El Solsonès és la comarca on hi ha més velocitat de contagi - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central El Solsonès és la comarca on hi ha més velocitat de contagi Manresa es manté com la segona ciutat catalana de més 50.000 habitants en incidència acumulada a catorze dies francesc galindo. manresa 27.04.2021 | 21:54 El Solsonès era ahir la comarca catalana amb més velocitat de contagi del coronavirus SARS-CoV-2, amb un índex d'1,63. La segona era la Terra Alta, amb 1,58. La comarca va augmentar encara més el risc de rebrot i va passar en un dia de 967 a 980, a fregar dels mil punts, situant-se com la segona comarca catalana amb pitjor índex i només superada per la Terra Alta (1.413). El dia anterior era la quarta comarca, així que la tendència empitjora. Els contagis es disparen a Solsona i l'Ajuntament no descarta demanar mesures restrictives específiques. A la comarca s'ha triplicat en dues setmanes el nombre de nous positius confirmats. Ha passat de 16 a 32 i la darrera setmana analitzada, a 47. L'augment de casos positius també es produeix al Berguedà que ha passat de confirmar 45 nous infectats del 3 al 9 d'abril, a 63 la setmana següent i a 74 la darrera analitzada, del 17 al 23 d'abril. El Berguedà tenia ahir 469 punts de risc de rebrot i una taxa de velocitat de transmissió d'1,32. A la comarca de l'Anoia els valors eren de 577 de risc de rebrot i 1,01 de velocitat de contagi; a la Cerdanya de 538 i 1,03; al Bages, 393 i 1,02; a l'Alt Urgell, 335 i 0,76, i al Moianès, 209 i 1. Manresa continuava ahir com la tercera ciutat catalana de més de 50.000 habitants en risc de rebrot i es mantenia davant de Mollet del Vallès i Granollers. L'índex de la capital del Bages era de 541 quan el dia abans era de 535, una petita pujada dintre del continu ascens i descens de l'indicador. Es tracta d'un índex que gairebé duplica la mitjana catalana, que segons les dades d'ahir era de 282. Manresa també es mantenia com la segona ciutat gran del país amb més incidència acumulada a 14 dies i un índex de 455 només superada per Lleida (480). La velocitat de contagi era d'1,17 inferior a ciutats inferior a Mollet del Vallès (1,92), el Prat de Llobregat (1,91), Vilanova i la Geltrú (1,88), Granollers (1,61), Viladecans (1,32), Terrassa (1,23), Rubí (1,21), Mataró (1,20) i Badalona (1,17). L'evolució de casos confirmats durant les tres darreres setmanes mostra la tendència a l'alça que se'n deriva d'unes xifres que mostren una situació epidemiològica complicada a la ciutat. Així, del 3 al 9 d'abril es van confirmar amb PCR o test d'antígens 166 nous positius a Manresa, la setmana anterior van ser 174 i la darrera analitzada, del 17 al 23 d'abril, 190. Casos a l'alça que es tradueixen en més ingressos hospitalaris. 23 morts més a Catalunya El Departament de Salut de la Generalitat va comunicar ahir 23 morts més a Catalunya a causa de la pandèmia. Entre el 17 i el 23 d'abril es van declarar 96 defuncions per covid-19, mentre que la setmana anterior se'n van notificar 129. En l'últim interval hi havia ingressades a l'hospital 1.553 persones. La setmana del 10 al 16 d'abril n'hi va haver 1.616. Pel que fa a les persones que viuen en residències, Salut va informar d'un total de 30.738 casos confirmats per PCR o test d'antígens des de l'inici de la pandèmia, 18 més. Amb la resta de proves, el número total de casos acumulats és de 34.038. En total, han mort des de l'inici 8.805 persones, les mateixes que en el registre anterior. La velocitat de propagació de la covid-19 a Catalunya, l'Rt, va pujar ahir a 1,02, una centèsima més, mentre que el risc de rebrot també s'incrementa molt lleugerament en 1 punt, fins a 282, segons el darrer balanç del Departament de Salut. En paral·lel, la incidència a 14 dies va disminuir de 278,93 a 277,33.


Resultats de recerca EGA1 Resultats de recerca del Departament d'Expressió Gràfica Arquitectònica I (2005-2014). Evolució de la recerca en expressió gràfica arquitectònica a l'etsab. Principals indicador de recerca del Departament d'Expressió Gràfica Arquitectònica I de la UPC en els darrers 10 anys. Publicacions en revistes indexades versus no indexades. Publicacions a congressos versus treballs presentats a congressos. Tesis doctorals dirigides


Actividad FíSica, Deporte Y Salud 1 by ximo13 9719 views Deporte y salud by ivan1771 762 views Actividad física y salud. El ejerci... by VirSanJose 1308 views La Activitat Física i la Salut by Ricky Pérez Alvarez 6833 views Activitat física i salut by marinaft85 2241 views Presentacion nutrición ejercicio y ... by Danhae Vega 3369 views “ Una mica de teoria” El consum miocàrdic d’O2, -(VO2 max., en ml/Kg/min.)-, pot augmentar +10 vegades els valors de repòs El 13 de setembre de l’any 490 aC., a Marathôn, poble de Grècia, a l’Àtica; a 40 Km. N.E. d’Atenes. Milcíades, al capdavant de l’exèrcit atenès, va vèncer els perses de Darios I, i posar fi a la 1a guerra mèdica. Una llegenda afirma que un corredor enviat a Atenes per anunciar la victòria va morir esgotat immediatament després d’arribar. (*)El combustible que fan servir els músculs és l’ATP, que és va fabricant contínuament, quan el múscul la necessita. Breu explicacio del funcionament aeròbic i anaeròbic. + imatge (NOTA:Mesures del camp: 90 a 120 x 45 a 90 metres.) + imatge.- Si no s’ha explicat abans: breu resum de funcionament aeròbic i anaeròbic. (diapo. O imatge) Llistat d’aliments rics en Ferro Llistat d’aliments rics en Calci GUARDAR A LA MEMORIA Algunes begudes recomanades Piràmide + Llistats pe cadascú 1. L’ESPORT Alimentació i preparació física Mercè Aubanell Serra Metge – Pediatra 2. ...PARLAREM

De fútbol, de fer exercici físic.

Què passa quan fem exercici físic ?

Quins mecanismes posa en marxa el nostre cos ?

Què utilitza el nostre cos per fer front a l’esforç físic ?

Com podem millorar-ho ?

 3. TIPUS D’ESPORTS SEGONS L’ACTIVITAT FÍSICA 4.

Esports enèrgics de xoc o de contacte : El FÚTBOL, el hoquei, les arts marcials, la lluita, la boxa, el bàsquet, el handbol, el voleibol.

Enèrgics de no contacte: natació, tennis, gimnàstica, ciclisme, esquí, vela, atletisme.

Moderadament enèrgics de no contacte: beisbol

De no contacte: tennis de taula, golf

No enèrgics: bitlles, escacs

 5.

Per començar us proposo una activitat:

Agafeu un paper i un llapis.

Localitzeu-vos el pols (al canell o al coll).

Ben descansats, compteu les pulsacions que teniu en 15’’, i calculeu les que teniu en 1 minut (multiplicant per 4)

Apunteu-ho

Ara:aixequeu-vos i assagueu-vos de la cadira 20 vegades el més ràpid possible.

Compteu-vos altre cop les pulsacions

Apunteu-ho

 6. ... i?

... Què ha canviat?

... Teniu més calor que abans?

... Respireu més de pressa?

... ?

 7.

QUAN FEM EXERCICI...

Augmenta la funció del cor:

la freqüència cardíaca

el volum de sang que surt en cada batec

Millora l'ús de l’Oxigen (O 2 )

redistribució de sang als músculs que estan treballant (fins a un 85%, mentre quan estan en repòs: 20%)

augmenta l’extracció d’O 2 dels teixits

Augmenta la funció de l’aparell respiratori:

la freqüència respiratòria (fins a 60-70 bx’, en repòs 13x’)

el volum d’aire que mobilitzem en cada respiració

 8.

Al fer un esforç augmenten proporcionalment:

El Volum de sang que surt a cada batec

La F reqüència C ardíaca

La T ensió A rterial

Una mesura útil per quantificar el nivell d’esforç aconseguit és el consum d’O 2 que fa el cor, que se’n diu: consum miocàrdic d’O 2 .

Quan el calculem en una prova d’esforç tenim el V O 2 màxim (en ml/Kg/min). Ens dona la màxima capacitat del nostre cos, per utilitzar O 2 , quan l’exercici arriba a un nivell màxim; (quan les demandes són màximes).

És un valor que depèn de la FC i de la TA.

Quan fem un esforç físic el consum d’O 2 del miocardi pot augmentar 10 vegades els valors de repòs.

 9. Són RESPOSTES a l’esforç (canvis ràpids i temporals que solen desaparèixer en acabar l’exercici.) Amb un bon entrenament, el nostre cos s’ ADAPTA ( canvis més persistents per respondre de manera més fàcil a l’exercici.) 10.

La FATIGA és un mecanisme de defensa i de protecció.

Amb l’ENTRENAMENT no hem de buscar eliminar-la, en canvi SI que ens permet retardar-la i poder acabar la competició amb un nivell d’esforç alt.

... bufa ! .... estic cansat !! ....... ...bfffff !!! 11. Una persona sedentària amb dotació genètica mitja/normal: Si corre 1 Km, és cansa . Ha gastat unes 60 Kcal, i estarà totalment esgotada La mateixa persona després d’un temps d’entrenament: Pot corre 5-6 Km, a 10-12 Km/h Ha gastat més de 500Kcal, quasi sense cansar-se Un corredor de marató: Corre 42,2 Km, a 16-17 km/h 13. METABOLISME MUSCULAR Energia ATP Oxigen Aliments GLUCOSA Calor Aigua CO 2 14.

Les distancies més llargues es fan caminant o trotant.

L'esprint és un esforç màxim. És fa 1 cop cada 90’’, en una distància de 14 metres.

Descansos: 3’’ cada 2’

 15.

% de distància total recorreguda per partit

Les activitats intenses en relació a la pilota poden ser anaeròbies i els esforços de gran intensitat poden ser moments crucials.

 16. Segons el tipus d’esforç físic, els músculs utilitzen O 2 o no:

Quan fem un esforç continuat , el treball muscular es basa tan:

En la capacitat del cor i els pulmons per subministrar sang amb prou oxigen.

Com en la capacitat dels músculs per utilitzar els nutrients, en presència d’O 2 -metabolisme aeròbic-

Quan l’exercici és “explosiu”, intens i de curta durada, els músculs treballen sense O 2 .

No dona temps a una arribada suficient d’O 2

S’utilitza un combustible diferent, és produeix àcid làctic, ens cansem més. -metabolisme anaeròbic-

 17. EL RENDIMENT ESPORTIU Eliminació de residus Regeneració i aportació d’energia i O 2 Depend de l’eficàcia de Manteniment d’equilibri + Integració d’informació 18. COM PODEM MILLORAR ? III. Entrenament adequat IV. Tècniques d’educació i control psicològic II. Equipament I. Alimentació + hidratació 19. ALIMENTACIÓ. En què gastem l’energia? 20.

Les necessitats calòriques per una persona, es calculen segons la seva edat, sexe, pes actual i activitat.

Quan l’activitat és alta, com en els entrenaments i partits, a les necessitats diàries hi hem de sumar un 25 % més de calories.

 Avui no parlarem ni de càlculs de calories per cadascú, ni cal pesar el que mengem, n’hi ha prou amb seguir les guies per una BONA ALIMENTACIÓ , basades en No DE RACIONS , com per exemple la de la PIRÀMIDE.

 21.

El nostre cos és resistent i pot tolerar dèficits nutritius abans que els símptomes clars d’una mala nutrició siguin visibles.

Però un nivell nutritiu pobre limita l’activitat diària tan en l’atleta com en persones sedentàries

 22. L’ALIMENTACIÓ I L’ESPORT

3 MOMENTS:

Alimentació fora d'èpoques de competició.

Alimentació abans i durant la competició.

Alimentació després de la competició.

 23.

... Conceptes bàsics d’alimentació

Dins els aliments hi ha 5 nutrients principals

GLÚCIDS (sucres)

VITAMINES I MINERALS

PROTEÏNES

LÍPIDS (greixos)

AIGUA I ELECTRÒLITS

Els uns sense els altres fan que puguem patir

dèficits nutritius

Els gràfics com les piràmides o les rodes

d’aliments faciliten l’elecció del menú equilibrat.

 24. LA PIRÀMIDE DELS ALIMENTS 25.

Necessitas de GLÚCIDS

En el nostre cos poden estar

Emmagatzemats en forma de GLICOGEN en els músculs i fetge

Circulant dins la sang, en forma de GLUCOSA

En els aliments els trobem en forma de:

GLÚCIDS SENZILLS : el sucre de taula, la mel, a la fruita. Són dolços, i solubles en aigua.

GLÚCIDS COMPLEXOS : els dels cereals, fècules, llegums,... “són els que estan a la base de la piràmide”. No són dolços.

El nostre cos els absorbeix lentament El nostre cos els absorbeix ràpidament. 26.

Durant una sessió d'exercici intens i repetitiu, disminueixen les reserves de GLICOGEN muscular, això fa que ens notem cansats i sense ganes de continuar.

Podem augmentar aquestes reserves amb:

Una dieta rica en GLÚCIDS COMPLEXOS

+

No total de calories adequades (energia)

“ Els jugadors que tinguin més glicogen i glucosa disponibles per els músculs, podran córrer més ràpid i durant més temps”.

 28. Necessitats de VITAMINES i MINERALS

Són els reguladors del metabolisme, cofactors

d’enzims i alguns són encarregats de

transportar O 2 .

Com més exercici, més reaccions

metabòliques en que intervenen vitamines.

La suficients vitamines

 29. En alguns esports i edats, és més important vigilar les carències de:

FERRO:

transportador d’O 2

Falta de Fe + anèmia capacitat física

Falta de Fe sense anèmia “... Encara no se sap”

 30.

CALCI , necessari per:

els ossos i les dents

la transmissió de senyals nervioses

la contracció muscular

la coagulació de la sang

“ durant l’adolescència hi ha un RISC més alt de patir fractures ”

Una quantitat de CALCI adequada en èpoques de creixement fa prevenció de la osteoporosi .

 31.

Necessitats de PROTEÏNES: en els esportistes són les mateixes que en la població general.

No hem d’afegir suplements proteics. Podrien provocar: deshidratació, cetosi, augment de calci en sang,

sobrecàrrega del

fetge i del ronyó.

 32.

Necessitats en LÍPIDS

Tenen “mala premsa”, però el nostre cos els necessita.

Són reserves d’energia. Estan en el teixit adipós, i també formen part de les membranes cel·lulars, del teixit nerviós i són precursors d’hormones.

NO tots són iguals, la proporció ideal:

LÍPIDS SATURATS 1/3 del total

LÍPIDS MONOINSATURATS: 1/3

LÌPIDS POLIINSATURATS: 1/3

Una dieta amb molts LÍPIDS SATURATS augmenta el risc de malalties cardiovasculars i disminueix la capacitat de resistència. La majoria són d’aliments d’origen animal i són sòlids a temperatura ambient.

 33.

Una alimentació insuficient, monòtona ,

+

El nostre cos no podrà

aconseguir l’energia

necesària RISC DE CARÈNCIES!!!

 34. Necessitats d’AIGUA i ELECTRÒLITS

Beure és una prioritat

El 70% del cos d’un adult és aigua, (80% en els músculs, 15% en teixit adipós)

Una prova que podeu fer:

Peseu-vos abans i després d’un partit o d’un entrenament.

La quantitat d’aigua necessària =

2 vasos d’aigua / per cada 250 gr. perduts

+ els 2 litres per les activitats diàries.

- ÉS UNA “REGLA D’OR” DE LA HIDRATACIÓ –

 35.

Si perdem entre un 4 a un 10% del pes corporal, notarem que:

ens maregem

tenim rampes

fatiga

ens podem desmaiar

Fatiga física i mental durant l’exercici

Si la pèrdua és de més d’un 10 o un 20 %, pot provocar una aturada cardíaca

La set és una senyal molt important per a la supervivència, però per mantenir el grau òptim d’hidratació que cal durant l’exercici físic, és un mal indicador . Ens avisa massa tard.

 36. Quina classe de líquids? quina quantitat?

L’aigua és la beguda primordial.

En dies de calor, quan suem molt, quan tenim sensació de mareig i de cansament van molt bé les begudes amb sals i sucres.

Afavoreixen l’absorció d’aigua dins el budell

Milloren el rendiment. (afegim “energia”)

Però també ens poden donar problemes: dificulta el buidament de l'estómac, poden donar nàusees, diarrees, ..,

 37.

CONSELLS:

Quantitat de sucres: 6 a 8 %

Més fresques que la temperatura ambient, (15-22oC).

Volum: 2 vasos d’aigua l’hora prèvia i 100-200ml cada 10-15 minuts mentre es fa l’exercici.

Proveu-ho. Cadascú ha de trobar les quantitats i el ritme que li va millor.

 38.

limitar el GREIXOS saturats,

més del 50% de les calories: GLÚCIDS ,

principalment COMPLEXOS

NO cal augmentar la ingesta de PROTEÏNES

... i ....

CONCLUSIONS (1) 39. CONCLUSIONS (2)

Assegurar una bona absorció de vitamines i minerals, amb: FRUITES , VERDURES , LLEGUMS , CEREALS INTEGRALS , sense afegir preparats artificials.

 40. Sugerències dietètiques:

C alories per: mantenir el pes,

assegurar el creixement, i bon humor.

Aliments amb vitamina C, a cada àpat.

Pa, pasta italiana, cereals,

Per prevenir anèmia: carn vermella

magra, (les parts fosques de la carn de pollastre)

El nostre cos absorveix millor el ferro de la carn.

2 a 3 racions de làctics. (millor 3)

Complir la:

“ REGLA D’OR DE LA HIDRATACIÓ”

 41. Distribució dels àpats al llarg del dia

Hem de mantenir el nivell de sucre a la sang durant tot el dia.

Evitar les digestions lentes.

El que mengem durant un dia, és millor repartir-ho en 4 o 5 àpats.

El que mengem durant una setmana ha

de ser equilibrat, per evitar patir carències.

 42. FORA D’ ÉPOQUES DE COMPETICIÓ

Objectiu:

Aportar les quantitats adequades d’energia i de nutrients per mantenir les activitats habituals , tenint en compte les èpoques de creixement ( els futbolistes de l’Olímpic estan a l’adolescència)

i fer front als canvis que provoca l’activitat esportiva

... amb la piràmide i els consells, ja us podeu fer el vostre menú

 43. ABANS I DURANT

￼ : Omplir megatzems de GLICÒGEN amb un

àpat ric en GLÚCIDS

Mai s’ha d’anar a la competició en dejú

￼ : Prevenir baixades de sucre, sense

“ sentir-se ple “

Àpat amb forces GLÚCIDS, pobre en greixos i proteïnes

L’àpat important 3-4 hores abans.

1-2 h. abans: Àpats líquids

Abans de començar: vasos d’aigua

 44.

￼ : Conservar el GLiCOGEN muscular,

Recuperar les pèrdues de líquids.

100 – 200 ml d’una beguda amb GLÚCIDS

cada 15 – 20 minuts.

Els GLÚCIDS són especialment importants en competicions de més de 60 minuts .

 45. POST-COMPETICIÓ

￼ : Omplir els dipòsits gastats

Re- hidratar completament

Solucions d ’HIDRATACIÓ oral

Sòlids rics en GLÚCIDS COMPLEXOS

Si l’exercici ha durat més de 60 minuts, les reserves de glicògen muscular estan disminuides (inclús un 90% menys)

La recàrrega completa és produeix en les

24-48 hores següents.

 47. II.EQUIPAMENT (1)

Roba que permeti la regulació de la temperatura del cos. Els teixits de poliester permeten un nivell d’evaporació més ràpida que el cotó.

El cotó és una fibra cilíndrica que s'expandeix quan és humida i dificulta la pèrdua de calor.

Les botes cada vegada són més sofisticades. B usquem aquelles que limit e n realment el risc de lesió, milloren el rendiment i són econòmicament assequibles. Coses sovint contradictòries.

 Els vostres entrenadors i vosaltres

mateixos en sabeu més .

.

 48. II.EQUIPAMENT (2)

Igual que tenim cura dels

 entrenaments i del què

 mengem, el material

 s’h a de conservar,

LA NOSTRE PELL

TAMBÉ.

 49. VELOCITAT

És una de les característiques que distingeix, de manera clara al futbolista d’elit. En el futbol, la VELOCITAT sempre és necessària.

Depèn de:

Temps de reacció, capacitat d’anticipar-se

Cicle d’estirament-escurçament del múscul.

En carreres curtes, menys de 10’’, depèn sobretot de la potència anaeròbica.

De la capacitat per generar força per unitat de temps.

 51.

L’AGILITAT , depèn de:

la velocitat

la coordinació neuro-muscular

la percepció de la posició del nostre cos

articulacions estables

factors externs: interacció bota-terra

 52. Sigui quina sigui la posició de cada futbolista en el partit, cal un entrenament integral. 53. PREVENCIÓ DE LESIONS

Què ens predisposa a lesionar-nos mentre fem esport?

Desequilibri en la força d’ambdues cames

Debilitat d’un grup muscular

Errors d’entrenament

Mal alineament anatòmic

Mala condició física

Calçat inadequat

Situació de fatiga. (dormir poc)

 54.

⇨ Exercicis d’escalfament i

d’estiraments per cada esport.

⇨ Entrenaments durant tot l’any

evitant excessos.

⇨ Evitar entrenament amb dolor

⇨ Vigilància adequada dels pares, entrenadors o tècnics.

⇨ Ús d’un equip esportiu adequat i en bones condicions.

⇨ Adaptació del exercicis al grau de maduresa física i tècnica.

Què hem de fer per evitar-les? 55.

Generalment el dolor augmenta amb l’exercici i al tocar la zona i s’alleuja en repòs. S’ha de fer REPÒS, i FISIOTERAPIA POSTERIOR, a vegades cal immobilitzar.

Les lesions del cartílag de creixement es diuen: epifisiolisi i no sempre és veuen a les radiografies. Les fractures d’estrès és produeixen per contraccions musculars repetides sobre una zona d’inserció a l’os; o per petits traumatismes directes i repetits. És més freqüent en persones poc entrenades. 56.

Quan fem un estirament excessiu podem patir una distensió muscular. Són més freqüents a la cuixa i al maluc.

Es tracten amb fred, compressió i immobilització x 1 a 2 dies i desprès fisioteràpia, fins que el múscul recupera completament la seva funció.

No practicar esport fins la recuperació total.

Prevenció: exercicis d’estiraments i escalfament

 57.

L’esquinç: és una distensió dels lligaments que rodegen a l’articulació.

És produeixen sobretot en esports violents, més sovint al genoll, turmell, canell, espatlla i colze.

Els més lleus tenen un pronòstic excel·lent i no deixen seqüeles. Si són més importants poden deixar una inestabilitat articular que s’ha de compensar enfortint els músculs. A vegades el lligament està trencat i cal més temps per recuperar-se.

 58. IMPORTANT: El millor antiinflamatori és aplicar fred a la zona lesionada (cops,esquinços, ... ). Per exemple: gel picat en una bossa de plàstic durant 15–20 min., cada 8 hores, durant les primeres 48 h. En els primers moments mai poseu calor, perquè afavoreix la inflamació. 59. ☼ Factors ambientals i esports:

Quan fa molta calor podem patir:

 rampes

 esgotament

 cop de calor En les formes greus, les senyals són clares:

molt mal de cap, febre, cansament i necessitat de tombar-se, cames fredes, col·lapse circulatori amb insuficiència cardíaca per deshidratació.

Els esportistes joves són els que estan en més perill quan fan un exercici enèrgic en un lloc molt calorós.

 60.

El cop de calor és molt greu i necessita tractament especialitzat immediat.

Hem de col·locar el noi/noia on s’estigui més fresc i començar maniobres de refredament externes, mentre es trasllada a un centre hospitalari.

Prevenció (sobre tot quan la temperatura exterior ≥ 30oC i humitat alta): modificar l’activitat, insistir amb la hidratació, ús de roba adequada, aclimatació suficient al calor

 61. RECOLÇAMENT I CONTROL PSICOLÒGIC

“ ( The last but not lest )”

LA MOTIVACIÓ = las ganes de passar-ho bé, el per què cadascú de vosaltres ve als entrenaments i als partits.

EL REFORÇ POSITIU ... El millor és el que us feu els uns als altres quan formeu part d’un bon equip.

Penseu-hi, repasseu situacions, com us heu sentit?, com us sembla que s’ha sentit els companys?,...

 Actividad física y salud. El ejercicio físico


Nosaltres | Casa Rural Rustic Vilella La Montse, el Toni i l’Oriol som nascuts a Cornellà de Llobregat i vam decidir venir a viure al Berguedà després d’estar més de deu anys passant els caps de setmana i festius al Molí de Vilella de Gisclareny. Alhora vam voler obrir la casa als clients per compartir amb més gent el cant dels ocells a la primavera, l’olor a pi roig de l’estiu, els boscos daurats de la tardor i les increïbles postes de sol de l’hivern. Va ser al 2004 quan vam obrir la Casa Rural Rústic Vilella després de rehabilitar les runes de l’antiga casa de Cal Pere Vilella. Vam voler donar a la casa obertures ben grans per poder gaudir de la llum natural i les esplèndides vistes que ens ofereix la localització. Com ens apassionen els cavalls volem compartir també la nostra estima cap a ells i per això els trobareu al voltant de la casa per poder observar la seva noblesa al caminar, muntar-los en una excursió o senzillament acariciar el seu pèl suau. Desitgem que quan us allotgeu a casa nostra us sentiu com si fóssiu a casa vostra, hi sou benvinguts!


El Grup Cappuccino rehabilitarà l'edifici de la Protectora, a Palma, per convertir-lo en un local comercial L'Ajuntament va modificar l'ús d'aquest immoble, que fins ara es destinava a activitats socioculturals L'edifici de la Protectora, a Palma. I. BUJ PalmaEl Grup Cappuccino rehabilitarà l'edifici de la Protectora, a Palma, i el convertirà en un local d'ús comercial, tot i que encara no hi ha cap data definida, segons ha informat Última Hora. Fins ara aquest immoble estava destinat a activitats socioculturals, però la Gerència d'Urbanisme de l'Ajuntament de Palma de la setmana passada en va modificar l'ús, i ara es podrà utilitzar per a fins comercials i administratius. Segons explica Última Hora, la intenció del Grup Cappuccino és esbucar l'interior de l'edifici i fer-hi dues plantes. Aquest grup gestionarà una part de la construcció, amb una superfície de 2.700 metres quadrats. La resta de la Protectora, assenyala Última Hora, es llogarà a tercers. Així, l'edifici es dedicarà completament a l'ús comercial i tindrà tres o quatre locals, indica Última Hora, que també subratlla que es descarta l'obertura d'un nou establiment Cappuccino en aquesta nova construcció. Ara Cappuccino està a l'espera que Cort hi doni el vistiplau per obtenir la llicència d'obra i començar la rehabilitació de l'edifici. Última Hora destaca que el grup mallorquí va comprar la Protectora a la Sareb, més coneguda com a banc dolent. Fa més de deu anys que l'edifici està tancat. L'Ajuntament de Palma atura les llicències d'obra als edificis anteriors al 1956 edifici la protectora grup cappuccino Ajuntament de Palma PALMA


Campaner: «La resposta de la gent s'ha basat en la feina dels 4 anys» 26 febrer 2021 20:15 Temes del dia #diadelesillesbalears#Covid19#Covid-19#DiumengedelÀngel#IB3#Menorquins#UIB#català#SEPC#dretslingüístics#PalmaCiutat30#UE#PassaportdeVacunació#assetjament#ESADIB#8M El batle del municipi ha sortit reelegit amb majoria absoluta 08 juny 2007 Tomàs Campaner (PP) ha reeditat la majoria absoluta que ja aconseguí en les eleccions de 2003 i tornarà a ser el batle de Llubí durant els pròxims quatre anys. -Pot fer una valoració dels resultats? -Crec que la resposta de la gent s'ha basat en la feina feta aquests darrers quatre anys. Hem estat al costat de la gent i l'hem escoltada, això ha fet que la gent vulgui continuïtat dins l'Ajuntament. També hem aplicat el nostre programa electoral en un vuitanta per cent. -Quines són les actuacions prioritàries per fer a Llubí? -Ara hi volem fer un pavelló cobert, transformar la pista de futbol sala en pistes de pàdel i frontó, com també millorar les dues piscines i fer la terrassa nova. També volem posar jocs infantils per a nins en el polisportiu i millorar els vestidors d'aquesta instal·lació. A la part de darrere, hi volem posar aparcaments i així no serà necessari que la gent travessi la carretera a peu. També volem posar en marxa la segona fase de l'ampliació del cementeri, fer l'escoleta de 0 a 3 anys, millorar la xarxa d'aigües pluvials, eliminar les barreres arquitectòniques, implantar el servei de la recollida selectiva, i fer més activitats culturals per a tots els sectors de població. -I el tema de la variant? -La prioritat és treure el trànsit pesant fora del nucli urbà tan aviat com tinguem la revisió de les Normes Subsidiàries. Així descongestionaríem el carrer de la Creu i el carrer de la Roca Llisa. Ara esperam la signatura del Govern central del conveni amb el Ministeri de Foment i el Consell de Mallorca per dur a terme aquest projecte. -Com està el tema de l'escola? -Les obres estan bastant avançades i seguim el plàning. S'acosta el setembre i l'empresa ha dit que és possible que el mes d'agost ja estiguin acabades les obres perquè el setembre estigui tot a punt. Noguera: «La victòria de la protecció de Son Bosc és un símbol de la lluita ecologista» El 35,6% dels casos de Covid-19 actius es troben a Palma


Girona estalviarà 250.000 euros amb el servei elèctric - Impulsa, la plataforma que connecta fabricants i administració local Girona estalviarà 250.000 euros amb el servei elèctric L'Ajuntament de Girona estalviarà en els dos anys vinents més de 250.000 euros en el subministrament elèctric de tots els edificis municipals, així com en l'enllumenat viari de tota la ciutat. El mes d'abril el consistori va posar a licitació el contracte elèctric que fins aquests moments tenia Gas Natural Fenosa i que el consistori va adjudicar ara fa poques setmanes a Endesa. La regidora d'Hisenda i Règim Interior, Maria Àngels Planas, explica que el nou contracte que s'ha adjudicat a Endesa suposa un cost de 3,6 milions d'euros anuals, que “representa un estalvi de 126.770 euros cada any respecte al que es pagava amb el contracte anterior”. Planas indica que estan contents de la baixa que s'ha produït en aquest contracte, “perquè busquem el màxim estalvi i com ja hem fet en altres casos revisem tots els contractes per intentar que vagin a la baixa”, explica. La licitació del contracte s'havia situat pràcticament en els 4,3 milions d'euros cada any, però les ofertes de les diverses empreses han permès abaixar molt aquesta quantitat. Planas també assenyala que en el nou contracte s'hi han inclòs societats municipals que fins ara es contractaven a banda, un fet que encara representarà més estalvi. Entre aquests casos, destaca la societat Trargisa, que gestiona la incineradora de Campdorà, que s'ha incorporat en el contracte del subministrament elèctric. El contracte que s'ha adjudicat a l'empresa Endesa és per dos anys, per bé que és prorrogable durant dos anys més acordant l'allargament del contracte any a any. A banda de l'estalvi econòmic del nou contracte, el plec de condicions incorporava “millores en la gestió i més control” del consum elèctric dels edificis municipals. L'Ajuntament de Girona manté el pla de millora d'eficiència de l'enllumenat públic i anualment fa millores en diversos punts per reduir el consum energètic. També en els últims estius s'han fet actuacions importants per reduir el consum energètic de les escoles, sigui renovant les finestres i reduint així el consum de calefacció, o revisant alguns casos en què el consum era exagerat, com per exemple a la llar L'Olivera. La capital gironina té subscrit el pacte d'alcaldes que té com a compromís reduir un 20% l'emissió de gasos hivernacle, arribar a un 20% d'ús d'energies renovables i millorar un 20% l'eficiència. El compromís de les ciutats que han subscrit aquest compromís és aconseguir aquests objectius abans del 2020. Font: El Punt Avui (Foto: Manel Lladó)


Premi Sants-Montjuïc 2016 a la innovació a l'Esbart Ciutat Comtal | [ AGRUPAMENT D'ESBARTS DANSAIRES ] En aquesta XXV edició dels Premis Sants-Montjuïc s’ha introduït, per primera vegada, el Premi Sants-Montjuïc a la innovació que ha estat atorgat a l’Esbart Ciutat Comtal per l’espectacle ACRÒSTIC, dirigit per Teresa Agustí i Lluís Calduch, que incorpora diferents llenguatges: dansa, música, cant i projecció d’imatges; una interacció de diferents registres que enriqueixen i potencien l’espectacle. El mateix nom d’ACRÒSTIC pretén acostar al públic un recurs lingüístic, crear paraules que esdevenen moviments i els moviments danses. L’Esbart ha volgut incorporar diferents maneres d’expressió, diferents llenguatges i identitats que coexisteixen perfectament en un espai i un temps determinat i que vol reflectir la diversitat cultural del nostre país. ACRÒSTIC és un espectacle que està format per set danses catalanes de nova creació, amb coreografies de Teresa Agustí, Lluís Calduch i David Martínez. Les músiques de l’espectacle són de diferents autors i amb una diversitat de registres i colors que ofereixen a l’espectador un ampli ventall de la riquesa musical i lingüística del nostre territori nacional. “Toc de panoli” de Terrer Roig; “La botigueta del barri” de Marcel Casellas; “Pètals de vals” de Sergi Guasch; “Primavera”, “Clavellinera” i “Jota Llevantina” són tres peces seleccionades de l’obra dirigida per Jordi Molina “Països Catalans canten” amb veus de Miquel Gil, Ramon Manent i Miquela Lladó; “Pas a dos” de Jordi Molina; “Matèria” de Francesc Cassú; “Es color de s’alegria” de Miquela Lladó i “Coses de Palamós” de Marc Timón. Les danses es presenten amb tres paraules que signifiquen l’emoció i el sentiment de cada dansa, allò que hem volgut expressar i transmetre en el moment de ballar. ACRÒSTIC és un espectacle de dansa creat a partir de les nostres arrels i des del nostre respecte a la dansa tradicional, i amb la voluntat de donar un pas més per aportar una nova visió, una nova expressió del que som i el que sentim. L’entrega del premi es va fer el passat 16 de febrer del 2017, a la Sala de Plens de la seu del Districte Sants- Montjuïc, en un acte solemne i obert a tota la ciutadania presidit per la Regidora del Districte Sra. Laura Pérez la qual es va fer càrrec del lliurament dels premis. En el mateix acte es va fer entrega el Premi Sants-Montjuïc a la trajectòria personal a Joan Manuel Parisi, gerent del Secretariat d’Entitats de Sants, Hostafrancs i La Bordeta; i el Premi Sants-Montjuïc a la tasca col·lectiva a l’Associació ASPROSEAT del barri de La Marina. Des de l'Agrupament d'Esbarts Dansaires felicitem a tots els membres de l'Esbart Ciutat Comtal. Inici » Notícies » Premi Sants-Montjuïc 2016 a la innovació a l'Esbart Ciutat Comtal


Estabilitzat l'incendi que va començar dissabte a Santa Coloma; 1.700 hectàrees cremades | Santa Colomade Queralt Els Bombers de la Generalitat han donat per estabilitzat l’incendi que va començar dissabte a 1⁄4 de 4 a Santa Coloma i que s’ha estès per alguns municipis veïns, afectant de manera molt especial a Bellprat. En total, en les 48 hores que ha estat cremant, s’han incendiat 1.700 hectàrees (Bellprat 1069 a Bellprat, 234 a Sant Martí de Tous, 233 a Santa Maria de Miralles, 70 al terme municipal de Les Piles, 48 a Santa Coloma i 2 a Pontils). Cap al vespre/nit, el foc va començar a agafar magnituds considerables, avançant amb molta rapidesa i eixamplant el perímetre un cop va saltar la carretera que va entre Santa Coloma i La Llacuna i va entrar al terme municipal de Bellprat. L’últim recompte d’hectàrees cremades de dissabte a mitjanit era de 800, quan a 2/4 de 8 la xifra era de 153. Ja s’havia cremat molt i les previsions més negatives preveien que es podien arribar a incendiar fins a 5.000 hectàrees. És per això que el mateix dissabte es va muntar un centre de comandament a davant de l’esplanada del poliesportiu, on s’hi va desplaçar el conseller de l’Interior, Joan Ignasi Elena. Per altra banda, el camp de futbol municipal de Santa Coloma ha servit al llarg d’aquests tres dies com a espai d’arribada i sortida dels helicòpters que estaven en les tasques d’extinció. Allí, més enllà dels responsables de Bombers, s’hi han instal·lat des de dissabte efectius de Mossos d’Esquadra, Agents Rurals, Creu Roja, Agrupacions de Defensa Forestal, unitats BRIF i UME, així com també la Policia Local, Policies Locals, Protecció Civil i el Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM). El recompte d’hectàrees cremades a primera hora del diumenge al matí era de 1.000 i al migdia de 1.200. La tarda de diumenge, amb l’entrada de la marinada, es preveia molt complicada i tots els responsables, tant polítics com tècnics, van alertar de la “situació crítica” en què es trobava l’incendi. Entre ells el president de la Generalitat, que es va desplaçar fins el centre de comandament de Santa Coloma el diumenge al migdia. També van passar per l’esplanada de davant del poliesportiu la presidenta del Parlament, Laura Borràs, i el vicepresident de la Generalitat, Jordi Puigneró, entre altres càrrecs institucionals. I aquest dilluns les previsions s’han complert. El dia s’ha aixecat fred i plujós, per alegria de tothom. Amb aquest panorama, ja s’informava que l’incendi estava un 80% perimetrat i es desconfinava als veïns de Tous i Santa Maria de Miralles. Per primer cop, es respirava optimisme al centre de control de Santa Coloma i es començava a donar per fet que l’incendi es donaria per estabilitzat al llarg de la jornada d’avui dilluns. Es coneix on va començar l’incendi però encara no la causa


Mieres inicia els tràmits per disposar del primer aparcament d'autocarabanes de la Garrotxa i d'un càmping al terme municipal - Olot TelevisióOlot Televisió Mieres ha iniciat els tràmits per desposar del primer aparcament d’autocaravanes de la Garrotxa. S’instal•larà a la zona esportiva del municipi. L’Ajuntament també ha iniciat els tràmits per permetre l’obertura d’un càmping al terme municipal. El consistori treballa per atraure al municipi un turisme familiar que busqui natura i tranquil•litat. L’Ajuntament de Mieres ha començat a treballar en la construcció d’un aparcament per a autocaravanes. Amb aquest nou espai, que se situarà al costat de la zona esportiva, Mieres vol diversificar l’oferta turística de la zona obrint-la a un nou perfil de visitant que fins al moment no disposava d’uns serveis que cobrissin les seves necessitats. La construcció d’aquesta àrea es projecta com a una actuació de millora del servei ofert als usuaris de les autocaravanes que cada vegada visiten més la Garrotxa i el Parc Natural de la Zona Volcànica, un territori que no disposa de cap equipament d’aquestes característiques. Mieres rep cada vegada més visitants atrets sobretot pel patrimoni natural i cultural del municipi. Una part important d’aquest turisme, sobretot el que procedeix de països del centre i nord d’Europa, circulen amb autocaravana. Conscients de la necessitat de donar resposta a aquest perfil de turista, l’Ajuntament de Mieres ha presentat la construcció d’un aparcament per a autocaravanes al projecte “La Garrotxa, terra de volcans, cultura i identitat” amb el que la Direcció General de Turisme de la Generalitat ha concedit una subvenció de 389.167’93€ a la comarca. El pàrquing tindrà capacitat per a entre 5 i 8 vehicles, que es podran connectar a la xarxa elèctrica i a la de sanejament. La voluntat de l’Ajuntament, que preveu que les obres es portin a terme durant el 2015, és que els vehicles puguin fer una estada d’1 a 2 dies evitant els assentaments estables. D’altra banda, l’Ajuntament de Mieres ha aprovat inicialment la modificació puntual del Pla d’Ordenació Urbanística Municipal que permetrà la posada en marxa d’un càmping. En el ple celebrat el passat 31 de juliol, el Consistori va fer el primer pas per a la futura obertura d’una instal•lació d’aquestes característiques en uns terrenys situats entre el nucli de Mieres i la carretera del Torn. En aquests moments, s’ha obert un període d’exposició pública de 45 dies durant els quals tothom qui vulgui pot presentar els suggeriments i les al•legacions que consideri oportunes. Una vegada finalitzat aquest termini, el projecte tornarà a passar pel plenari de l’Ajuntament de Mieres que, després de la seva corresponent aprovació, haurà de traslladar a la Generalitat per a la seva autorització definitiva. Amb aquestes dues actuacions, Mieres continua treballant per incentivar l’arribada d’un turisme familiar que busca la tranquil•litat d’un poble amb encant on predomina el paisatge, la natura i les activitats senderistes.


Comunicació – Marta Madrenas Publicat a 19 de Maig de 2019 19 de Maig de 2019 MADRENAS PRESENTA LA LLISTA MÉS TRANSVERSAL DEL SOBIRANISME A GIRONA Junts per Catalunya – Girona ha posat avui èmfasi en la transversalitat de la llista, que agrupa a persones provinents de diferents ideologies i partits amb l’objectiu de mantenir la ciutat com a “pal de paller de l’independentisme”, tal i com l’han definit des de diferents sectors. La cap de llista i alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, aposta perquè la ciutat mantingui aquest rol: “a Girona hi ha una majoria social independentista, i nosaltres hem fet un esforç per aplegar el màxim possible de sensibilitats dins una llista on ens uneix el compromís de la ciutat en el camí cap a la construcció de la República Catalana”, assegura. A la llista hi ha persones provinents del PDeCat, ERC, Demòcrates, Avancem i Reagrupament, a més de militants d’altres partits i persones independents. Entre els suports destaca el del MH President de la Generalitat Carles Puigdemont, que ha fet pública la seva aposta per Marta Madrenas a través de diversos vídeos a les seves xarxes socials. En un acte avui també s’hi ha sumat Marina Geli, que prové de MÉS i s’ha adherit a la Crida Nacional. “A Girona està clar, Marta Madrenas a Girona i Carles Puigdemont a Europa. Girona és una ciutat que ha aconseguit que tant el desenvolupament econòmic com la cohesió social vagin junts, és una ciutat en la què molta gent s’emmiralla” ha reconegut aquest matí, i ja afegit: “Una gran victòria de Junts per Catalunya a Girona és l’única garantia que tindrem un ajuntament independentista, perquè veig amb una certa tristesa que hi ha altres candidatures que no es mullen com nosaltres; la transversalitat de la llista garanteix per una banda que pensarem en polítiques per a la ciutat, de cohesió, i per l’altra un ajuntament amb majoria clara independentista.” Per la seva banda Carles Bonaventura, de Reagrupament, ha dit que “s’està confirmat que la nostra candidatura és la que millor reflexa la ciutat de Girona, àmplia, on hi ha molta ciutat i poc partit, amb molta gent independent. És un projecte de ciutat, que suma. El 26 d’octubre els gironins som uns privilegiats perquè tindrem la possibilitat d’emetre un doble vot molt contundent: votar Marta Madrenas a les municipals i Carles Puigdemont a les europees”. Martí Terés, exregidor d’ERC, ha assegurat que “totes les vessants de l’independentisme es troben dins de Junts per Catalunya – Girona, una llista que té una autèntica vocació de suma i de treballar plegats per una ciutat millor i per un país lliure”, i Eduard Berloso, de Demòcrates, ha afegit que Junts per Catalunya – Girona “és la resposta que està esperant la nostra ciutadania, la unitat de diferents formes de pensar que al final tenen un mateix objectiu, el de servir a la ciutat de Girona”. Finament, Glòria Plana, d’Avancem, ha destacat que “aquesta és la llista real de la transversalitat a Girona, on tothom comparteix un denominador comú com és la lluita per la llibertat, per la democràcia i per una ciutat més progressista i més lliure”, mentre que Núria Pi i Marta Sureda, com a independents, han destacat: “el que ens va il·lusionar d’aquesta llista és la professionalitat dels seus integrants i que tothom prové d’orígens ben diferents però que comparteix un mateix objectiu, que Girona i Catalunya siguin més lliures i més justes” Madrenas ha posat aquesta transversalitat com a exemple de la unitat que cal dins l’independentisme per assolir l’objectiu: “cal anar junts, també als municipis. Girona som un exemple clar que un Ajuntament compromès amb la defensa dels drets i les llibertats és un valor afegit per al progrés social i econòmic”. En aquest sentit, la cap de llista de Junts per Catalunya – Girona ha apel·lat al vot útil de l’independentisme: “el diumenge que ve hem de votar a Carles Puigdemont a Europa i Marta Madrenas a Girona, perquè som la garantia que l’independentisme no retrocedirà davant qui prioritza altres eixos o interessos”. En aquest sentit, ha alertat que “som l’única capital pintada de groc, i ara ens trobem en uns comicis on hi ha qui la vol pintar de vermell, nosaltres som l’única garantia que això no passarà”. “Som una ciutat majoritàriament independentista, amb un ajuntament amb majoria de regidors independentistes, on comptem que guanyarem una força independentista, i que l’aritmètica per governar després del 26M pot acabar fent que hi hagi una alcaldessa socialista”, ha afirmat Madrenas, recordant que “ningú presenta una llista transversal com Junts per Catalunya – Girona”. Publicat a 17 de Maig de 2019 17 de Maig de 2019 MADRENAS APOSTA PEL PARC DE SALUT A DOMENY AMB EL TRUETA COM A HOSPITAL DE REFERÈNCIA DE LA DEMARCACIÓ Madrenas ha destacat que l’aposta de Junts per Catalunya – Girona és la de convertir Domeny en un parc de salut on els eixos vertebradors siguin l’atenció al malalt, la formació i la investigació en aquest àmbit. Per això prioritza l’entesa amb la Universitat de Girona, per convertir aquest parc en un motor per a la ciutat. L’aposta de la llista de Junts per Catalunya – Girona és tenir un Hospital Trueta d’alt nivell, de referència, amb alta tecnologia, que atengui aquells pacients que necessiten allò que no els poden donar els hospitals comarcals. I un Parc Hospitalari Martí i Julià a Salt que sigui l’autèntic hospital comarcal del Gironès i la Selva interior, i s’hi potenciïn els serveis de proximitat. Es tracta, doncs, de dos conceptes d’hospital diferents, amb pacients i necessitats diferents, i que, per tant, necessiten cadascun el seu espai propi. “Cal fer el nou Trueta, és la gran inversió pendent de la Generalitat a la ciutat, i per això continuarem treballant per accelerar en la mesura del possible el projecte i la seva construcció, pensant en els pacients i els seus familiars“, ha dit. “A Girona volem liderar el repte sanitari que suposa per a la demarcació el nou Hospital Universitari Doctor Josep Trueta. Però també volem liderar una visió global de l’àrea urbana: amb aquest equipament al nord, equilibrem els creixements urbans i de serveis que s’estan produint els darrers anys al sud. L’actual Santa Caterina, la futura Clínica Girona o nous centres comercials previstos són en aquest àmbit, i ni la ciutat ni l’àrea urbana es poden permetre desertitzar el nord d’equipaments moderns i de referencia”, asegura l’alcaldessa i cap de llista Marta Madrenas, que afegeix: “Domeny és el lloc adequat on construir el nou hospital Trueta: per l’assistència sanitària, per la mobilitat, per l’increment de facilitats per a treballadors i usuaris, per terminis, per la projecció de la ciutat i per garantir l’equilibri de l’àrea urbana”. La cap de llista de Junts per Catalunya – Girona ha recordat que com a alcaldessa va encarregar un estudi sobre la viabilitat de Domeny com a emplaçament del futur Trueta i tot el parc de salut. L’estudi va ser contundent en l’afirmació que aquests terrenys són idonis per aquest futur gran equipament. Publicat a 10 de Maig de 2019 11 de Maig de 2019 VÍDEO ELECTORAL AMB EL PRESIDENT CARLES PUIGDEMONT JUNTS PER CATALUNYA – GIRONA INCORPORARÀ LA SARDANA I EL BÈLIT DINS DELS RECURSOS EDUCATIUS DE LA CIUTAT La llengua i cultura popular catalana estan presents en el programa de Junts per Catalunya – Girona, que es fixa com a prioritat del proper mandat el de potenciar tirar endavant polítiques transversals de promoció dels elements identitaris de Catalunya. Entre aquestes mesures, hi ha el compromís d’incorporar la sardana i el bèlit dins dels recursos educatius que l’Ajuntament ofereix a les escoles de la ciutat. “Donarem suport a la iniciativa que ha engegat la Confederació Sardanista de Catalunya perquè la sardana sigui patrimoni immaterial de la Humanitat de la UNESCO, però entenem que hem d’anar més enllà i fer que els nostres joves la coneguin i que les escoles que ho vulguin les ensenyin a ballar”, ha explicat la cap de llista i alcaldessa Marta Madrenas. LA CAP DE LLISTA MARTA MADRENAS I LA REGIDORA DE DINAMITZACIÓ, EVA PALAU També ha destacat que el número 11 de la candidatura l’ocupa Enric Palomeras, una persona vinculada des de sempre a l’associacionisme sardanista gironí com a competidor, professor i promotor, i un dinamitzador d’aquesta dansa catalana a la ciutat. Per Palomeras, “el que hem de fer és incentivar la sardana sobretot entre els més petits, perquè així és com en garantirem el futur”. En el foment de la cultura popular, Madrenas ha destacat com aquests darrers anys s’han potenciat com mai les activitats d’aquest àmbit a les Fires de Girona, i en altres celebracions populars: “la recuperació d’imatgeria, el suport a les entitats i la difusió de les nostres tradicions entre la ciutadania han sigut un element central de les polítiques de dinamització del territori”. L’actual regidora de l’àrea a l’Ajuntament i número 8 de la llista, Eva Palau, ha destacat la promoció del pessebrisme, el foment de la participació en les Fires de Sant Narcís com les gimcanes dels 4 rius entre els barris, la modernització del Tarlà, i la incorporació de nou bestiari popular entre algunes de les principals fites d’aquest darrer mandat. Pel que fa al bèlit, el compromís de Junts per Catalunya – Girona és potenciar aquest esport original de Sant Narcís i el seu coneixement, introduint-lo també en els recursos educatius. Publicat a 9 de Maig de 2019 12 de Maig de 2019 “MÉS GIRONA” , EL LEMA DE LA CAMPANYA ELECTORAL DE JUNTS PER CATALUNYA – GIRONA, POSA EN VALOR UN MODEL DE CIUTAT QUE FUNCIONA, QUE GENERA OPORTUNITATS I QUE MIRA AMB CONFIANÇA EL FUTUR “Més Girona” és el lema de campanya electoral de la llista de Junts per Catalunya – Girona a les eleccions municipals del 26 de maig, que encapçalarà Marta Madrenas. Amb aquest eslògan, Madrenas vol fer evident que “som els que creiem en el potencial de Girona, perquè l’hem sabut encaminar cap a un model de ciutat que funciona, que està al servei de tots els gironins i gironines i del qual n’estem orgullosos”. Per això considera que la candidatura és “l’única garantia” per mantenir aquest camí de bons resultats en un futur amb reptes transcendentals per a la ciutat com l’ocupació, l’habitatge, la seguretat, el suport a la gent gran o la mobilitat. El programa electoral conté 100 mesures, repartides en deu propostes per a cadascun dels 10 eixos que el formen. Els eixos són Ciutat de les persones; Ciutat de drets; Ciutat Cívica i Segura; Ciutat dinàmica i de progrés; Ciutat digital, propera i de bon govern; Ciutat amb qualitat de vida i sostenible; Ciutat renovada; Ciutat crítica; Ciutat de salut i bons hàbits; i Ciutat compromesa. La cap de llista i alcaldessa ha destacat que es tracta de propostes realistes, sorgides del coneixement de la ciutat i del treball fet aquests darrers anys, i que han de servir per realçar el bon funcionament de la ciutat: “tenim com a objectiu la protecció de les persones: la gent gran, les famílies i els joves, facilitant-los lloguers accessibles; la qualitat de vida, amb la millora dels carrers, jardins i places i amb més seguretat; el dinamisme econòmic, amb la reducció de l’atur i la generació d’oportunitats per a tothom; i com sempre, fermament compromesos amb el futur del país”. Coincidint amb l’inici de la campanya electoral, Marta Madrenas ha destacat que la llista de Junts per Catalunya Girona és la que ofereix expertesa de govern i rigorositat per afrontar els reptes de futur: “som la garantia d’un model de ciutat que funciona”. Al llarg dels propers dies, els diferents membres de la llista presentaran el programa electoral a la ciutadania a través d’actes i trobades de diferent format. Per altra banda, des d’avui està obert el nou local de campanya, a la plaça dels Mercaders. Publicat a 8 de Maig de 2019 JUNTS PER CATALUNYA – GIRONA ES COMPROMET A DESPLEGAR UN PLA DE VIDEOVIGILÀNCIA AMB MÉS DE 40 NOVES CÀMERES A LA CIUTAT La millora de la seguretat serà un dels grans objectius de Junts per Catalunya-Girona per al proper mandat, seguint la línia marcada en els darrers pressupostos municipals on ja es feia un especial èmfasi en aquest aspecte dins les inversions del 2019. A hores d’ara, ja s’han cobert les catorze vacants de la Policia Municipal que es van produir a inicis d’any a causa del decret del govern espanyol que, d’un dia per l’altre, va avançar l’edat de jubilació de les policies locals. La cap de llista de Junts per Catalunya-Girona i alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha explicat avui que aquestes baixes s’han pogut cobrir ràpidament gràcies a la decisió presa anteriorment d’augmentar la plantilla de la Policia Municipal. “El nostre compromís és el de mantenir aquesta política d’augment d’efectius al cos, amb un mínim de 20 agents més que ens permetin millorar la seguretat i la presència de la policia al carrer”, ha manifestat Madrenas. En aquest sentit, ha explicat que s’està apostant per un nou model de policia de proximitat, on tots els agents treballaran sota aquest criteri a tots els barris. Una conseqüència d’aquest nou model serà la nova subcomissaria de Santa Eugènia, a l’antiga masia coneguda com a can Borrassó. Aquest nou equipament de barri servirà per descentralitzar les seus de la Policia, acostar-la a la ciutadania, facilitar tràmits i augmentar la seguretat. Junts per Catalunya-Girona es compromet a estudiar a fons aquesta prova pilot, i exportar-la en altres punts de la ciutat si funciona i hi ha oportunitats. D’altra banda, Marta Madrenas es compromet a posar-se al costat de les comunitats de veïns que pateixen ocupacions conflictives de pisos als seus blocs, treballant a nivell policial i jurídic per a la seva eliminació. Una de les principals mesures en la millora de la seguretat dels veïns i veïnes serà la implantació, al llarg del mandat, del Pla de Videovigilància. Aquest pla està en una fase avançada en la seva redacció, i dotarà Girona d’un complet sistema de control dels diferents accessos i de la circulació. Marta Madrenas ha especificat que “en 4 anys posarem 22 càmeres identificadores de matrícules en punts d’accés a la ciutat, començant aquest 2019 amb sis càmeres a Montjuïc, Palau i Puig Vistós”. Aquests punts seran els accessos a Montjuïc des del Pont Major i des de Pedret; a la cruïlla del carrer Aragó amb el camí vell de Fornells; i els accessos al Puig Vistós des del Parc Científic i Tecnològic i a l’avinguda Montilivi amb el carrer Puigsacalm. El pla inclourà també 20 càmeres de control de la circulació, i de les càmeres de seguretat ciutadana pendents d’instal·lar al Grup Sant Daniel, Vila-Roja i Barri Vell. A més, s’actualitzarà el programari i la central de control de la seu de la Policia. Finalment, també s’implementaran mesures de seguretat en l’urbanisme de proximitat i de prevenció, augmentant la il·luminació de carrers foscos o eliminant elements de mobiliari urbà que puguin generar inseguretat. En aquest sentit, es crearà el mapa ciutadà de sensació de seguretat, per conèixer els punts on els veïns i veïnes es senten menys segurs a causa d’aquests espais. La cap de llista de Junts per Catalunya – Girona ha insistit que “som conscients que hem de fer un pas endavant en la millora de la seguretat a causa del repunt de delictes que estem patint a tot Catalunya, per això fa temps que estem treballant en aquest seguit de mesures que en algun cas ja podrem començar a aplicar tant bon punt comenci el govern, si els gironins i gironines ens fan confiança i tenim la força política suficient per aplicar totes aquestes eines que tenen un objectiu: garantir al màxim la seguretat de tots”. PARADES DE BUS A DEMANDA, CREACIÓ D’UN MAPA DE SENSACIÓ D’INSEGURETAT, I EL FOMENT DE LES VOCACIONS TECNOLÒGIQUES I DE L’ESPORT BASE FEMENÍ, PRINCIPALS MESURES PER A LES DONES La lluita per aconseguir la igualtat de gènere i contra les agressions sexistes continuaran sent la propera legislatura una de les principals preocupacions de Junts per Catalunya – Girona. Així es deprèn del programa electoral de la llista que encapçala l’alcaldessa Marta Madrenas, que preveu una bateria de mesures que tenen com a finalitat intensificar en totes les polítiques i accions municipals una perspectiva no sexista, en la línia del pla municipal d’igualtat 2016-19, que ja introdueix la visió de gènere en les polítiques municipals. “La igualtat de gènere és un objectiu que la societat ens reclama amb insistència, perquè hi ha dèficits que no es poden allargar més en el temps. Com a Ajuntament, la nostra obligació és donar exemple a la resta de la societat i vetllar perquè no hi hagi cap mena de discriminació”, destaca Madrenas. Entre les principals mesures que es proposen per prevenir les agressions sexistes destaquen les parades de bus a demanda, l’eliminació d’espais opacs, i més presència del Punt Lila en els actes festius on es concentrin els joves (aquesta legislatura ja s’han instal·lat durant les Fires). També es crearà un pla escolar de tolerància zero contra les agressions masclistes, racistes i LGTBIfòbiques, i es farà el mapa ciutadà de sensació de seguretat, que contempla l’aplicació de les mesures correctives que calgui en els punts on la ciutadania, i especialment col·lectius vulnerables com les dones, se sent menys segura. Així mateix, s’instal·larà il·luminació complementària i sostenible per augmentar la sensació de seguretat. El programa de Junts per Catalunya – Girona contempla també diferents mesures encaminades a la potenciació de l’esport base femení i de les vocacions tecnològiques entre les noies. Cal recordar que el pla del foment de les vocacions científiques entre la gent jove, sobretot les noies, és ja una realitat des d’aquesta legislatura i es fa d’acord amb la Universitat de Girona. Pel que fa a l’aposta pel foment de l’esport base, segons la cap de llista Marta Madrenas “hem d’acabar amb aquests índexs tant alts d’abandonament de la pràctica de l’esport entre les noies”. Publicat a 2 de Maig de 2019 7 de Maig de 2019 JUNTS PER CATALUNYA – GIRONA CREARÀ COMERÇOS EN XARXA AMB L’OBJECTIU D’UNIR ELS GRANS EIXOS COMERCIALS DE LA CIUTAT La candidatura de Junts per Catalunya – Girona prioritzarà l’atenció al sector comercial de la ciutat durant el proper mandat municipal, amb un seguit de mesures que es recullen transversalment al llarg del programa. La cap de llista Marta Madrenas defensa el comerç com un dels principals sectors econòmics de la ciutat, i per això considera clau la definició de polítiques pròpies en aquest sector: “Des del govern hem encarregat el primer Pla del Comerç de Girona, un document que ens indica els punts forts i allà on hem de millorar, i ara volem aplicar mesures per ajudar a madurar un motor clau per a l’economia i la vertebració de la ciutat”. Per això una de les principals mesures serà la creació de Comerços en Xarxa, un programa per unir de manera progressiva els grans eixos comercials de la ciutat. Serà a través de mesures de caire urbanístic, per exemple eliminant barreres arquitectòniques, unint voreres, pacificant carrers o unificant il·luminació i mobiliari urbà; que aniran acompanyades també de senyalització conjunta i més mesures com potenciar zones intermèdies que facin de ròtula entre els eixos, com ara als voltants de l’estació de tren. “Així volem teixir un urbanisme comercial que faciliti el passeig al vianant, i que per tant ampliï, tant la presència de compradors, com també les zones de botigues ja existents”, ha explicat Madrenas. La política de suport al comerç inclourà moltes altres propostes transversals entre els eixos del programa: augment de la seguretat, millora de la competitivitat, facilitat en l’aparcament, suport a la formació i transformació digital, mobilitat sostenible en el repartiment de compres... L’alcaldessa i cap de llista destaca la promoció del comerç emblemàtic i singular, “un comerç que dona identitat pròpia a la ciutat, n’hem de garantir la continuïtat dels seus valors patrimonials i per tant l’hem de difondre i ajudar-lo”. També s’ha proposat per al proper mandat l’ampliació del programa Aixequem persianes a més barris, una experiència d’èxit que serveix per augmentar el comerç de primera necessitat i de proximitat. Des de Junts per Catalunya – Girona es donarà continuïtat a diverses iniciatives començades aquest darrer mandat com la celebració de la Nit del Comerç i la implantació d’aparcaments per afavorir la rotació comercial. Segons el Pla Sectorial de Comerç de Girona, el comerç de Girona té “bona salut” i la ciutat és un pol d’atracció de compradors que genera fins a 646 milions d’euros anuals, convertint-se així en la capital catalana amb més comerços per habitant. Madrenas es compromet a prioritzar els reptes de futur del sector perquè en el futur mantingui el pes econòmic dins la ciutat.


La Federació del Comerç de Llíria rep la Medalla de la Ciutat - Federació del Comerç de Llíria La Federació del Comerç de Llíria rep la Medalla de la Ciutat La Federació del Comerç de Llíria ha rebut la Medalla de Ciutat en l’acte de Distincions Honorífiques que otorga el Consistori edetà i que ha tingut lloc en el Teatre de la Banda Primitiva. Esta distinció, que ha sigut arreplegada pel seu president Juan Motilla, suposa el reconeixement a la labor que han realitzat els comerços de Llíria durant l’estat d’alarma per la crisi sanitària del COVID-19. En este sentit, cal destacar que durant l’estat d’alarma, els establiments federats han treballat colze a colze amb l’Ajuntament de Llíria. De manera especial, han col·laborat amb l’àrea de Servicis Socials en el Programa ‘Compra a casa’, amb l’objectiu d’ajudar a les persones més necessitades i vulnerables durant la pandèmia. També, la Federació del Comerç de Llíria ha participat en el Programa ‘Majors, cuidem la ment al confinament’, dirigit a activar als nostres majors durant el confinament a través d’exercicis i material perquè pogueren exercitar la ment. El comerç local és un exemple de sacrifici, esforç, dedicació i treball. Durant la crisi del COVID-19, els establiments locals han donat exemple i han sabut estar a l’altura de les circumstàncies. Han garantit el servici essencial a la ciutadania a pesar de les complicades circumstàncies i contribuït que este es fera amb les màximes garanties de seguretat. Igualment, els comerços federats han repartit a tota la ciutadania a través dels seus establiments les màscares i viseres de protecció que, des de l’Ajuntament de Llíria, gràcies al treball desinteressat de voluntaris i empreses, arribaven a la nostra ciutat. La Federació del Comerç ha sigut una peça fonamental en el repartiment del material entre la ciutadania. El treball incansable del comerç local ha demostrat, no sols en la crisi del COVID-19 sinó abans i després d’esta, que la ciutadania pot comptar amb els establiments locals per a cobrir les seues necessitats, a l’oferir-los un servici excel·lent, un tracte pròxim i de confiança i, ara, també segur, complint totes i cada una de les mesures marcades per les autoritats competents. ← La Federació del Comerç de Llíria arranca la campanya ‘Ara més que mai, per tu i per mi, jo compre ací’\tLa campanya ‘Comerç Brutal’ arriba a Llíria →


Desmuntant tòpics (Joan Berenguer) La qualitat no admet dogmes simplistes. Hi ha vins magnífics en la seva joventut i vins excepcionals de collites antigues. 2 min. 04/05/2016 10:37 Avui en dia ja no es redueixen els arguments de venda a la menció d'una prestigiosa Denominació d'Origen, perquè tothom coneix grans vins que estan reconeguts per denominacions genèriques –Vins de la Terra, Vins de Taula-. Però tampoc altres mencions honorífiques, com Reserva o Gran Reserva, es consideren definitives a l'hora d’escollir un vi, ja que existeixen grans vins negres que tan sols han passat pel roure o que es venen com a 'negres joves'. La qualitat no admet dogmes simplistes. Hi ha vins magnífics en la seva joventut i vins excepcionals de collites antigues. És veritat que les grans reserves assoleixen preus més elevats perquè impliquen una guarda del vi en bodega durant anys. Però el que importa no es la menció 'gran reserva', sinó que justifiquin el seu preu per una elaboració amb bones varietats, en finques de poca producció, envellits en bótes de roure nou, amb exigents criteris de qualitat. Alguns dels vins excepcionals i més cotitzats del món, com els grans crus de Bordeus, no es crien en bóta més de 18 mesos. En alguns reglaments no tindrien dret a anomenar-se 'Grans Reserves'! Abans d'altres consideracions, el consumidor actual prefereix els vins elaborats amb varietats de raïms nobles, internacionals (chardonnay, riesling, sauvignon blanc, gewürztraminer, cabernet sauvignon, merlot, pinot noir, syrah) o tradicionals (garnatxa, ull de llebre, carinyena, moscatell, viura, albarinyo, godello, xarel·lo, parellada). Però tan important com la varietat és la vinya on neixen els grans vins, amb un sol i un clima especials, que identifiquen el que anomenem un 'pago'. En resum, pot afirmar-se que la referència fonamental de qualitat és la marca, la garantia d'un celler elaborador. És important que el consumidor s'acostumi a demanar els vins per la seva marca i no per altres mencions genèriques. D'aquesta manera no s'ha d'assumir el risc que sota el paraigua d'una Denominació d'Origen molt sonora, li venguin al consumidor un caldo elaborat sense pretensions d'excel·lència a mòdics preus. Coneixent els preus de mercat dels raïms en les més famoses denominacions d'origen, algú creu que es pot elaborar un vi de qualitat a preus de ganga? Un català genial, Santiago Rusiñol, va fer la prova de vendre autèntics duros a quatre pessetes, però el consumidor de la seva època era més espavilat i no es deixava seduir per l'oferta.


Un vídeo masclista disfressat de bones intencions - Pares i Nens Pares i Nens > Família > Família i parella > Un vídeo masclista disfressat de bones intencions Un vídeo masclista disfressat de bones intencions Aquest vídeo que us poso a continuació portava per títol “El secret d’un matrimoni durader i feliç”, us convido a veure’l... El secreto para un matrimonio duradero y feliz ¡Cuida a tu pareja! Es la base para vuestra felicidad... ☺ 💏 Publicado por Para Los Curiosos en Lunes, 7 de noviembre de 2016 Bé, i jo em pregunto, a qui es dirigeix aquest vídeo? Per mi és un vídeo que hauria de posar els cabells de punta a totes les dones i homes que volem i lluitem per la igualtat de gènere i per que els nostres fills i filles visquin en aquesta igualtat. El missatge del vídeo ens indica el camí de la felicitat del matrimoni a través dels ulls de la comprensió d’un bon marit que entén que a la seva dona se li cremi el sopar perquè està cansada. Però què és això?!! El que rebem, en canvi, és un missatge decebedor. Comencem per l’inici. Un pare i un fill asseguts a taula esperant que la mare els serveixi. Conclusió: la mare és la serventa de la seva pròpia família. Intueixo que si hi hagués una filla, aquesta estaria ajudant a la mare a servir. Us heu adonat que la mare no té plat a taula i que no sopa amb ells? Soparà a la cuina sola? En segon lloc, naturalment, el sopar, per molt cansada que pugui estar aquesta pobre dona el fa ella. I, segons explica el pare, de tant cansada que està, se li crema. Si, se li crema, però ningú mostra cap compassió cap a ella, ningú l’ajuda ni li dóna un cop de mà, tot el que mostren és “comprensió”, i aquesta “comprensió” és la clau del matrimoni durader (compte, que alguna dona ha acabat tirant la paella al cap de l’home i tocant el dos de tanta comprensió que ha rebut!) I ara jo no opinaré sobre si la mare ha de demanar perdó al pare de que se li hagi cremat el sopar, no queda clar si ho fa per por, o bé per assumir una actitud submisa i habituada a demanar disculpes. I jo us pregunto, vosaltres demaneu disculpes quan se us crema el menjar? Podeu respondre a la part inferior dels comentaris. El més trist de tot plegat és que aquest fill, que creix en una casa on la mare és la seva serventa, on se li diu que mentir està bé però que aixecar-se a ajudar a la seva mare no, reproduïrà el mateix model de nou una i una altra vegada. I així seguirem dia rera dia rebent en el segle XXI per les nostres xarxes socials vídeos que, tot i que ens semblen d’un altre planeta, fan referència a models masclistes que malauradament, aquí a Catalunya encara hi són a moltes cases. Però més enllà del tema del masclisme parlem de persones. I jo m’imagino el següent: Imagino una família on un membre de la parella (sigui la parella del mateix sexe o no) arriba cansada, i l’altre li diu que descansi, que ja se n’ocupa ell o ella del sopar. Imagino uns fills i filles que també col·laboren i posen la taula. Imagino un sopar en família on es parla del que li ha passat a cadascun d’ells durant el dia. I imagino que ningú demana disculpes a ningú. Imagino que els fills i filles reprodueixen aquest model que han viscut a casa seva perquè diuen que els fills aprenen més del que veuen que no pas del que se’ls hi diu. IMAGINO UN MÓN MILLOR. I penso, que seria bo, en la línia del que sempre diem a la revista, que poseu aquest vídeo als vostres fills i filles per mostrar el que no ha de ser i el que hauria de ser.


Setmana Santa - Biblioteca Virtual La Setmana Santa arriba amb la primavera a Europa, un període de vacances, cultura i actes religiosos. Espanya és un dels països on més intensament es viu aquest període que des del Diumenge de Rams al Diumenge de Pasqua, la comunitat cristiana recorda la Passió, Mort i Resurrecció de Jesucrist. La seva ubicació al calendari canvia cada any, i es determina d'acord amb el calendari lunar. Entre els mesos de març i abril, ja que la data de la Pasqua es fixa a partir de la primera lluna plena de primavera. El dies més significats són: Diumenge de rams, Divendres Sant i Dilluns de Pasqua. 20 de març, aquest any, Diumenge de Rams: comença la Setmana Santa. Una de les primeres pauses de l'any on podem aprofitar per viatjar, desconnectar, visitar llocs propers i llunyans que tenim pendents de conèixer i, per aquells qui ho vulguin, recordar els últims dies de Jesucrist. Perquè al marge de les vostres creences esdevé un espectacle de primer nivell, et proposem un conjunt de destinacions i activitats per viure la Setmana Santa més tradicional i aprofitar aquests dies al màxim. Una Setmana Santa a la catalana Una Setmana Santa per Espanya Si vols conèixer al detall les diferents propostes de la Setmana Santa a Catalunya, no et pots perdre el mapa interactiu que han creat des de Catalunya Religió que permet consultar dates, horaris i poblacions on es realitzen les diverses activitats. 1- Processons i Passions Les processons de Setmana Santa continuen vigent en molts pobles de Catalunya: misteris, viacrucis vivents, passions, els armats... són algunes de les manifestacions més genuïnes. Us proposem conèixer 4 festes tradicionals declarades d'interès nacional i gaudir dels seus suggeridors entorns. Propostes per viure la Setmana Santa a: A la Setmana Santa de Verges (Girona), els habitants d'aquest municipi es converteixen en actors per un dia i escenifiquen la representació d'un misteri que té les seves arrels en l'època medieval. La Dansa de la mort és una part de la processó de Verges, en la qual esquelets ballen al so d'un tambor, una dansa que només es conserva en aquesta localitat tot i que va estar estesa a tota l'Europa Occidental. Catalunya representa des de fa diversos segles la representació de la vida, la mort i la resurrecció de Jesucrist segons els evangelis. Aquestes dramatúrgies tendeixen a un format espectacular per arribar a tot tipus de públic: religiós, turístic i teatral. Des del segle XV es té constància a Cervera d'aquest acte, segons la Universitat de la Sorbona, el més antic a Europa. La Setmana Santa de Tarragona, amb la participació directe de prop de 5.000 confrares, és comparable amb les més importants d'Espanya. Solemnitat, tradició i silenci caracteritzen aquesta Setmana Santa amb uns orígens moderns que cal situar al segle XVI, i que té en la seva Processó del Sant Enterrament, celebrada al capvespre de Divendres Sant, el seu punt àlgid. Els Armats de la Reial i Venerable Congregació de la Puríssima Sang de Nostre Senyor Jesucrit, els penitents i les dotze confraries i associacions que acompanyen els vint passos. El diumenge de Ressurrecció o Diumenge de Pasqua també es duen a terme processons, les quals, són anomenades popularment Processons de l'Encontre. La Processó de l'Angelet, una variant exclusiva d'Ascó, n'és una bona mostra. La Setmana Santa de Sant Hilari Sacalm, amb una història documentada de més de 250 anys, destaca pel seu Via Crucis Vivent, la dramatització de la passió i mort de Jesús en la què participen una bona part dels seus habitants. Es celebra el vespre-nit del Divendres Sant i inicia el seu recorregut a la plaça de l'Esglèsia. La Setmana Santa d'Olesa de Montserrat, destaca per la Ruta dels Misteris: 11 imatges que representen diferents moments de la Passió i Mort de Jesús i que són exposades a diferents emplaçaments del municipi la nit de Dijous Sant i Divendres Sant durant tot el dia. I també per la seva Passió, un espectacle teatral de quasi 500 anys d'història que s'escenifica Divendres Sant. Olesa de Montserrat també és territori de la Passió. 5 segles de tradició i la voluntat de tot un poble al darrere, porten a terme una representació plena de modernitat. 5 hores de teatre, 300 actors, orquestra i cor en directe, és la proposta d'un altre punt clau d'aquesta representació: Esparreguera. La Passió d'Esparreguera comença la temporada 2015 amb la il·lusió i les ganes de fer arribar a l'espectador actual un espectacle popular d'un valor excepcional i reconegut arreu, avalat per una tradició de fa 400 anys. Un espectacle únic a Europa que es caracteritza per una acurada presentació escènica. L'encertat moviment de les masses, la gran varietat de cromatismes realçats contínuament per sorprenents efectes de llum, so i efectes especials aconsegueixen transmetre a l'espectador l'essència d'uns personatges que van viure fa dos mil anys. La grandiositat del teatre, uns decorats magnífics que donen un caire èpic a l'espectacle, la gran quantitat d'actors en escena, l'agilitat en els canvis escenogràfics, la perfecta unió de text i música, interpretada en directe, fan que la nostra Passió esdevingui una producció teatral de característiques úniques. La Passió es representa en 34 escenes, repartides en dues parts: al matí, 12 escenes i a la tarda, les 22 restants. Es tracta, doncs, d'una estructura poc freqüent en el teatre actual, que fa de l'espectacle una autèntica festa popular per a gaudir durant tot un dia. Al voltant de 10.000 persones, any rere any, motivats per la bellesa i la màgia de l'espectacle, ens visiten i fan possible la pervivència d'un espectacle declarat d'interès nacional i premiat amb la Creu de Sant Jordi. La música és un dels trets diferencials més importants de la nostra Passió. És l'única passió amb música en directe!. Va íntimament lligada amb el desenvolupament de l'espectacle, potencia emocions, subratlla ambients, és en directe i sempre s'adapta a la representació. L'any 1976 s'estrenà la partitura, composta expressament per a La Passió d'Esparreguera pel mestre Josep Borràs, fill de la vila. En la composició de la música hi ha una dualitat entre música religiosa potenciada per un orgue de més de 700 tubs i una música més realista de caire oriental i hebraic. Enguany compta amb una orquestra amb més de 30 músics i una coral de 50 veus que donen vida a la banda sonora de l'obra. Els armats de Mataró realitzen una processó de la nit del silenci espectacular, alhora que organitzen diverses actes durant aquestes festes, encara més pronunciades aquest 2015 en què celebren 30 anys. Confraternitats catalanes i italianes són les encarregades de les processons que es realitzen a l'Alguer on la festa gira al voltant de l'església de la Misericòrdia. Val la pena destacar també la Processó de les Dames on dones vestides de negre segueixen el pas de la Verge dels Dolors. Gairebé tothom celebra la pasqua a casa amb la família on, petits i grans, mengen una mona que regala el padrí. Tot i així, des de fa uns anys, a diversos indrets de Catalunya és celebra la Pasqua en comunitats de joves. Unes trobades per compartir experiències, vivències, reflexions i convivència. Una de les més antigues és la celebrada al Monestir de les Avellanes, a prop de la ciutat de Balaguer. Un altre punt clau d'aquesta celebració oberta a tothom es realitza a Vic. Els Cantaires de Farners ompliran amb les seves Caramelles la Setmana Santa de Santa Coloma de Farners. Una festa que forma part del patrimoni cultural i festiu de la ciutat amb la Festa del "Coro" i el cant del popurri, un resum en clau d'humor dels fets que han tingut ressò a la ciutat durant l'any i que tothom espera amb delit. Les caramelles de Súria han arribat a ser, per la seva magnitud i tradició, un punt de referència de les festes de Catalunya. Nou colles reuneixen més de 500 cantaors el Diumenge de Pasqua. El municipi vibra per aquestes dates mantenint i enriquint una tradició que es remunta al segle XVI. També la gastronomia és protagonista, amb elaboracions d'acord al dejuni i l'abstinència imposada per l'Església entre els seus fidels. A Catalunya, els brunyols, el tortell de Rams i les mones del Dilluns de Pasqua són les elaboracions més destacades. Els brunyols de Sant Feliu de Guíxols, de forma triangular i una composició de la massa i la pasta diferent als brunyols d'Empordà, es donen cita al mercat del Brunyol. Durant la fira es reparteixen uns 300 quilos de brunyols però sobretot, ens animen a participar en un concurs peculiar que premia tres modalitat sde confecció de brunyol: el de l'Empordà, el de Sant Feliu i el d'innovació. Diverses activitats, per a petits i grans, es realitzen aquests dies al voltant de la fira. No podem oblidar la tradicional mona de pasqua. La forma i composició d'aquest pastís són ben variades arreu dels països catalans però el que dicta la tradició és que són els padrins els qui l'han de regalar als seus fillols per aquestes dates. "Verges i la processó que no es veu" "Guia de les vies verdes : Girona : dels Pirineus a la Costa Brava" "Costa Brava : Baix Empordà : 20 excursions a peu" "Història de Tarragona : una ciutat mediterrània" "Els Millors racons de la Costa Daurada " "El Camí al Montseny" "Les Guilleries : l'esplendor d'una natura primitiva" "El Montseny : 50 itineraris a peu" "Guia excursionista : Olesa de Montserrat i entorns " "La Passió d'Olesa vista per dintre : història d'un espectacle tradicional" "El Baix Llobregat : una comarca de contrastos " "Excursions a peu pel Baix Llobregat : 20 itineraris" Mataró i L'Alguer "Costa de Barcelona-Maresme" "Sardenya des de l'Alguer i Càller" "El Solsonès, la Noguera" "Els Millors racons de la Catalunya Central : 40 rutes per recórrer la Catalunya Central amb automòbil " "Excursions amb nens per la Catalunya Central des d'una àrea de picnic" "Sant Feliu de Guíxols per a forasters" "Catalunya al paladar" Setmana Santa de Tarragona: Passió i Tradició Via Crucis Vivent. Sant Hilari Sacalm Setmana Santa a les biblioteques Cuina de festes a les biblioteques Portal Oficial de Turismo de Espanya: Fiestas Religiosas Barcelona és molt més: Especial Setmana Santa La Setmana Santa a Espanya esdevé una de les celebracions amb més tradició i seguiment del país. Cada regió aporta el seu propi caràcter però en totes elles la devoció religiosa es fusiona amb la música, l'art i l'ambient festiu. Us proposem 6 ciutats a on gaudir de la tradició i de les seves propostes turístiques. Prepa't per viure una de les celebracions més profundes i arrelades que tenen lloc arreu de la geografia espanyola. Unes sensacions úniques i imborrables perquè a cada regió i lloc es viuen aquests dies de religió, però també de festa, de forma única i peculiar. Tambors, música i cant Les processons de Lleó, Zamora, Salamanca i Valladolid estan plenes de sobrietat i només trenquen el silenci el so de les trompetes i dels tambors al pas de les figures religioses. La Setmana Santa de Lleó és un dels principals referents turístics per la capital, amb una tradició que s'inicia al segle XVI amb el naixement de la primera confraria. La processó de "El Encuentro" al matí del Diumenge de Pasqua és la que més expectació genera. La Tamborada de Hellín (Albacete) és una de les més espectaculars i famoses. La nit de Dijous Sant més de 20.000 persones irrompen als carrers de la ciutat vestits amb túniques negres i mocadors vermells al coll. La nit de Divendres Sant té lloc la processó del "Santo Entierro" marcada pel silenci i el recolliment. La Setmana Santa de Cartagena és especial per l'espectacular ornamentació floral que acompanya les seves imatges religioses, unes imatges d'un important valor artístic, per la rivalitat entre "marrajos" i "californios", les dues principals confraries de la ciutat i per, la "Salve Popular Cartagenera" que és entonada per milers de persones amb l'entrada de la Verge a la "Iglesia de Santa Maria de Gracia". Milers de persones canten al final de cada seguici en honor a la Verge. La Setmana Santa de Lorca és particularment original ja que les desfilades inclouen personatges i escenes de la Bíblia i d'antigues civilitzacions. Clarinets a Conca i concerts de música religiosa, i milers de fulles de palmera plenes de color i alegria a Elx. és la terra amb més sentiment per les processons. Les més multitudinàries les trobem a Sevilla, Màlaga i Granada encara que a tota la seva geografia hi ha mostres latents d'aquestes cerimònies. La Setmana Santa de Còrdova permet gaudir de més de 30 processons, algunes d'elles amb segles d'història, caracteritzades totes elles pel silenci i el recolliment en un entorn excepcional com és el centre històric de la ciutat, declarat Patrimoni Mundial per la UNESCO. La Setmana Santa del Ferrol és una de les més destacades del nord de la Península, la tradició marinera i militar de la ciutat aporta singularitat a les celebracions, i els colors especialment vius de les robes de les seves germandats li atorguen una gran vistositat. Entre les processons més populars destaca la de "los Caladiños", una de les més antigues del Ferrol. A la Setmana Santa de Mèrida els itineraris fixats per les diferents processons transcorren habitualment pels espai i monuments més atractius de la ciutat. L'Arc Trajà, el Temple de Diana o el Pont Romà sobre el riu Guadiana ofereixen un marc excepcional per on discorren les diferents imatges religioses. El Via Crucis que es realitza dins de l'Amfiteatre Romà és un altre dels atractius de la seva Setmana Santa. "España centro : Madrid, Castilla y León, Castilla-La Mancha, Extremadura " "Guía gastro-turística de Castilla y León" "Región de Murcia : mapa de carreteras 1:400.000" "Comunidad Valenciana y Murcia" "Andalucía occidental : Cádiz, Córdoba, Huelva, Sevilla" "Sabores (inolvidables) de la Costa da Morte" "A Coruña / Xavier Junquera i Segarra" "Guía gastro-turística de Galicia / Francesc Roma i Casanovas" "Extremadura : mapa de carreteras 1:400.000 " Curiositats de la Setmana Santa espanyola Setmana Santa de Cartagena Et proposem 8 propostes turístiques per gaudir una Setmana Santa diferent i aprofitar aquestos dies al màxim: Viatjar al Japó sempre és espectacular però aquesta època de l'any encara és més increïble gràcies al hanami o la floració, principalment, dels cirerers. L'excel·lent temperatura d'aquest període i la diversitat dels seus paisatges, fan que el Marroc sigui una destinació propícia per Setmana Santa. Si tens pocs dies i vols aprofitar per fer una petita escapada, viatja fins a Madeira. Desconnexió enmig de l'oceà Atlàntic i rodejat de vegetació. Zona del Perigord (França) També una opció per gaudir de quatre dies festius és viatjar fins al Perigord visitant els seus bonics pobles tot delectant-te amb la deliciosa gastronomia de la zona. Podria ser una recomanació per qualsevol època de l'any de la que diuen que és una llàgrima que l'Índia va abocar a l'Índic. Qui no aniria a una illa plena de contrasts on hi ha fins a 8 lloc Patrimoni de la Humanitat? Considerada una de les capitals europees més anticrisis total. Música, art, jardins i diversió per tot arreu. No deixis perdre una posta de sol o una sortida des del mont Gellert ni un bany a les piscines del balneari Széchenyi. Ciutat nòrdica molt vital. La seva situació geogràfica amb la desembocadura del llac Mälar i el fet d'estar formada per diverses illes interconnectades per ponts, li aporten un gran encant. I pels amants de Stieg Larsson i Lisbeth Salander és una cita gairebé obligada. País petit i fàcil de resseguir amb infinites possibilitats i espais naturals per aprofitar l'arribada del bon temps. Els amants de la naturalesa i dels esports d'aventura estan d'enhorabona amb tot el que Eslovenia els pot oferir. Fecha de creación: 06/04/2017 Fecha de modificación: 07/04/2017


L’èxit del coaching empresarial – cobertis L’èxit del coaching empresarial Blog > Empreses > L’èxit del coaching empresarial Potenciar el talent dels treballadors, identificar els punts forts, assolir les fites marcades... Aquests són alguns dels objectius del coaching empresarial. En els darrers anys aquest mètode s’ha convertit en una activitat clau en les corporacions; doncs aconsegueix que les persones millorin tan personal com laboralment, fent créixer el rendiment i beneficis de les empreses. En opinió de Pilar Zarzuela, Directora de l’empresa Adi Talento, experta en direcció i gestió d’equips comercials, en Coach Executiu individual i en equips de mentoring comercial, l’èxit del coaching empresarial és degut al fet que és una fórmula de desenvolupament que empodera les persones i els equips, que aconsegueix resultats de forma eficient i transformacions que romanen al llarg del temps. Però, com es porta a terme? Doncs, treballant directament sobre les persones, sobre l’equip humà, aplicant diferents tècniques de motivació i aprenentatge. No és només important el resultat d’un grup de treballadors, sinó la satisfacció del mateix. Per tant, s’estudia el lloc i la personalitat de cada component d’un equip empresarial i se’l situa davant de diferents situacions. D’aquesta manera, es pot arribar a detectar la capacitat de comunicació, de resistència davant la pressió, l’empatia, els dots de lideratge, de treball en equip, etc. També, s’observen quins aspectes es poden millorar o en quins punts es destaca més o menys i es treballa sobre això, per reforçar qualsevol carència o virtut. El coaching millora la productivitat i eficiència, gestió de conflictes i lideratge personal Quant a les competències que es treballen en els processos de coaching executiu bàsicament són la productivitat i eficiència; la gestió de conflictes i el lideratge personal. Com el coaching treballa amb la persona/equip en la seva totalitat (cos-ment-emocions), així com en les seves creences i valors, s’augmenta l’autoconeixement, l’autoconsciència de les reaccions que podem tenir davant de situacions de ‘possible estrès’ -risc laboral associat als temes psicosocials- i es desenvolupen habilitats per afrontar millor i amb menor impacte. Ara bé, hi ha una peça clau perquè tot funcioni correctament: el coach. Segons Zarzuela: ”El coach ha de formar-se adequadament i continuar formant-se segons el codi deontològic del coaching. Sempre ha de pensar en el desenvolupament del coachee (bé sigui una persona o un equip) i utilitzar una bona metodologia de treball que garanteixi resultats i evolució”. Un altre aspecte important per assolir uns bons resultats, és definir de forma clara a on volem arribar. Tal com comenta Zarzuela: “En el cas del coaching aplicat a empreses es treballa amb objectius SMART, és a dir, són específics mesurables assolibles i temporalitzats -amb una data límit-. A més, és imprescindible que siguin “ecològics“, és a dir, aconseguir que depenguin de la persona i/o l’equip, i que mantinguin o augmentin el benestar de tots -persones, equips, entorns-, els que estan afectats per la consecució d’aquests objectius”. Els beneficis del coaching empresarial ja els coneixen la majoria de directius. Un exemple és una enquesta recent que va realitzar l’empresa BSW Inner Circle a 759 empresaris, en la qual va comprovar que “gairebé un de cada sis d’ells recorre a algun ‘coach’ de negocis perquè els seus treballadors siguin més capaços professionalment”. “Un objectiu sense pla d’acció definit és un somni” En aquesta mateixa línia, Zarzuela afegeix: “El fet de treballar orientats a la consecució d’objectius definits pels coachees, i establir plans d’acció, que són consensuats i revisats contínuament, permeten mantenir el focus en els objectius. Els coaches solem dir que ‘un objectiu sense pla d’acció definit és un somni’. El coach impulsa perquè vagin succeint les etapes i fites dels plans”. A banda d’optimitzar el rendiment i la productivitat d’una empresa, el coaching empresarial aconsegueix crear un ambient laboral més agradable. Això, tal com remarca Pilar Zarzuela, és possible gràcies a què aquest mètode ajuda a fer que els equips identifiquin els seus punts forts i es recolzin en ell per superar barreres o àrees de millora que els puguin estar impedint ser més eficients en tots els sentits. En aquest sentit, l’ambient laboral millora perquè ajuda que es coneguin molt millor, tan individual com col·lectivament, i des d’aquest coneixement s’impulsen. Sens dubte, el feedback és una eina que ajuda a tots a millorar. Quan s’aconsegueix implantar en un equip tot és més clar, fàcil i agradable. En definitiva, els estudis demostren que les companyies que implementen el coaching com a sistema de gestió i desenvolupament dels seus professionals arriben a millors resultats de negoci i més ràpidament. Empreses d’altres sectors com Google, Microsoft, etc., fan servir aquest sistema com a model de lideratge en si mateix, tots coneixem els seus bons resultats.


Inici El món ho ha de saber Catalonia calling: èxit sense precedents d'‘El món ho ha de saber' Una setmana després de l'inici de la campanya ja han participat prop de 4.500 persones Hi teníem moltes expectatives posades, potser totes, però l'acollida de la segona fase d'‘El món ho ha de saber' ens ha superat. En els dos primers dies de l'inici de la campanya, el passat 1 d'octubre, ja hi havien participat més de 1.500 persones. La resposta va ser massiva, sorprenent, no només a nivell de participacions —es registraven participacions cada minut!—, sinó també de missatges de felicitació que ens van començar a arribar via e-mail i, sobretot, a través de les xarxes socials. Immediatament, Twitter anava ple de piulades dirigides a @elmonhohadsaber i @sapienscat. Molts usuaris fotografiaven l'última pantalla del procés i en van publicaven la imatge tot dient la persona que els havia estat assignada; d'altres contactaven directament amb la personalitat que els havia tocat a través de la xarxa social dels 140 caràcters. Mentrestant, diaris, ràdios i televisions de Catalunya i de l'Estat espanyol es feien ressò de l'acció de SÀPIENS, des de TV3, La Sexta i Antena 3; Catalunya Ràdio i RAC1, fins a diraris com l''Ara', l''Avui', 'El Periódico de Catalunya' o 'La Razón'. La sorpresa va continuar els dies posteriors: més de 500 participacions diàries, més missatges a Facebook i més i més piulades a Twitter. Divendres al vespre, vam fer una crida a les xarxes socials per superar els 3.000 llibres enviats dilluns al matí. No va caldre esperar tant: el mateix divendres a la matinada el comptador de www.elmonhohadesaber.cat se situava en 3.030. I així fins arribar al dia d'avui, en què ja hem arribat als prop de 4.500 llibres enviats (4.491 en el moment de publicar aquesta notícia). Moltes gràcies a tothom. Us animem a participar-hi i, si ja ho heu fet, animeu amics o coneguts a entrar a www.elmonhohadesaber.cat i a escollir una de les tres opcions de participació.


Sortida Bcnegra 2015 La collita en castellà | Altafulla Cas Obert ← Asesinato en el Kibbutz “MORITURI” de Yasminha Khadra . → Publicado el 11 febrero, 2015 por gloriamgps Fa un fred que pela. El viatge, en bona conversa, el mar al costat i tot un dia pel davant, acaba a l’Estació de França, un indret de novel·la. Creuem la Barceloneta, matí de dissabte, mar i sol, mercat, gent gran, roba estesa i bombones als balcons, surfistes, carrers, llum, ombres ... La taula rodona “La collita en castellà” a la Biblioteca de la Fraternitat, abarrotada de públic, comença amb la presentació de l’amable i eixerit Sebastià Bennasar que farà de moderador. Els cinc escriptors convidats ens venen els seus llibres en tres minuts. Tots ho fan bastant malament. Gairebé cap passaria una prova de màrqueting, però hem vingut a escoltar escriptors i no venedors. Contestant les preguntes del moderador i del públic, els autors se’n surten molt millor. La seriositat del Santiago Álvarez, la proximitat de la Cristina Higueras, la naturalitat acurada del Marcelo Luján, la simpatia del Félix G. Modroño i la veu misteriosa del J. Ramon Biedma. Tots transmeten expertesa en el seu treball i la seva obra amb estils ben diferents. Parlen de com es documenten, de com han de prendre decisions, de la forma, del fons, de la finalitat de la seva obra, de la novel·la negra i de com a través d’ella ens transmeten les històries que volen explicar. Acaba la tertúlia i anem a la clausura de la setmana a la Llibreria Negra y Criminal, on ens esperen piles de llibres, vi, musclos boníssims i escriptors. No imagino un còctel millor. En un ambient informal, amb la Sue Grafton, el Victor del Arbol i molts altres, conversem, ens fem fotos, comprem llibres i ens els signen. A un de nosaltres la Claudia Piñeiro li regala un exemplar i a un altre fins i tot li demanen un autògraf i el feliciten pel seu últim llibre (ràpidament ha d’aclarir que encara no ha publicat res, ull!, que no aclareix si ha escrit alguna cosa). Per acabar el matí prenem, mai millor dit, el bus 59 que ens porta pel Passeig Marítim i les Rambles, a dinar a El Nacional del Passeig de Gràcia. Cervesa molt bona, tapes no tant, cava excel·lent. Bones cadires i taula de fusta. Els cambrers simpàtics però cridaners. Més tard afluixa la gent, els cambrers es retiren i tranquil·lament prenem postres i cafè. M’he estressat al pensar, com altres vegades em passa, que no tinc temps de llegir tot el que val la pena llegir. Llistes de llibres i d’autors pendents, que no caben en la meva vida. M’agraden tantes coses, però sobretot, m’agraden les persones. Hem escoltat, hem après, hem conversat, hem compartit, hem rigut, ens hem conegut més. He trepitjat Barcelona, que de vegades enyoro una mica, amb bona companyia. He sigut feliç. 4 respuestas a Sortida Bcnegra 2015 La collita en castellà 11 febrero, 2015 en 9:09 pm Llegint la Gloria he sentit que anava amb vosaltres i gaudia del viatge en tren i del mar i del sol i de la Barceloneta, i de l’ambient de Negra i Criminal, del cava del Nacional, dels riures i les converses, per acabar el dia corrent, cansada pero ben contenta. Gràcies Gloria Sentida descripció Glòria, felicitats. Llàstima dels gin tònics ..) glòria peña dijo: 18 febrero, 2015 en 12:45 pm Felicitats, Glòria, per com acabo de viure, gràcies a la teva excel.lent crònica sobre el passat dissabte, la jornada literària que no em va ser possible compartir amb vosaltres. Ets una fenomenal descriptora de detalls! Enhorabona!


Estic convençut que la foto que encapçala aquest post serà una sorpresa per a molts , i he de dir que en part també per a mi. Avui estava disposat a escriure en relació a la magnífica exposició que David Vergés presenta al col·legi d’Aparelladors, mostra que per cert no us heu de perdre de cap de les maneres , quan abans de començar-lo he fet una ullada a diaris digitals i xarxes socials i en certa manera m’han agafat basques. Que si els d’Antena 3 enfotent-se de Mas escoltant l’himne espanyol, que tota la esperpèntica història del “Lapao” , que els d’aquí etzibant als d’allà i els d’allà als d’aquí. Que si hi ha pressupostos o no, que la llei d’educació avui no que queda malament i que ja ho farem demà quan ningú hi estigui al cas. Que si ajuntem dos escoles a Mataró, però que a on s’ha vist ,que uns som pijos progres i els altres som progres pijos. Que si jo em queixo d’allò que justament no vaig ser capaç de fer mentre manava , però en canvi soc capaç de desballestar allò que vas fer bé però que ara no correspon. Que .... Amb les basques he anat cap a la cuina a beure aigua i en el camí l’he vist lluent en el vell mig de la lleixa. Fa ja uns quants anys que està allà d’ençà que va arribar a casa per herència familiar i és una peça de poc valor artístic però de gran intensitat familiar i que em recorda constantment el valor de l’amistat i la importància de la política. Aquest càntir de vidre amb la bandera monàrquica l’he vist de sempre a casa i amb una història sense cap altre documentació que la història oral , explicada moltes vegades per el meu pare que la feia servir com símbol de la necessitat de concòrdia davant enfrontaments virulents. Aquest càntir de vidre pertanyia al meu avi Pere Pascual Rius, farmacèutic mataroní ( Riera cantonada amb carrer Nou ) i que tenia el seu pes en el món local de començaments de segle XX , com podem veure en el llibre ”Mataró Ilurostrat” on en Pal el retrata caricaturitzat amb gran encert. Amant de l’art i la cultura , va ser uns dels fundadors de l’Agrupació Científic Excursionista , congressista en el Primer Congrés Internacional de la Llengua Catalana ( 1906 ) i va ser un dels personatges importants en la dreta monàrquica d’aquells temps. Essent com era home públicament monàrquic , de dretes i religiós (va ser durant temps cap de la confraria de Les Santes ) va passar la guerra civil a Mataró sense molts entrebancs malgrat que s’afegiren fets com el que el seu fill ( el meu pare) es va passar en el front d’Aragó dels republicans als “nacionals”. La causa de la seva “tranquil·litat” bé podria ser el fet de l’amistat amb gent de tots colors i també dels molts favors que gent de tota mena li devia i que li va permetre ajudar a la conservació de Valldemia i a guardar a casa seva diverses obres d’art de caire religiós. Però tornem al càntir. Aquest càntir de vidre , és una peça fabricada al forn del vidre de Mataró i va ser un regal personal de Joan Peiró, ministre republicà d’ industria , al meu avi en forma d’atenció per un favor personal. Un regal , a més , realitzat en plena època republicana. Evidentment que no tinc constància escrita dels fetes, sols la tradició oral. La primera vegada que es va fer pública la història , en motiu d’una Festa del Càntir, una de les filles de Peiró va voler obligar a retirar-lo de l’aparador on estava exposat , amenaçant en denunciar-nos per insultar la memòria del seu pare, quan crec que justament es feia el contrari. Avui en moment tan difícils com els actuals , en el que tothom creu tenir raó i ningú hi entra , m’ha semblat escaient portar aquest càntir encapçalant el post. Un càntir amb una història que crida a la concòrdia i a desar la crispació. I ho fa amb els sentits i els sentiments per damunt de per la bandera que oneja. Un càntir que en el fons ens parla que les discrepàncies polítiques es poden deixar de costat si hi ha un objectiu positiu comú. Un càntir que penso segueix dient que l’amistat i la bonhomia estant molt per damunt de les banderes que a vegades onegem sense saber molt el com i el per que. Publicat per pere pascual "pic" a 9:00 p. m.