletada Popular són possibles gràcies al patrocini de Repsol, Eroski o Parc Central L'exposició 'Repsol Racing Tour', és una mostra interactiva itinerant en la qual la companyia resumeix la seva història en el món de la competició del motor. La mostra, de 145 metres quadrats, mostra elements clau en la història de la competició de Repsol, com la moto amb la qual Marc Màrquez va guanyar el seu primer mundial de MotoGP, una granota de competició de Dani Pedrosa, vídeos, fotografies així com diferents productes com ara carburants o llaunes de lubricants. La mostra, que romandrà oberta del 15 al 19 d'abril a l'últim tram de la Rambla Nova de Tarragona (tocant al Balcó del Mediterrani), també s'instal·larà a Valls el cap de setmana del 25 i 26 d'abril a l'aparcament del carrer de Vapor del Maó, i a Reus ,del dimecres 3 al 7 de juny, a la plaça de la Llibertat. Durant la inauguració de l'exposició, l'alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, ha afirmat que, per tercer any consecutiu, Tarragona viurà un altre cap de setmana espectacular gràcies a la participació dels ciutadans en les activitats que tindran lloc el cap de setmana dels dies 25 i 26, l'exhibició aèria amb paracaigudisme del dissabte i la Bicicletada (gràcies a Parc Central i Eroski), que tindrà lloc el diumenge. "Aquestes activitats són possibles gràcies al patrocini de Repsol" ha sentenciat l'alcalde, tot agraint a Repsol "l'esforç que ha fet portant l'exhibició aèria al Balcó del Mediterrani en els últims anys, com a prèvia a la bicicletada". L'alcalde de la ciutat també ha afirmat que l'element més important és que una gran marca com Repsol estigui vinculada als Jocs del Mediterrani 2017, fet que beneficiarà molt la candidatura a nivell de publicitat. En la seva intervenció, l'alcalde també ha aprofitat l'ocasió per agrair a Repsol la seva voluntat de divulgació de la tasca que l'empresa realitza pel que fa a la producció de combustibles i investigació de nous carburants. L'alcalde ha afirmat que, en l'exposició, "queda demostrada la importància que té la química en qualsevol àmbit de la vida". Claret Clown actua dissabte al Teatre Principal de Valls L'espectacle, que tindrà lloc a les 18:00 hores, ha estat avalat per les bones crítiques Claret Papiol protagonitza l'espectacle familiar 'Sóc un pallasso' aquest dissabte a les 18.00 hores al Teatre Principal de Valls. L'espectacle ha estat avalat tant per les bones crítiques als mitjans de comunicació locals i nacionals, com pel públic, els programadors i els directors de festivals i certàmens familiars de pallassos. En el seu espectacle, Claret Clown apropa als nens i nenes la llegenda de l'August, el primer pallasso que va existir sobre la terra. La seva actuació arriba a Valls dins el marc de cooperació artística amb la companyia local Passabarret, que n'ha fet la selecció. El pallasso català porta més de 30 anys de carrera artística i s'ha convertit en tota una referència en el món clown. És el cofundador del primer Circ Cric, de la Companyia Còmica La Ganga i fundador de la Companyia Germans Poltrona entre d'altres. Antoni-Maria-Claret Papiol March, pallasso, actor i pedagog, és un personatge clau en la renovació del circ a Catalunya, ha guanyat el Premi Sabatot Alegre i Premi FAD-Sebastià Gasch. Va estudiar interpretació a l'Institut del Teatre de Barcelona, aprengué "moviment i consciència del cos" amb Mònica Pagneux a París i Barcelona. També va ser alumne d'un altre mític nom del clown, Avner the Excentric. Ha fet de presentador de circ, com al Circ Raluy i al Festival Trapezi de Reus. És professor de clown a l'Escola de teatre el Galliner de Girona, a l'Escola d'art dramàtic la Casona a Barcelona, i a l'Escola Memory de Barcelona. Les entrades per a veure l'espectacle es poden adquirir fins al mateix dissabte 11 d'abril per internet al web www.ticketea.com i a la guixeta del Teatre Principal des d'una hora abans de la primera funció de l'espectacle. Valls reuneix el món casteller de Catalunya per posar els primers pilars del futur museu Una vintena de colles participaran aquest divendres 27 de març en el tret de sortida de les obres del Museu Casteller de Catalunya L'acte de commemoració de l'inici de les obres del Museu Casteller de Catalunya tindrà lloc el proper divendres 27 de març, a les 19:00 h, i comptarà amb la participació de vint colles castelleres que aixecaran els primers pilars simbòlics de l'edifici, en un acte que presidirà Artur Mas, president de la Generalitat de Catalunya. L'acte públic tindrà lloc en el mateix espai on es construirà el museu, situat al bell mig del Barri Antic i a tocar de la plaça del Blat. La companyia d'espectacles aeris 'Sacude', lligarà patrimoni cultural amb contemporaneïtat, en un muntatge escènic d'acrobàcia aèria a 15 metres d'alçada que convidarà al públic, com en els castells, a mirar cap el cel. Els màxims representants de les institucions promotores del projecte, la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Tarragona, la Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya i l'Ajuntament de Valls, seran els encarregats de donar el tret de sortida a les obres del Museu. Després dels parlaments i de la col·locació de la primera pedra del futur Museu per part dels enxanetes de les colles castelleres, serà el torn de les agrupacions que aixecaran els pilars, en un acte al que també s'hi ha volgut sumar la Muixeranga d'Algemesí del País Valencià, antecedent dels actuals castells. En la celebració també hi prendrà part el grup de grallers de Valls, Bufalodre, prestigiosa formació de música popular en actiu des de 1994, que interpretarà diverses peces del repertori casteller i l'himne nacional de Catalunya, Els Segadors. La televisió pública del Camp de Tarragona TAC12 col·laborarà amb l'acte per retransmetre la celebració els dies posteriors. L'espectacle d'acrobàcia aèria Finalment, per vertebrar el patrimoni i la contemporaneïtat, la companyia d'espectacles aeris 'Sacude' realitzarà una acció sobre una gran bastida de 15 metres d'alçada. La companyia 'Sacude' es va crear a Barcelona per crear i expressar coneixements artístics i tècnics i fusionar en l'aire teatre, dansa, vídeo, circ, música i poesia. El seu fundador Samuel Delgado, va realitzar diverses col•laboracions en els inicis de la companyia amb La Fura dels Baus. 'Sacude' va cooperar amb La Fura dels Baus a l'espectacle 'Naumon' i en els esdeveniments 'Anell de Llum', a la Ciutat de les Arts i les Ciències de València, entre molts d'altres. Actualment amb seu a la vila de Premià de Mar, a 'Sacude' li agrada crear projectes nous i interessants, incloent noves tècniques, conservant i cuidant la filosofia de la marca o projecte en què la companyia s'integra. Amb aquest esperit han elaborat l'acció de 12 minuts per a l'acte d'inici d'obres del Museu Casteller de Catalunya. El Museu Casteller L'edifici ha estat concebut pel gabinet Varis Arquitectes que encapçala Dani Freixes, Premio Nacional de Diseño 2001 del Ministerio de Ciencia i Tecnologia i Premi Nacional d'Arquitectura i Espai Públic 2007 que concedeix la Generalitat de Catalunya. El futur Museu Casteller serà un equipament singular destinat a difondre i promoure el fet casteller, una tradició que l'any 2010 va ser declarada Patrimoni Immaterial de la Humanitat per la Unesco. El futur museu, al qual s'arribarà principalment des de la plaça del Blat, espai emblemàtic de la història castellera i Km0 del fet casteller, està dissenyat per convertir aquesta zona del Barri Antic en gran àgora i focus d'activitats castelleres. Així, la façana principal de l'equipament presidirà una nova plaça que tindrà continuïtat amb la plaça del Blat i amb la que es completarà, juntament amb la plaça de l'Oli, un seguit d'espais oberts a la vida ciutadana. L'edifici pretén ser un equipament cultural motor en la dinamització urbanística, social i de promoció comercial i turística per al centre històric. L'edifici es construirà en un solar de 1.560 metres quadrats i tindrà una superfície construïda de 2.835 metres quadrats, repartits principalment entre la planta baixa, d'accés al museu, i la planta primera, on s'ubicaran les sales d'exposicions del recorregut museogràfic. El pressupost d'adjudicació de les obres de construcció de l'edifici, fase que ara s'iniciarà, és de 2.727.300 euros.


Els experts del Museu Britànic revelen també que l'artista noruec es va inspirar en una mòmia peruana Londres - Divendres, 22/03/2019 - 20:36 La de metàfores i comparacions escrites fins ara que arruïnarà aquesta teoria. Malgrat considerar-se un símbol de l’angoixa i desesperació humanes i comptar amb emoji propi, hi ha moltes coses que encara es desconeixen d’'El crit’ d’Edvard Munch, com que la figura principal en realitat no està cridant i que podria inspirar-se en una mòmia. Així ho ha revelat el Museu Britànic, en vigílies d’inaugurar l’11 d’abril l’exposició 'Edvard Munch: amor i angoixa', en la qual reuneix més de cinquanta gravats i litografies del pintor, entre els quals un en blanc i negre del 1895 de la seva imatge més famosa. El museu assenyala que, a la peça estrella de la mostra, titulada 'El crit’ escrit en alemany, hi ha una frase manuscrita per Munch que diu: "Vaig sentir un fort crit travessar la natura". Segons els experts, això corrobora la tesi que no és la figura representada la que crida, sinó que el que fa és tapar-se les orelles per bloquejar crits externs, siguin reals o de l’interior del seu cap. Els experts apunten que l’artista noruec volia titular la sèrie coneguda com 'El crit’, de quatre quadres i la litografia, 'El crit de la natura', i no la va concebre per representar l’acte d’una sola persona, sinó amb un sentit més universal. Una altra revelació del Museu Britànic és que Munch va poder inspirar-se per dibuixar la seva figura central en una mòmia peruana que va veure exposada a l’antic Museu d’etnografia de Trocadero de París el 1889, que tenia una fisonomia i posició de les mans semblant. 'El crit’ és el títol de quatre quadres de l’artista, tres en museus d’Oslo i un en una col·lecció particular, a més de la litografia. Dues versions diferents de la famosa obra van ser robades el 1994 i 2004 d’aquestes institucions, però finalment van ser recuperades.


A FONS VALLES: Cerdanyola fa públics els relleus com alcalde de Carles Escolà durant el mes d'agost Cerdanyola fa públics els relleus com alcalde de Carles Escolà durant el mes d'agost L'Ajuntament de Cerdanyola, a través d'una resolució d'alcaldia, ha fet públic el nomenament dels tinents i tinentes d'alcalde que han de substituir a l'alcalde de la ciutat, Carles Escolà, durant el seu període de vacances estiuenques. Amb motiu de les vacances d'estiu d'Escolà, els i les tinents d'alcalde del govern municipal Helena Solà, Elvi Vila, Josep Grau i Ivan González ocuparan l'alcaldia accidental entre els dies 1 d'agost i 28 d'agost. Així, la primera d'alcalde, Helena Solà, exercirà funcions d'alcaldessa accidental entre l'1 i el 7 d'agost; la segona tinent d'alcalde, Elvi Vila, ho farà entre el 8 i el 14 d'agost; el tercer tinent d'alcalde, Josep Grau, serà alcalde accidental entre els dies 15 i 21 d'agost; finalment, el quart tinent d'alcalde, Ivan González, ocuparà el càrrec entre el 22 i el 28 d'agost. Carles Escolà reprendrà la seva activitat habitual al capdavant de l'Ajuntament i del municipi el dia 29 d'agost.


Marines celebra la Setmana de la Dona amb mostres i xerrades - Noticias CAMP DE TURIA Aquest dilluns, al igual que en altres localitat, va arrancar a Marines la setmana de la dona, amb una xerrada impartida per la Guàrdia Civil sobre un dels grans problemes que actualment preocupen a tota la societat, i especialment a les dones, “Violència sobre la dona, discriminació sexual”. L’objectiu d’aquestes jornades és mostrar que l’educació i la informació és la clau per eliminar aquesta xacra de la societat. A més a més, el proper dimecres, per celebrar el Dia Internacional de la Dona s’ha preparat una important exposició feta per xiquets del munipi. Aquesta mostra tracta la manipulació i control a través del mòbil, baix el títol “No em toques el whatsapp!”. La finalitat és transmetre als joves els valors de convivència, educació i respecte per evitar d’aquesta manera la violència masclista. Aquest mateix dimecres també hi haurà una xerrada sobre les dones, els mitjans de comunicació i publicitat. Aquesta activitat tindrà lloc al Saló d’Actes de l’Ajuntament de la localit, a càrrec d’Infodona. A la vesprada hi haurà un taller on també es parlarà de les noves tecnologies i el bon ús del mòbil. Per a finalitzar la jornada, hi haurà un sopar commemoratiu. Les activitats seguiran al llarg de la setmana. Per consultar tota la programació es podrà fer-ho a la pàgina web oficial del Consistori.


Un estudi confirma el retorn de la llúdriga al riu Clariano d’Ontinyent - Levante-EMV Un estudi confirma el retorn de la llúdriga al riu Clariano d’Ontinyent El treball, encomanat pel consistorio a la Colla Ecologista l’Arrel, assenyala la presència d’un mínim de dos exemplars d’aquest animal Imatge panoràmica del riu Clariano al seu pas per Ontinyent, en una imatge d’arxiu | PERALES IBORRA Un estudi a càrrec de la Colla Ecologista l’Arrel, encomanat per l’Ajuntament d’Ontinyent per radiografiar l’ecosistema local i comarcal del mamífers, ha constatat el retorn de la llúdriga al riu Clariano i els entorns fluvials de la comarca. Ahir es presentaven els primers resultats preliminars del treball, que parteix del seguiment de la llúdriga com a espècie representativa, confirma la presència d’un mínim de 2 exemplars a la zona i constata la presència de 100 espècies animals a la comarca, entre elles 7 mesomamífers. L’estudi, que està duent-se a terme des de principis de 2021 i es perllongarà fins inicis de 2022, està sent dut a terme per un equip integrat pel doctor en Biologia Gustau Calabuig, els biòlegs Àngel Such i Ramón Gòmez, i la veterinària Noelia Tormo. El president de la Colla Ecologista l’Arrel, David Gironés, que també participa al projecte, destacava la importància d’un treball «que esperem que puga ser un primer pas per a animar a les institucions locals a apostar per la investigació local, tal com està fent l’Ajuntament d’Ontinyent», segons les seues pròpies paraules. Gustau Calabuig, en una presentació junt amb la regidora Sayo Gandia, explicava com s’està duent a terme el l’estudi que a més de detectar la presència de llúdriga, té entre els seus objectius intentar determinar si existeix reproducció de l'espècie a l'àrea d'estudi; conèixer les variables ambientals relacionades amb la presència, expansió i possible reproducció de la llúdriga a la Vall d’Albaida o la comunitat de paràsits de l’especie, entre d’altres qüestions. Per a dur a terme el treball s’està mostrejant 18 punts repartits en l’entorn dels rius Clariano, Albaida i Micena, treballant-se amb un protocol de fototrampeig amb càmeres de visió nocturna i una aplicació dissenyada per recollir les màximes dades de l’estudi. Tot açò permet replegar dades sobre altres espècies d’amfibis, mamífers o rèptils, constatant-se l’existència d’un centenar d’espècies. Entre elles s’ha trobat un total de 7 dels 8 mesomamífers que s’esperava constatar, entre els quals, a més de la llúdriga, estan el gat cerval, la rabosa, el teixo, la geneta, la fagina i la mostela, «restant per ara el turó, que de moment no ha aparegut i que seria tota una troballa», explicava. Entre la resta d’espècies, destaquen la Rata d’Aigua (desapareguda a altres zones), la Tortuga de Rierol o el Duc. A més, s’ha detectat espècies alòctones de caràcter invasor presents en moltes altres zones d’Espanya i la Comunitat Valenciana, «l’evolució i efectes de les quals requeriria seguiment», apunten, com la Ludwigia Peploides en la flora i el Carranc de riu Americà i la Tortuga de Florida a la fauna. La realització de l’estudi i els primers resultats seran presentats a la ciutadania demà, junt amb un seminari sobre rastres i senyals dels carnívors d’Ontinyent i la Vall d’Albaida. Serà a les 9:30 hores, a la Casa de la Cultura.


Puchol II y Guillermo representan la Pobla de Vallbona en la Copa Diputación de Pilota: Miércoles ... L’Ajuntament de la Pobla de Vallbona ha presentat hui l’equip de PuchoL II i Guillermo que representa al municipi en la Copa Diputació de València de Pilota Valenciana. La Pobla participa així per primera vegada en esta competició amb equip propi i ho fa amb una de les figures més importants de la pilota en estos moments. Puchol II i Guillermo, juntament amb Tomas II, han guanyat l’última edició de la Lliga Bankia. Des de l’Ajuntament s’està satisfet amb l’equip que representa el municipi i valora que tot i que tots els equips estan molt equilibrats, la parella Puchol II i Guillermo opta clarament a emportar-se el campionat. La regidora d’Esports, Iris Marco, ha destacat que encara que dilluns passat s’estrenaven a la competició amb derrota, “esta és una competició on prima la regularitat i encara queda molta copa per endavant”. El patrocini de l’equip forma part del conveni que este estiu ha firmat l’Ajuntament amb la Fundació de Pilota Valenciana i que inclou la Copa Diputació amb equip propi, l’organització d’un Trofeu d’Estiu al municipi amb jugadors de primer nivell i amb premis de 2.000 euros per al guanyador i 800 per al subcampió. És el segon any en que se subscriu un conveni amb la fundació de pilota i en este segon any, a més de l’organització del Trofeu d’Estiu, s’ha volgut patrocinar un equip en la Copa Diputació de València. Amb el conveni l’Ajuntament busca, a més de donar visibilitat a la Pobla de Vallbona, col·laborar amb la promoció de la pilota professional i la tasca que la Fundació de Pilota fa de cara a la regularització i consolidació d’este esport. Marco ha assenyalat que al tindre un equip que representa a la Pobla “es dona al·licient als aficionats locals per a què puguen seguir encara amb més interés la competició i pendents de l’equip del seu poble”. L’alcalde, Josep Vicent Garcia, ha assegurat que el compromís de l’Ajuntament no és només un suport puntual a la pilota sinó que l’objectiu és que es consoliden estes ajudes i ampliar l’aposta en el futur amb el patrocini d’un equip de la Lliga Bankia.


Ràdio Écfrasi, la publicació - Bombas Gens Caixes de ferramentes Ràdio Écfrasi, la publicació En #BombasGensVirtual trobaràs propostes d’activitats i iniciatives online. Segueix-nos a Instagram, Facebook i Twitter! Pensar junts sobre una col·lecció d’art contemporani amb els bagatges, imaginaris i expectatives que un grup dispar de persones pot aportar. No tindre una idea o uns objectius prefixats del que ha de passar a partir d’aquestes trobades. Proposar unes eines per dinamitzar aquestes sessions, eines capaces de conjugar interessos comuns, de connectar i obrir relacions entre conceptes, matèries, relats, individus. Apropar-se a l’art visual des de la paraula. Aquestes eren algunes de les qüestions que ens plantejàvem com a punts de partida o eixos motors de la segona convocatòria de (En) Procés. Si a la primera convidàrem a l’artista Teresa Lanceta a compartir les seues maneres de fer, ara pensàvem que seria interessant l’acompanyament d’algú que pogués mirar la Col·lecció Per Amor a l’Art de forma global, intercalant la teoria i la pràctica, investigant en un format no preestablert de laboratori. Convidàrem llavors a Víctor de el Río a plantejar i dirigir aquest taller expandit. La seua proposta va ser Écfrasi. Assaig d’una exposició, que va derivar i es va transformar -pel propi procés i el grup de participants- en Ràdio Écfrasi. El grup ha seguit treballant i presentem ara una publicació i una web que recullen tant els testimonis escrits de les écfrasis creades pels participants, com les referències prèvies, un resum audiovisual del procés o el podcast íntegre del programa de ràdio. Descarrega la publicació [PDF] Totes les propostes de Bombas Gens virtual Performance de Laia Estruch – Festival Deleste Thomas Hirschhorn V.C.R.T. Llançament de llibre d’artista


El FC Barcelona de Messi guanya el Betis caminant (5-2) Messi guanya el Betis caminant (5-2) Barcelona, Catalunya. Dissabte, 7 de Novembre 2020. 18:12 Actualitzat: Dissabte, 7 de Novembre 2020. 18:34 El Barça guanya el Betis (5-2). Patint, com sempre. I gràcies a Leo Messi, com sempre. Amb només mitja part el capità n'ha tingut prou per decidir un nou partit del Barça, que ha generat més dubtes. I caminant. Dembélé i els dubtes Semblava des d'un principi que seria una tarda per a oblidar al Camp Nou, d'aquelles que tots recordaríem, perquè Messi s'ha quedat a la banqueta 50 partits després des de l'última vegada. Ara molts critiquen el '10' perquè no ha començat de la millor manera, sense golejar com abans, però tothom sap que pel que ha fet durant quinze anys ningú pot dubtar d'ell. Messi, suplent a la grada / EFE I Ronald Koeman ha canviat peces, al·legant rotacions, però mentre el capità no saltés a la gespa, el partit no es decidiria. Ansu Fati ha estat el referent ofensiu, donant espectacle amb el seu amic Pedri, però sent l'únic que de veritat generava perill en atac. És ell el líder perquè Griezmann segueix a la seva, fallant indiscriminadament, i aquesta vegada deixant-se perdre un penal per aprofundir en el dolor de la seva malmesa autoestima. Però abans de la pena màxima, poc després de la mitja hora de joc, Dembélé ja havia fet el primer gol de la tarda al minut 22. I l'ha completat amb un gran xut amb la cama esquerra des de dins l'àrea i després d'un dels seus clàssics retalls. També havia aparegut Ter Stegen, debutant a la Lliga Santander, que ha continuat deixant amb vida un Barça que defensivament s'ha vist superat per un Betis que sempre ha cregut amb les seves possibilitats. Però aquesta manera de creure incondicional dels bètics, que acostumen a fer grans partits al Camp Nou, els ha permès empatar abans del descans. L'exblaugrana Sanabria ha afusellat des de dins l'àrea el porter alemany en l'últim sospir del primer temps. Sanabria no celebrant el seu gol / EFE Ningú pot dubtar de Messi I quan els futbolistes han començat a entrar al terreny de joc per començar la segona part, ha aparegut Messi cordant-se les botes i amb el seu braçalet de capità. El '10' ha entrat en el lloc de Fati per disputar els segons 45 minuts. I no ha fet falta gaire més per sentenciar el partit. Amb només un quart d'hora de Messi n'hi ha hagut suficient per donar un tomb radical al partit. En la primera ocasió clara de la represa Jordi Alba centra al cor de l'àrea, on hi és Messi però de manera genial deixa passar la pilota perquè Griezmann es quedi sol davant de porteria i marqui el segon gol a plaer. Però deu minuts després unes mans de Mandi sobre la línia de gol —que ha acabat expulsat—, ha provocat un penal que aquesta vegada sí ha transformat Messi deixant clar com es defineix. Messi i Griezmann celebrant un gol / FC Barcelona Abans d'acabar, però, l'habitual dosis de relaxament de l'equip. El Betis, amb un futbolista menys, ha tornat a fer evidents les vergonyes defensives dels blaugrana, i Loren ha fet el 3-2 a falta d'un quart d'hora. Messi ha acabat sentenciant al minut 82 amb el seu segon gol, just abans de fer el hat-trick, però anul·lat per un correcte fora de joc. I Pedri ha marcat el 5-2 definitiu ja complerts els 90 minuts. I així, amb Messi de líder, el Barça ha resolt un partit que se li havia complicat. Si tant s'ha criticat el '10' aquesta setmana perquè gestionava els seus esforços caminant, d'aquesta manera ha guanyat ell sol el Betis. Lliga Santander Messi fa Griezmann 'gran' un altre cop Albert Malla Barça Preocupació al Barça: Ansu Fati es trenca el menisc El Nacional


Desconnexió | Revista Compartir Com ens hem de preparar per a la imminent expansió de la intel·ligència artificial i la robòtica? Com ens afectarà en el futur la revolució digital que vivim? Amb una mirada a llarg termini que defuig el catastrofisme, Marc Vidal aposta per un futur en què l’ésser humà podrà aprofitar aquestes transformacions per viure millor. Una agent de la CIA investiga un individu carismàtic que de sobte comença a predicar al desert i inspira un moviment espiritual que desestabilitza la política. Un thriller basat en una història de ficció, a cavall entre la religió i el suspens. Què t’agradaria aprendre? Amb aquesta aplicació gratuïta podràs veure més de 4.300 lliçons en vídeo sobre temes com ara matemàtiques, ciències, economia i humanitats, entre molts altres. Informació, teoria i exercicis per aprendre coses noves de manera senzilla.


Ligonier (Indiana) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure 41° 27′ 51′′ N, 85° 35′ 29′′ O / 41.4642°N,85.5914°O / 41.4642; -85.5914 1835 Ligonier Ligonier Ligonier Ligonier Ligonier Ligonier Ligonier és una població dels Estats Units a l'estat d'Indiana. Segons el cens del 2000 tenia una població de 4.357 habitants. Segons el cens del 2000, Ligonier tenia 4.357 habitants, 1.390 habitatges, i 1.021 famílies. La densitat de població era de 747,7 habitants per km2. Dels 1.390 habitatges en un 39,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,7% hi vivien parelles casades, en un 12,6% dones solteres, i en un 26,5% no eren unitats familiars. En el 21,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,08 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,52. Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,4% tenia menys de 18 anys, un 13% entre 18 i 24, un 28,2% entre 25 i 44, un 17,2% de 45 a 60 i un 10,3% 65 anys o més. L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,2 homes. La renda mediana per habitatge era de 36.546$ i la renda mediana per família de 42.757$. Els homes tenien una renda mediana de 31.596$ mentre que les dones 23.938$. La renda per capita de la població era de 14.448$. Entorn del 7,5% de les famílies i el 14,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa. Millersburg (11 km) Syracuse (14 km) A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Ligonier ↑ 2,0 2,1 2,2 «Fact Sheet- Ligonier». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. ↑ «Geographic Comparison Table- Ligonier». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Obtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ligonier_(Indiana)&oldid=22950111» La pàgina va ser modificada per darrera vegada el 19 març 2020 a les 14:19.


La darrera d'enguany, totalment improvisada. Uns parents en feien una i sembla ser que ha faltat gent, ens han passat uns quants calçots i salsa. Com que al mas sempre hi ha esporga d'olivera per a cremar; una mica de foc, llangonissa...i ja està, la darrera calçotada d'enguany en ple abril. Ara, que a dia d'avui això de les calçotades cada cop dura més. Publicat per Màrius a 13:31


“Quaderns de la Revista de Girona” dedica una nova guia a la imatgeria religiosa d’Olot | Bonart “Quaderns de la Revista de Girona” dedica una nova guia a la imatgeria religiosa d’Olot El Museu dels Sants d’Olot ha acollit la presentació d’una nova guia de la col·lecció Quaderns de la Revista de Girona, dedicada a la imatgeria religiosa d’Olot, l’autor de la qual és Josep Murlà. La imatgeria religiosa d’Olot correspon al número 159 de la col·lecció que edita la Diputació conjuntament amb l’Obra Social “la Caixa” i que porta per nom Quaderns de la Revista de Girona. Al llarg dels més de cent números publicats, la col·lecció ha fet un intens recorregut per la geografia, la cultura i la història de les terres gironines a través de les seves dues línies de publicació: les monografies locals (estudis sobre el passat i el present de pobles i ciutats) i les guies (dedicades a qüestions d’abast general). Amb aquesta guia es pretén explicar la història i les característiques subjacents a la indústria d’imatgeria religiosa d’Olot, que sempre ha anat tan lligada a la història de la ciutat i de la comarca garrotxina. La indústria olotina d’imatgeria religiosa, és a dir, de fabricació de sants, com es diu popularment a Olot, a hores d’ara encara existeix. El seu origen està estretament vinculat a la creació de l’Escola de Dibuix d’Olot, el 1783, i, anys més tard, a la decisió de Joaquim Vayreda, Valentí Carrera i Josep Berga d’obrir una societat industrial amb la finalitat de construir, decorar i vendre escultures religioses. Des de llavors, la indústria d’imatgeria religiosa d’Olot ha passat per moments molt bons i d’altres de dolentíssims, però ara encara resisteix i manté la seva singularitat. Amb aquest llibre, Josep Murlà explica, al llarg de quaranta capítols, les singularitats de la història d’aquesta indústria tradicional, que no deixa de ser artesana, de la qual han sortit infinitat d’imatges de sants, marededéus i santcristos que han anat a parar a moltes parts del món. Josep Murlà (Olot, 1950) és redactor en cap del setmanari La Comarca d’Olot des de 1979 i dirigeix la revista Bisania (vall de Bianya). Ha col·laborat a la Revista de Girona, Alimara i Catalonia Culture, entre d’altres. Té treballs històrics en publicacions especialitzades, i és autor d’un bon nombre de llibres. A la imatge, un moment de la presentació. (Foto Pere Duran). Etiquetes: Imatgeria religiosa d'Olot · Josep Murlà · Revista de Girona


Inicio Notícies Societat Més de 800 alumnes de nou col·legis participaran divendres a la XIX... Divendres, 31 de maig, entre les 09.30 i les 13.00 h, se celebrarà a la plaça de Sa Cabana i carrers adjacents la dinovena edició de la Diada d’Educació Viària de Marratxí, que comptarà amb la participació de 820 alumnes de nou col·legis del municipi. Són alumnes d’educació infantil, de primer i segon de primària i d’educació especial. Un any més, la Diada d’Educació Viària és la gran festa de cloenda del programa formatiu que en aquesta matèria la Policia Local du a terme en els centres formatius del municipi. Enguany, aquesta formació ha arribat a més de 5.000 alumnes. La Diada d’enguany manté l’estructura habitual d’altres anys, però també tendrà lloc per a novetats significatives. És el cas, per exemple, del taller que vincula fang i educació viària. A les 10.30 h, hi haurà la recepció d’autoritats: el batle Joan Francesc Canyelles i el regidor de Seguretat Ciutadana, Antoni Mangiova. També destaca l’exposició, amb plafons informatius, ‘Els orígens de l’educació viària a Mallorca’, a càrrec de la Universitat de les Illes Balears (UIB). Com de costum, hi haurà mostra de vehicles policials i d’emergència, parcs infantils de trànsit, castells inflables, animació musical i exhibició de la unitat canina de la Policia Nacional, programada a partir de les 10.30 h. La entrada Més de 800 alumnes de nou col·legis participaran divendres a la XIX Diada d’Educació Viària de Marratxí aparece primero en Marratxí.es.


botiga « La web felina Mi tesoro... per Felino Les necessitats monetàries de moltes famílies davant la situació econòmica actual, juntament amb el preu a l'alça de l'or, han fet de la compra-venda de joies un negoci molt lucaratiu. Per això, hem experimentat un increment de negocis amb l'eslògan "COMPRO ORO" generalment acompanyat per un "Máxima tasación" (que sembla el títol d'una pel·lícula d'Steven Seagal) al nostre voltant. Ara bé, el que ningú no s'esperava és que el mateix Gollum obrira una botiga en el centre de València. Efectivament, això ha passat i com no podia ser d'una altra forma, la botiga es diu "Compro tu tesoro". No me malinterpreteu, sens dubte és el millor que pot fer. Després de tant de temps arrossegant-se per la Tierra Media, l'home s'ha rehabilitat i ha decidit fer de la seua addicció un negoci. El que no em queda tan clar és si l'or serà reinvertit o sols acaparat. Amb aquests personatges de ficció mai se sap. Publicat per FelinoEtiquetat com: botiga, crisi, gollum, or, wtf Axivat en: Fotos 2 Comentaris


Els principals indicadors de la Covid-19, de nou a l’alça a Mataró | Mataró Audiovisual Pugen el risc de rebrot, la velocitat de contagi i els casos acumulat en una setmana. En canvi, baixa fins al 6,27% el percentatge de proves positives després de setmanes entre el 7% i el 9% Redacció dl., 25/01/2021 - 11:55 Tornen a créixer des de dissabte els principals indicadors de la Covid-19. Després d'una setmana de descens, el risc de rebrot ha tornat a superar avui els 800 punts. Concretament se situa en els 833 punts, més que quadruplicant el llindar que la Generalitat estableix com un risc alt. Amb les dades d'avui, aquest indicador es troba lleugerament per sota a fa una setmana (857 punts dilluns passat), però ha crescut 67 punts des de divendres. La velocitat de creixement de la pandèmia també s'ha incrementat lleugerament. Després que ahir s'arribés a l'1, és a dir que per cada positiu es contagia una persona, avui aquest indicador és de l'1,04. Fa una setmana era d'1,26. El nombre de casos acumulats en set dies també torna a créixer. Aquesta última setmana s'han detectat 531 positius per Covid-19. Divendres l'acumulat era de 499 i fa una setmana de 522. En canvi, baixa el percentatge de proves PCR o testos d'antígens positius. Després de dies amb una taxa de positivitat d'entre el 7% i el 9%, avui aquest indicador se situa en el 6,27%. El percentatge de positius baixa tot i que aquesta setmana s'ha incrementat el nombre de proves fetes. Concretament se n'han fet 9.795 entre PCR i testos d'antígens, gairebé 2.900 més que la setmana passada. La consellera de Salut Alba Vergés ha visitat Mataró aquest matí


Més de 420 estudiants gaudeixen del Campus Júnior UPF, que continua creixent - enoticies - Communication and image (UPF) Més de 420 estudiants gaudeixen del Campus Júnior UPF, que continua creixent - enoticies Dinou cursos han transcorregut aquest juliol i ja han finalitzat, mentre que dos més, pertanyents als àmbits de les enginyeries i les humanitats, tindran lloc el mes de setembre, i encara tenen la inscripció oberta. 21 cursos en total han compost la cinquena edició de Campus Júnior UPF, que té com a objectiu acostar la Universitat als estudiants de tercer i quart curs d’ESO, de primer de batxillerat i de cicle formatiu de grau mitjà, amb una oferta de cursos de diverses disciplines que combinen la docència amb una part pràctica, experimental i lúdica. Els estudiants matriculats en l’edició 2017 han estat 421 (l’any 2016 van ser 405), repartits entre un total de 21 cursos d'estiu (quatre més que l’any passat), pertanyents als diversos àmbits del coneixement, i que han tingut una ocupació mitjana de prop de 20 estudiants cadascun. La finalitat principal és que els nois i noies puguin tenir més elements de judici per poder escollir estudis universitaris, una decisió que hauran de prendre properament, i descobrir àmbits de coneixement que tenen poca cabuda als plans d'estudi de secundària. Del 3 al 7 de juliol va tenir lloc la primera edició del curs “Els reptes del cervell”, que van impartir Miguel Burgaleta, Mireia Torralba, Manuela Ruzzoli i Luis Moris, tots ells investigadors del Multisensory Research Group (MRG) al Center For Brain and Cognition (CBC) del Departament de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions de la Universitat. “Realment hem tingut un grup amb estudiants molt interessats a aprendre i a treballar i sobretot amb molta curiositat”, afirma Mireia Torralba. La investigadora del CBC destaca que molts d’ells ja estaven interessats en la neurociència, i que se’ls ha ofert l’experiència de fer recerca durant una setmana, amb una visió general de tots els passos que comporta aquest procés: des de la formulació d’una hipòtesi inicial, l’experimentació, fins a les conclusions i presentació de resultats. La intel·ligència artificial i la relació entre cinema i pensament, dos cursos per al setembre Dos dels 21 cursos de l’oferta de Campus Júnior, i que tenen la inscripció oberta, s’oferiran del 4 al 8 de setembre en horari de matí. El primer, dins de l’àmbit de les enginyeries, és “Decideix, Soluciona i Optimitza! Una introducció a la Intel·ligència Artificial”: el seu objectiu ajudar els joves a entendre què és la intel·ligència artificial, què fa i quines són les seves limitacions; valorar la importancia de la planificació, a més d’aprendre a programar petites peces de codi en C++ i introduir la programació competitiva.


Segons el Diccionari de termes mèdics de la Reial Acadèmia Nacional de Medicina, un pacient és la persona “que rep o rebrà atenció mèdica, ja sigui perquè pateix una malaltia o bé amb finalitats preventives”. Per tant, tots som pacients, no sempre malalts. I, per tant, tenim drets i deures que no sempre coneixem. “Falta formació. Les organitzacions els donem a conèixer, però potser no arriben a tothom. Per tant, apliquem el sentit comú. Tots els hem de fer valer”, confessa José Luis Baquero, director i coordinador científic del Fòrum Espanyol de Pacients (FEP). Per això moltes vegades el seu compliment no s’exigeixi. I els nostres drets s’incompleixen. No hi ha un observatori que ho corrobori de manera concreta, com demanen des del FEP, però sí enquestes sobre la qualitat de l’assistència sanitària. Ana Martí, coordinadora de relació amb la ciutadania de l’Hospital Universitari Vall d’Hebron (Barcelona), ho va posar de manifest amb un sondeig a uns 700 pacients hospitalitzats en 18 centres de Catalunya, Castella-la Manxa i la Comunitat de Madrid, on es valoraven set dimensions de drets bàsics. En cap comunitat el compliment percebut arribava a l’aprovat. “És greu. Però no hi ha mala voluntat; les presses i la sobresaturació de les plantilles (per exemple, l’escassetat d’infermeria) fan que no es respectin escrupolosament”, sosté Baquero. Les llargues llistes d’espera per a algunes operacions o les negligències mèdiques són altres incompliments clars. Però n’hi ha molts més. Com podem conèixer els nostres drets per a poder fer-los valer? Un repàs normatiu ràpid pot servir d’ajuda. La Llei general de sanitat de 1986 ja establia els nostres drets i deures fonamentals, que es van completar amb la Llei d’autonomia del pacient (41/2002), el desenvolupament del qual concerneix les comunitats autònomes. Altres normatives que ens afecten com a pacients són la Llei de cohesió i qualitat del sistema nacional de Salut i el Reial decret llei, que des de 2018 garanteix una altra vegada l’accés a la sanitat a tots els residents a Espanya, després de sis anys sense cobertura per als estrangers. Totes aquestes normatives tenen la seva translació pràctica en lleis o cartes de drets i deures dels usuaris dels serveis sanitaris que ha elaborat cada autonomia. La més completa és la carta catalana, que, actualitzada el 2015, recull vora un centenar de drets i obligacions adequats als canvis socials, els reptes tecnològics i biomèdics i els reptes ètics. De fet, dos dels seus deu àmbits fan referència a la constitució genètica de la persona i a la investigació i l’experimentació. L’any 2002, la xarxa de ciutadans europea Active Citizenship Network (ACN) va establir l’anomenada Carta Europea dels Drets dels Pacients. Aquest text, basat en la Carta dels Drets Fonamentals de Niça (2000) i reconegut per la Unió Europea, assegura al seu preàmbul que han de ser respectats per tots els països i sistemes nacionals de salut, independentment de les seves limitacions financeres o econòmiques i dels grups polítics governants. Amb la finalitat de conscienciar-nos sobre la gestió correcta i la necessitat d’aquesta equiparació, des de fa 14 anys cada 18 d’abril se celebra el Dia Europeu dels Drets dels Pacients. Precisament en són 14. Els descrivim a continuació. Dret a mesures preventives, que promocionin la salut i la prevenció de la malaltia. Aquest dret bàsic s’ha d’implementar de manera transversal, perquè afecta l’àmbit sanitari, però també el laboral o de l’educació. Comporta facilitar entorns saludables, educació en hàbits i estils de vida saludables, vacunació, diagnòstic precoç... Dret a l’accés als serveis sanitaris de manera gratuïta, sense discriminació per recursos econòmics, lloc de residència o tipus de malaltia. Suposa l’assignació de metge i l’accés a medicines finançades. Aquest dret comporta que, en qüestions de sanitat, no hauria d’afectar viure en una regió o en una altra; tanmateix, segons l’Enquesta sobre la qualitat de l’assistència sanitària als pacients crònics a Espanya, el 25% dels pacients que van necessitar tractament en una altra comunitat no hi van poder accedir. Dret a la informació dels serveis sanitaris i com els hem d’utilitzar. “De vegades no es coneix que en alguns centres de salut hi ha un treballador social o un fisioterapeuta en un hospital”, posa com a exemple María Gálvez, directora de la Plataforma d’Organitzacions de Pacients (POP). I si no se sap què tenim a la nostra disposició, no podrem ni plantejar-nos-en l’ús. Una transparència més bona en els resultats de salut del centre també ajuda. Així mateix, tenim dret a conèixer els problemes sanitaris de la col·lectivitat quan impliquin un risc per a la salut pública o per a la nostra salut individual. Aquest dret també abasta la informació sobre el nostre estat de salut. Es comunica verbalment, en general, però això no és un obstacle per a facilitar-nos l’accés directe al nostre historial clínic, les proves i els informes mèdics, de manera que puguem obtenir-ne una còpia gratis. Les noves tecnologies acosten aquest dret per mitjà d’una sèrie de plataformes impulsades pel Ministeri de Sanitat i desenvolupades per les comunitats autònomes. Un exemple és La meva Carpeta de Salut del País Basc i Madrid, o la gallega É-Saúde. Bretxa assistencial a Espanya Un pacient andalús espera, de mitjana, 164 dies per a ser operat, mentre que a Madrid el termini s’escurça a un mes i mig. Aquest factor –el de la llista d’espera–, al costat d’altres com les denúncies per negligència, evidencien les desigualtats en l’atenció sanitària. Els nostres drets (II) Dret al consentiment. Relacionat amb el dret anterior, els professionals han de proporcionar informació comprensible que pugui permetre participar activament i amb llibertat en les decisions que concerneixin la nostra salut: possibles actuacions i intervencions i la seva finalitat, riscos, molèsties, efectes secundaris i alternatives. El dret a una segona opinió mèdica es trobaria en aquest punt. Té la màxima expressió en el “consentiment informat”, un tràmit burocràtic pel qual el metge informa dels detalls de l’operació i el pacient l’autoritza, encara que el pot revocar en qualsevol moment per escrit. “En 7 de cada 10 casos de reclamacions de pacients per efectes adversos ocasionats pels tractaments no es va oferir el consentiment”, adverteixen des de l’Associació Espanyola de Dret Sanitari. Si hi ha risc per a la salut pública o és greu per a la integritat del malalt i no és possible aconseguir-lo, no es tramita; també hi ha la possibilitat que puguem expressar per escrit el nostre desig de no ser informats. Dret a la lliure elecció sobre les proves per a establir el diagnòstic i els tractaments que hem de seguir. Depèn de la relació metge-pacient i del coneixement de la situació personal que tingui. En l’àmbit dels drets al final de la vida, el Document de voluntats anticipades (DVA), també anomenat testament vital o instruccions prèvies, és un altre element important i útil, de cara a complir el dret a negar-se al tractament. A més, aquest dret té un segon matís: l’elecció de metge, pediatre, especialista o hospital. En la pràctica, segons l’Institut Coordenades de Governança i Economia Aplicada, només hi ha sis comunitats autònomes que ofereixin la possibilitat real de triar especialista: Madrid, el País Basc, La Rioja, Andalusia, Aragó i Castella-la Manxa. Dret a la privacitat i confidencialitat de tota la informació personal del pacient: estat de salut, diagnòstic, patrimoni genètic, vida sexual, tractaments, cirurgia, proves, medicines... La Llei de protecció de dades és molt garantista en aquest sentit. Fins i tot, com recull la Guia per a pacients i usuaris de la Sanitat, de l’Agència Espanyola de Protecció de Dades, es preveu que els centres tinguin un delegat de protecció de dades (i n’informen de l’existència). La contrapartida? La interconnectivitat entre els sistemes de les comunitats autònomes està limitada. Com mostra l’estudi de la Plataforma d’Organitzacions de Pacients (POP), el 71% dels pacients crònics que van necessitar atenció fora de la seva comunitat van manifestar que els professionals sanitaris no van poder accedir a la seva informació clínica. Quant inverteix en sanitat cada comunitat? Els nostres drets (III) Dret al respecte del temps del pacient. Les prestacions sanitàries han de ser dispensades dins d’uns terminis definits prèviament a les comunitats autònomes, segons uns estàndards específics i depenent del grau d’urgència. El Ministeri de Sanitat va limitar el 2010 les llistes d’espera de cinc cirurgies (cardíaca valvular i coronària, cataractes i pròtesis de maluc i genoll) a 180 dies, però hi ha comunitats que redueixen més aquests temps. Al País Basc, per exemple, està fixat en 30 dies per a operacions de càncer, 90 de cor i 180 en la resta d’intervencions. Les llistes d’espera són una de les queixes més comunes, com reconeix l’associació El Defensor del Pacient. Dret al compliment dels estàndards de qualitat i el dret a la seguretat del pacient. Per poder oferir un servei de qualitat, les institucions i professionals han de proporcionar uns nivells satisfactoris en rendiment tècnic, confort i relacions humanes, complint amb estàndards d’alta seguretat, fet que obvia el pacient en el seu ús. Però hi ha errors mèdics i negligències; l’associació El Defensor del Pacient va portar el 2019 prop de 13.500 casos. És clau conèixer com han de ser els processos per a poder comunicar-ho si falla alguna cosa. En aquest sentit, des del Fòrum Espanyol de Pacients s’ha promogut una aliança multidisciplinària per a combatre els errors de medicació (com la inversió en noves tecnologies o el control dels protocols hospitalaris) a la qual s’han adherit 20 organitzacions científiques i professionals. Dret a la innovació. Accedir a tècniques, medicaments o procediments de diagnòstic innovadors constitueix un dret que no es pot postergar si se n’ha provat l’eficàcia i la seguretat, com va passar recentment amb dos fàrmacs per a malalts amb fibrosi quística que van trigar quatre anys a estar disponibles a Espanya. “És molt de patiment per a famílies que no tenen alternatives terapèutiques”, recorda Gálvez. Els nostres drets (IV) Dret a evitar dolor i patiment innecessaris, en cada fase de la malaltia. Els serveis de salut han de promocionar tractaments pal·liatius i simplificar-ne l’accés. Accedir a una unitat o clínica del dolor és una opció més. Segons un estudi recent del POP, el 62% de les persones que pateix dolor crònic a Espanya no s’han derivat mai a una, i entre els que sí que hi han estat, el 69% va trigar més d’un any a aconseguir-ho i el 31%, més de cinc anys. Dret a un tractament personalitzat. Altres drets, com el de l’accés a l’atenció sanitària, la innovació i l’elecció de metge, faciliten el desenvolupament d’aquest punt, que advoca per adequar-se a les necessitats de cada pacient. Dret a reclamar i a obtenir una compensació. Si sentim que algun dels nostres drets com a pacients es vulneren d’alguna manera, podem reclamar. En alguns casos demanarem solució i fins i tot pot ser que també l’últim dret de la Carta Europea dels Drets dels Pacients: el dret a la compensació, si hi ha hagut mal físic, mortal o psicòleg, per una espera massa llarga o una negligència mèdica, per exemple. Com hem de reclamar? Baquero recomana estendre la queixa al professional “en un clima constructiu, amigable i assossegat”. No obstant això, cada centre ha de tenir una oficina física d’atenció al pacient, on cal plantejar la reclamació per escrit. Les institucions sanitàries també reben les queixes en línia i, en alguns casos, faciliten els formularis als seus portals web per a interposar-les. Davant del Defensor del Poble també es presenten queixes per Internet, correu postal, fax i personalment al seu servei d’atenció al ciutadà. Problemes relacionats amb el transport sanitari, el copagament farmacèutic o les llistes d’espera en atenció primària van ser els temes més tractats el 2018. Aquesta institució, desenvolupada en moltes comunitats autònomes, no pot actuar sobre assumptes en via judicial. Així que, si pensem anar als tribunals per una actuació que considerem negligent i que ha tingut com a conseqüència la mort d’un ésser estimat o seqüeles (alta precipitada, infeccions hospitalàries, mala assistència en parts...), hem de traslladar el cas al més aviat possible a un advocat especialista en dret sanitari. A la POP tenen un servei d’assessorament de clínica legal gratuït per a malalts crònics i organitzacions, on se’ls orienta. I en el cas que el dret a la privacitat i confidencialitat de les nostres dades es vulneri, la reclamació es presentarà a l’Agència Espanyola de Protecció de Dades o a les autoritats de protecció de dades catalana, basca o andalusa. Societat Espanyola d’Atenció a l’Usuari de la Sanitat, www.seaus.net Fòrum Espanyol de Pacients, www.forodepacientes.org Plataforma d’Organització de Pacients, www.plataformadepacientes.org


La NASA mostra el seu interès per una APP deniera que busca "solucionar problemes mundials" empresaris - societat 25 d'octubre de 2019 - 09: 20 Tot va començar un dia quan dos amics corrien pel Montgó. "A ell l'havien incapacitat per seguir fent el que venia fent fins ara, tenir cura arbres. No volia quedar-se a casa i havia detectat una necessitat en el seu sector. Els professionals com ell necessitaven una eina de gestió que fos fàcil d'usar, que els ajudés en el seu dia a dia a comunicar-se amb els seus clients, a saber quant guanyaven amb la feina que feien ia prestar un servei personalitzat i individualitzat als seus clients, posant sempre a aquests en el centre de tota la informació ", Explica un dels fundadors del projecte Focus360o. Participants Space Apps Challenge 2019 Van començar 2, Fernando Noi i Sergio Salort, als que aviat es van sumar un informàtic per fer realitat l'App i, més tard, diversos treballadors més per donar suport a aquesta idea. Ara, l'aplicació obté la seva recompensa en haver estat seleccionada pel concurs Space Apps Challenge 2019 de la NASA. La idea d'aquest esdeveniment és la de descobrir talents joves disposats a desenvolupar solucions informàtiques a "Problemes mundials". Les millores que ofereix l'app Focus360o són pel que fa a la gestió d'incendis, la millora de la qualitat de l'aire i fins i tot la lluita contra la presència d'escombraries en els oceans. Tot a través d'aquesta app que gestiona informació oficial i extraoficial per a facilitar les activitats de professionals. La seva fórmula multidisciplinari els va portar a aconseguir, a més, una Menció Especial gràcies a que van cobrir 3 de les problemàtiques que els organitzadors del concurs van plantejar amb aquest mateix projecte, mentre que les altres propostes eren per combatre únicament un dels punts. Si aconsegueixen passar l'última ronda, ja a nivell internacional, podran presentar el seu projecte davant la NASA a les instal·lacions de la mateixa agència espacial. L'AEMET decreta l'alerta groga a Dénia: ¿a les portes d'una nova gota freda? L'Ajuntament del Verger i UNED Dénia renoven el Conveni de pràctiques curriculars i extracurriculars Tourist Info Dénia rep un premi a la innovació per la seva estratègia de comunicació davant el canvi d'escenari generat per la COVID-19 Dénia participa a la fira FORMI 2020 de Bèrgam per parlar de producte local i turisme La Policia Nacional ha detingut dues persones implicades en l'homicidi d'un home a Dénia Mor un home ferit de bala a l'Hospital de Dénia


Blog XarxaLlull » Archive » Projecció de Tot inclòs a Frankfurt Projecció de Tot inclòs a Frankfurt Etiquetes: Alemanya, Cinema El darrer set de novembre es va fer la projecció pública del documental Tot inclòs. Danys i conseqüències del turisme a les nostres illes (2017) a la Universitat Goethe de Frankfurt. El documental tracta des d’una perspectiva històrica i temàtica les repercussions que ha tingut el turisme a les Balears, però sobretot a l’illa de Mallorca. L’acte va tindre molt bona acollida i els assistents van participar en un debat centrat sobretot en la cerca de solucions al monocultiu turístic que es viu a les illes. Així mateix, vam poder comptar amb la presència virtual de Margalida Ramis, portaveu del GOB (Grup Balear d’Ornitologia i Defensa de la Natura), qui ens va explicar algunes de les vies d’actuació en defensa del territori i alguns dels entrebancs que s’hi troben a l’hora d’aquesta defensa. També des del públic s’hi van fer crítiques i aportacions molt interessants. Tot plegat, va ser molt fructífer tant per als assistents com per a Margalida Ramis i Irene Klein, qui va dirigir la sessió.


Conviure no és sotmetre’s | Opinió | EL PAÍS Catalunya Conviure no és sotmetre’s El problema no és saber si Catalunya està dividida o fracturada, sinó si volem que ho estigui en el futur 30 DES 2018 - 13:52\tCET Independentistes i espanyolistes al setembre, a Barcelona. Joan Sánchez La qüestió central no és saber si Catalunya està o no dividida. I si fos el cas que ho estigués, si ho està en dues, en tres o en dues-centes parts. Tampoc hi ha cap mena de necessitat peremptòria de saber amb precisió si la paraula exacta per descriure el que passa és 'fractura' o 'divisió', o fins i tot si es pot dir pròpiament que som a punt d’un enfrontament civil. Ni tan sols té cap interès especial escatir si l’origen s’ha de buscar en les actituds i les accions dels uns o en les dels altres o en els greuges imperdonables infringits per uns sobre els altres o en els dels altres sobre els uns. No és que es tracti de qüestions menors que calgui menystenir o oblidar, però en tot cas el seu valor pràctic és relatiu o fins i tot nul si del que es tracta és de resoldre els problemes i de superar les dificultats. Aquestes qüestions només són de debò rellevants si del que es tracta és d’evitar que es resolguin. El fet que hi hagi un grup important de dirigents polítics a la presó preventiva, per posar un cas, no pot ser mai un detall menor; i menys quan dura el que ja dura i quan ja no hi ha motiu real de cap mena que la justifiqui. Tampoc seran una qüestió marginal els judicis i encara menys les sentències, poma de la discòrdia de parers molts contraposats. Una part de la població considera que els actes polítics amb valor jurídic efectuats pel Parlament de Catalunya i pel Consell Executiu, dirigits a exercir el dret a l’autodeterminació autoatorgat i a proclamar i fer efectiva una república catalana separada, formen part de l’exercici de les llibertats polítiques dels ciutadans amb posicions independentistes i dels seus representants democràtics. Aquesta és una opinió que contrasta amb la d’una altra part, que considera aquests actes altament sospitosos i legalment punibles, donat que van constituir un intent expressament proclamat de deixar sense vigència la Constitució espanyola en una part del territori i, en conseqüència, de desposseir els seus habitants dels seus drets com a ciutadans, sense cap mena de garantia ni possibilitat legal de recurs, que no fos als mateixos òrgans constitucionals (com així va ser el cas). Aquesta diferència entre els qui se senten ofesos perquè reclamen la impunitat i els qui s’hi sentin perquè temen que els presumibles delictes quedin impunes es tradueix en la polarització al voltant dels presos, convertits en un instrument polític per contraposar els uns amb els altres i per tant, dividir-los, fracturar-los o enfrontar-los, que cadascú triï la paraula o en busqui una de diferent més o menys ofensiva, al seu gust. Com es fàcil de comprovar, sembla que hi ha un punt en comú entre les dues bandes més ofeses. Tots creuen que han estat vulnerats determinats drets i llibertats polítiques. Els independentistes consideren que és l’Estat espanyol el vulnerador, en impedir l’exercici d’un dret col·lectiu, el d’autodeterminació, fins el punt de limitar les llibertats individuals dels dirigents que van intentar exercir-lo. Els antiindependentistes, en canvi, creuen precisament que va ser el Govern de Puigdemont el qui va vulnerar, com a mínim en grau de temptativa, els drets polítics individuals dels ciutadans, inclòs el dret a la representació, en utilitzar les institucions d’autogovern catalanes contra les regles mateixes que regulen el funcionament de les institucions. Per als uns, qui no es solidaritza amb els presos, a més de no tenir ànima, no te consciència democràtica i pertany, encara que no ho vulgui saber, a l’extrema dreta franquista (sense comptar ja amb el sobreentès que se’l considera un mal català o, ras i curt, un no català). Per als altres, qui se'n solidaritzi és còmplice d’uns colpistes, com a mínim en grau de presumpció, que volen forçar el Govern espanyol a destruir la divisió de poders i la independència del poder judicial i a convertir la Constitució en una ruïna inservible. Ja es veu ben clar on mena aquest camí. La discussió sobre si hi ha o no divisió divideix ella mateixa i porta més divisió i més polarització. Caldria doncs agafar aquest fil intractable per l’altra punta. No es tracta de saber com ens trobem sinó de saber com ens volem trobar; no de descriure on som sinó on volem anar com a societat; no de saber si estem dividits sinó de saber si volem estar-ho. I si no es tracta d’això, aleshores caldrà reconèixer que la divisió és volguda i interessada, fins i tot camuflant-la o maquillant-la. Els nostres dirigents polítics, davant d’aquesta confusa situació han de respondre a una pregunta, i aquesta no és saber si la convivència s’ha trencat ja a Catalunya, sinó què estan disposats a fer a partir d’ara per tal de garantir-la o per evitar que es trenqui en cas que considerin que encara no s’ha trencat. Ja és ben clar el que volen aquells que consideren que la convivència no és un problema i que en tot cas és secundària respecte a les qüestions que divideixen els catalans, com la idea que es fan uns i altres de la democràcia i de la justícia. Per molt que ho acompanyin de paraules mel·líflues i melindroses i d’entonacions montserratines, no volen la convivència sinó la divisió, la fractura i al final la confrontació civil. I això no és cosa d’una sola part: ara mateix tenim dos extrems que creuen que conviure és rendir-se i sotmetre’s. Tal com ha dit molt encertadament el diputat Carles Campuzano, cal recuperar la centralitat política.


Diàleg entre lletra i música Conversa entre Guillem Frontera i Antoni Parera Fons 10 min. Palma 01/12/2018 21:12 651x366 Guillem FronteraAntoni Parera Fons: Diàleg entre lletra i música / ISAAC BUJ Guillem FronteraAntoni Parera Fons: Diàleg entre lletra i música / ISAAC BUJ Dimecres 5 de desembre, el teatre Principal de Palma acull la reestrena de La cantata del rei En Jaume, amb música d’Antoni Parera Fons (Manacor, 1943) i text de Guillem Frontera (Ariany, 1945), interpretats per l’Orquestra Simfònica de les Illes Balears i els cors del Principal, sota la direcció de Pablo Mielgo. Reunim Parera Fons i Frontera per parlar de música, però acabam parlant del món i la bolla. La conversa es desenvolupa en el desordre més absolut i humorístic. La cantata del rei En Jaume es va estrenar al teatre Principal el 2008. Deu anys després, hi torna. Antoni Parera Fons: El 2008 se celebrava el 800è aniversari del naixement del rei En Jaume. Em varen proposar de compondre una cantata. La idea era que jo fes la música i, a l’hora de triar un autor per fer el text, va sortir el nom d’en Guillem. Em varen demanar si el coneixia i jo vaig respondre: “No en conec d’altre”. Em va semblar una idea fantàstica que escrivís el text a partir del Llibre dels feits, però donant-hi un punt de vista diferent. I és que a l’obra no es parla tant de la conquesta catalana com de l’extermini de la població musulmana. Guillem Frontera: A la cantata, jo hi vaig incorporar el punt de vista dels derrotats. Parera: Que és una visió que no es contemplava mai. Frontera: Tothom s’imaginava que la cantata seria una lloança als conqueridors, i no ho és. Parera: Celdoni Fonoll, que és un catalanista molt abrandat i a la fi va participar-hi, en un principi no ho veia clar, això de mostrar la cara fosca d’una gesta que sempre es presenta d’una manera rutilant i espectacular. Una cantata és un tipus de composició que requereix una dosi d’èpica, no és vera? Parera: No sé si ho requereix, però la meva he procurat que en tingués, d’èpica. No podia ser d’una altra manera: el personatge del rei En Jaume ja en té molta. Frontera: El que ha sabut fer molt bé en Toni ha estat atribuir a cada moment de la lletra la música que li corresponia. Ha fet una obra mestra! Parera: Ep. Que ho has apuntat bé, això? I tant: apuntadíssim queda. Frontera: El moment en què el velí, el rei moro, canta el plany per la destrucció de l’illa em sembla un gran moment de la història de la música del nostre país. [Antoni Parera Fons s’aixeca rient de la cadira, s’abalança sobre Frontera i li fa una besada al front]. Frontera: Que ho deia de broma, home! Parera: Don Guillem, aquí present, té una frase genial, que li he sentit dir sovint i que jo he repetit molt. La frase és: “M’ha sorprès com de bona és aquesta obra”. Pareix un elogi, però en realitat vol dir que esperava molt poc de l’obra en qüestió. És una fletxa al centre de la diana. Com hi surt retratada la figura del rei En Jaume? Frontera: Com un senyor imbuït per una idea de conquesta que ve agombolada per la coartada de la fe. En darrera instància, però, aquesta coartada queda en evidència, quan tots els cavallers i senyors que l’acompanyen exigeixen la seva retribució. Parera: Tots tenen una avarícia brutal. Si conquereixen, és per posseir. És important que es pugui seguir la història de la cantata, per això als espectadors se’ls repartirà el text imprès. És que, sense el text, els espectadors no entenen res, quan senten cantar. Ni en una òpera ni en una sarsuela ni en gairebé cap classe de música. S’ha de cantar amb consonants, sol dir el cantant d’òpera José Van Dam. Frontera: Per això costa tant que ens entenguin, als mallorquins: perquè només cantam amb vocals. Musicalment, Toni, com presentaries l’obra? Parera: Ui. És molt avorrit, per als altres, sentir un músic parlar de la seva música. Com més creus que t’acostes al que vols dir, més enfora te’n fas. Parera: Una cantata és una composició musical en què es produeix una fusió entre una història que explica uns fets dramàtics i una música. I es tracta d’aconseguir, ja sigui per afinitats o per contrast, que hi hagi un pols teatral potent, perquè en una cantata tot és litúrgia, no hi ha moviment ni representació, a diferència de l’òpera. En termes musicals, la meva composició segueix uns codis d’època, hi ha un caràcter historicista. Vull dir que jo he fet la composició ara i aquí i l’he feta a la manera d’ara i d’aquí, però amb una complicitat amb el passat. Frontera: Ha recollit ecos de la música del passat. Tu, Guillem, tot i que ets escriptor, has tingut sempre una relació molt intensa amb la música. Frontera: Jo donaria tot el que he escrit per compondre cinc minuts de bona música. Parera: Jo també. Ara us heu posat seriosos i modestos. Tot i que us vàreu conèixer de joves, no ha estat fins fa poc que us heu fet amics i heu començat a col·laborar creativament. Frontera: Amb en Toni, de joves ens vàrem veure algunes vegades per Manacor i per Barcelona. Una nit que jo era al Bocaccio amb uns amics, ell va arribar amb una tropa de gent. Tots duien una gatera que ni s’aguantaven. Parera: No me’n record gens, la veritat. Frontera: Anaves amb gent del cine, devies preparar la banda sonora d’alguna pel·lícula. Durant els anys que no ens tractàvem, jo seguia tot el que ell feia i en Toni no seguia el que feia jo, però bé... Parera: Quan tinguérem una molt bona retrobada va ser quan jo havia fet Els 33 noms de Déu de Margherite Yourcenar i tu em vares dur a la Setmana de la Música Religiosa, que dirigies. Frontera: I per a l’any següent et vaig fer l’encàrrec de musicar els Quatre poemes de Setmana Santa, de Blai Bonet. Quan la gent va a un concert en què s’interpreta una obra coneguda, quan arriben els moments més famosos, tothom es prepara per començar a vibrar. En canvi, quan és una estrena i la gent no té, perquè no en pot tenir, memòria del que vindrà, és més difícil moure aquesta energia, perquè és sobre la marxa que els espectadors han de tornar allò que reben, i això és més complicat, si ho escoltes per primera vegada. Al concert d’en Toni a partir dels poemes d’en Blai Bonet, però, la gent va reaccionar com si ja ho conegués, imagina’t com vibrava! Semblava que tocaven el Bolero de Ravel. Parera: Des d’aleshores, amb en Guillem hem fet el disc Vent de tardor, cantat per Joan Pons, La cantata del rei En Jaume i ara estam preparant un altre disc de poemes i també una òpera a partir de La galera siciliana, l’obra de teatre d’en Guillem en què explica la relació entre Ramon Llull i el seu esclau moro. A l’hora de fer una cantata, el músic i l’autor del text deveu anar parlant sobre la marxa per adaptar-vos l’un a l’altre, no és cert? Parera: Perquè vagi bé, entre el músic i el poeta o escriptor sempre hi ha d’haver cafès i qualque whisky. Frontera: Posa cortados, que queda més exacte. Parera: Nosaltres vàrem parlar molt. Jo li deia: això està bé, però això altre es pot refer. I aquí convindria afegir això, i aquest passatge s’hauria d’allargar una mica, i aquest tema potser estaria bé que es desenvolupàs un poc més... Frontera: També és important quan decideixes que s’han de reorganitzar certs episodis o materials. En Toni, en això, és tot un mestre. Parera: Apunta-ho bé, eh, això que acaba de dir?! Apuntadíssim de nou. Tu, Guillem, has fet feina amb altres músics? Frontera: A Andrew Lloyd Webber li vaig arreglar una mica West Side Story, però va ser poca cosa. Ara seriosament: un amb qui vaig fer feina de jove va ser amb Toni Alomar. Férem unes cançons que crec que estaven molt bé, però no en va quedar res, i ell va morir jove. Toni, tu ara ets compositor en residència de l’Orquestra Simfònica de les Balears. Quins projectes tens previstos? Parera: De moment, s’han estrenat diferents peces per a orquestra, una nova versió de les Siete nanas de Rafael Alberti que vaig fer per a María José Montiel, dimecres hi ha la cantata... L’any que ve hi haurà més coses. Jo tenc l’encàrrec d’escriure una òpera sobre la figura de l’arxiduc Lluís Salvador. També l’any que ve s’estrenaran els Quatre poemes de Setmana de Santa per a orquestra. Frontera: Jo hi hauria de tenir un paper, aquí, com a promotor de l’obra. Parera: Cap problema. Què hi vols fer? Frontera: Posa-hi una ximbomba i la tocaré. Frontera: Ho faré com aquells dos que tocaven la ximbomba, sempre ben beguts. Quan s’hi posaven, es miraven i es deien: “Què? De què li pegam, avui? De Beethoven?”. Creativament parlant, què sabeu ara que no sabíeu de joves i considerau crucial saber-ho? Parera: Una qüestió important que aprens amb l’edat és a ser més objectiu i a tenir més serenitat. Al mateix temps, però, has de ser capaç de mantenir l’entusiasme. Si no fas feina entusiasmat, està fet de tu. L’entusiasme és el més creatiu que hi ha. Quan fas feina entusiasmat, ets una miqueta com un déu creatiu. Ets més tu que mai i alhora ho ets menys que mai, perquè et deixes anar i fas coses que no et pensaves que sabies fer. També és important tenir prou coneixements per configurar el conjunt, per retocar-lo, per polir-lo. L’entusiasme també té perills. Sempre t’has de qüestionar la validesa del que fas, perquè sentir aquella exaltació sensorial de quan escrius i et va bé no és cap garantia de res. Mirar-t’ho l’endemà és important, i fa por, perquè sols endur-te més decepcions que alegries. Frontera: És per això que també és important una altra cosa que guanyes amb l’edat, i que són les habilitats tècniques. Quan ets jove i escrius -qualsevol cosa: poesia, música, novel·la...- l’espontaneïtat, la primera foguerada, sol ser fonamental. Quan ets gran, en canvi, ja no tens aquesta capacitat receptiva i explosiva dels primers moments, però sí que tens prou experiència i coneixements per recrear els mateixos resultats que obtenies amb l’espontaneïtat de la joventut. Ara bé: després, aquests resultats, els vols o no els vols, perquè no sempre creus que siguin convenients per a l’obra. Parera: Antonio Machado sempre deia que els dos grans moments de la creació són la força inicial i el procés de revisió. Frontera: Quan vaig rellegir Els carnissers per reeditar-la, em vaig trobar amb moltes coses que ara, com a escriptor, no tindria coratge de fer: un adjectiu inopinat, una frase que sonava especial... I ho vaig conservar, perquè era un testimoni de la forma que tenia jo de jove d’escriure i de contar una història. Per acabar, algun desig amb vista a dimecres? Frontera: Per a dimecres i per a tots els concerts. Que la gent no aplaudeixi tot d’una que acaba l’obra. Que deixin uns segons de silenci, quan encara hi ha ecos de la música en l’aire. Són uns ecos que necessiten el seu temps per sedimentar. Parera: Em sap greu, Guillem, però aquesta és una batalla perduda.


Nyapa dels Cavalls del Vent [quote][i]Originally posted by Sergi[/i] [br][blue][size=4][font=Arial]Fa dies que van parlar de fer dos etapes de Cavalls desprès d'aquest estiu. [orange]Aixo seria sortir de Baga, passar per l'empedrat cap al Sant Jordi continuar per anar a dormir al Rebost. Al dia següent coronar el pic de l'aliga i baixar per la carena del moixerò fins el Sant jordi, desfent el cami fins al cotxe.[/orange] Si esteu interesasts en acompanyar-nos feu-mo saber (652127441) i parlarem de posar data[/font=Arial][/size=4][/blue] [/quote] Sergi Posted - 04/07/2011 : 09:32:13 Fa dies que van parlar de fer dos etapes de Cavalls desprès d'aquest estiu. Aixo seria sortir de Baga, passar per l'empedrat cap al Sant Jordi continuar per anar a dormir al Rebost. Al dia següent coronar el pic de l'aliga i baixar per la carena del moixerò fins el Sant jordi, desfent el cami fins al cotxe. Si esteu interesasts en acompanyar-nos feu-mo saber (652127441) i parlarem de posar data Pàgina generada en 0.03 segons. Snitz Forums 2000


LI IMPLANTEN UN PENIS BIÒNIC I EL TINDRÀ ERECTE DURANT 14 DIES | COLLONADES LI IMPLANTEN UN PENIS BIÒNIC I EL TINDRÀ ERECTE DURANT 14 DIES 0 0 Francesc Puigcarbó 9/2/17 L'increïble cas d'un britànic que va néixer sense el membre viril i després de 40 anys van poder crear-li un de nou. Està en ... L'increïble cas d'un britànic que va néixer sense el membre viril i després de 40 anys van poder crear-li un de nou. Està en parella i assegura no haver tingut problemes en l'aspecte íntim. El que sí, després de la cirurgia haurà d'aguantar aquesta quantitat de temps fins que l'òrgan torni al seu estat de flaccidesa. Un britànic de 44 anys que va néixer sense penis està a punt per utilitzar el seu nou membre biònic. Es tracta d'Andrew Wardle, resident a Manchester, que va néixer amb una bufeta ectòpica, és a dir, formada fora del cos. Tot i que la bufeta va poder ser reemplaçada després de diverses operacions, va viure quaranta anys sense l'òrgan sexual. El portador del penis biònic va néixer amb una condició molt rara, que afecta un de cada 20 milions d'homes, coneguda com extròfia vesical on la mucosa de la bufeta queda al descobert fent que el membre viril no es formi plenament. Aquesta malformació està tenint solució amb la popularització dels penis biònics, l'única forma que aquestes persones puguin tenir relacions sexuals. Ara, després de diverses operacions quirúrgiques Andrew està a prop de poder usar el seu nou penis biònic per tenir relacions sexuals, i serà amb la seva nòvia hongaresa Fedra dels últims anys, a la qual va mantenir enganyada 9 mesos fins que la va confessar que no tenia l'òrgan masculí. Andrew va viure una llarga depressió, va abusar de les drogues i fa pocs anys va intentar suïcidar-se. En aquest punt la seva germana va demanar ajuda. Un metge de la seva infància els va comunicar que hi havia molts avenços al respecte en cirurgia i que podria haver alguna esperança. Els cirurgians de la Universitat College de Londres van acceptar el repte i van decidir realitzar la complicada operació en tres fases, que implicava l'ús de la pell de l'avantbraç per construir l'òrgan. Els metges van utilitzar part important de pell, amb els seus vasos sanguinis i nervis, enrotllant com un tub abans de fer l'empelt en l'àrea púbica. Finalitzat el procés d'operació, l'home del penis biònic va acudir a la televisió nord-americana per explicar com va anar tot el procés, en particular la prova de foc: després de la cirurgia Andrew haurà d'aguantar una erecció del penis sense descans durant 14 dies, mentre, per descomptat, ha de seguir fent la seva vida normal. Quan li van preguntar si havia triat un penis biònic de grans proporcions, Andrew va respondre que va dipositar la seva confiança en els metges per a l'elecció de la mida i la forma del seu nou membre. Des 2012 està en parella amb Fedra Fabian, una dona 19 anys més jove que ell. Consultats per la seva relació amorosa, els nuvis afirmen tenir una vida romàntica "totalment funcional". Es van conèixer en un campament de vacances a Skegness, al comtat de Lincolnshire. "La meva primera impressió sobre ell va ser que tenia un humor increïble", va dir Fedra, qui, en assabentar de la seva condició, la qual va acceptar tal qual era. - cronica.ar COLLONADES: LI IMPLANTEN UN PENIS BIÒNIC I EL TINDRÀ ERECTE DURANT 14 DIES


El NanoSat Lab, laboratori liderat pel professor Adriano Campos, genera mapes del gel marí i de la humitat del sòl — Escola Tècnica Superior d'Enginyeria de Telecomunicació de Barcelona — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya El NanoSat Lab, laboratori liderat pel professor Adriano Campos, genera mapes del gel marí i de la humitat del sòl Sou a: Inici / Notícies / El NanoSat Lab, laboratori liderat pel professor Adriano Campos, genera mapes del gel marí i de la humitat del sòl Estudiants i joves investigadors del NanoSat Lab de la UPC han generat, amb tecnologia pròpia, els primers mapes d’humitat del sòl, de concentració, extensió i gruix del gel marí, així com de salinitat a l’Àrtic. Ho han fet mitjançant dos nanosatèl·lits tipus CubeSat de 6 unitats, en el marc de la missió ‘FSSCat’. La missió s’ha dut a terme amb èxit des d’instal·lacions universitàries. Entre altres, des del NanoSat Lab, un laboratori dedicat al disseny i la fabricació de càrregues útils i petits satèl·lits liderat per professor Adriano Campos, amb ubicació al Campus Diagonal Nord de la UPC i vinculat a l’Escola de Telecomunicació de Barcelona, al Centre Específic de Recerca CommSensLab-UPC i al Departament de Teoria del Senyal i Comunicacions de la Universitat. Felicitem un cop més la recerca universitària, especialment la que es du a terme des de la UPC. « Anterior: Estudiants de l'ETSETB i de la UPC als Jocs Olímpics de Tòquio Següent: Els estudiants de l'ETSETB i de la UPC, a fons amb la Formula Student i la MotoStudent »


IB3 | Illencs i nord-americans pendents de les eleccions dels Estats Units Illencs i nord-americans pendents de les eleccions dels...\tPortada > > Illencs i nord-americans pendents de les eleccions dels Estats Units Illencs i nord-americans pendents de les eleccions dels Estats Units Residents balears als Estats Units, asseguren a IB3 Notícies que la campanya ha estat molt intensa Na Lana és californiana, fa 15 anys que viu a Menorca, i confessa estar nerviosa pel resultat de les eleccions. Ha emès el seu vot per fax, i aquest ha estat per a Hilary Clinton. Amb els deures fets aquesta nit estarà connectada a les xarxes socials i a la televisió per no perdre calada del que succeeix a casa seva. En Xavi, mallorquí resident a Orlando, assegura que ha estat una campanya llarga, polèmica i molt agressiva.... I a Florida, continua, amb un gran suport cap a Donald Trump, que en cas de guanyar diu... Si el seu candidat és finalment el nou president dels Estats Units ho sabran a partir de les dues de la dematinada, hora local