pimes Cerdanyola Oberta; Cerdanyola Empresarial Cerdanyola Oberta; UAB Ajuts i subvencions; PRUAB; Cerdanyola oberta; Innova Servei Municipal d'Ocupació, Empresa i Promoció Econòmica TIC App Cerdanyola Oberta; atur; coopera mòbils premi xarxes socials fira finançament UAB 2.0 networking UAB; Cerdanyola oberta; Innova càpsula PRUAB Cerdanyola Oberta; feina format Carme carmona cerdanyola economia mundial ajuts TIC Cerdanyola Oberta; internacionalització Cerdanyola Oberta; PTV recerca alta tecnologia comerç internacional atur tip notícia empresa PRUAB; Cerdanyola oberta; Innova Cerdanyola Oberta Cerdanyola Oberta; Ajuts i Subvencions ajuts recerca i innovació ocupació investigadors CIT innovació Cerdanyola Oberta; FCIS innova Atur; ocupació; Cerdanyola Oberta; Servei Municipal d'Ocupació Cerdanyola Oberta; feina; Polítiques Socials Municipals Servei Municipal d'Ocupació empreses Cerdanyola Oberta; Accelera el creixement; Cerdanyola Oberta; UAB; Innova universitat gamification notícia talent Cerdanyola Oberta; emprèn Empresa i Promoció Econòmica Cerdanyol Oberta web ASCAMM sostenibilitat PTV; Cerdanyola Oberta; Innova Cerdanyola Oberta; Pruab cooperació Cerdanyola Oberta; innova jornada B30 PTV; Parc Alba; Cerdanyola Oberta; Sener; Innova PTV forma't Empren Cerdanyola empresarial emprenedors economia Cerdanyola Oberta; PRUAB; Innova ajuts i subvencions Sincrotó Alba UAB; Cerdanyola oberta; Talent Ajuntament Cerdanyola AB-BIOTICS formació aeptv emprenedors atur; Cerdanyola cotxe elèctric UAB; Cerdanyola Oberta Internet emprenedoria llibre biotecnología exportacions mòbil CECOT sincrotró Alba Semàfor econòmic ajuts economia catalana Cerdanyola Oberta; Eurecat


El moviment 12-O desconvoca l'acte espanyolista a la Sagrada Família - VilaWeb Dilluns 09.09.2013 17:00 El moviment 12-O desconvoca l'acte espanyolista a la Sagrada Família Però convida els adherits a anar a missa al temple La plataforma espanyolista Moviment Cívic 12-O ha desconvocat l'acte contra la Via Catalana que havia convocat a la Sagrada Família, coincidint amb la cadena. Ho ha explicat el president de la plataforma, Àngel Hernández, en una conferència de premsa al Col·legi de Periodistes de Barcelona. Hernández ha explicat que la desconvocatòria es deu al fet que no poden pagar el cost de recórrer davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) la decisió de la Conselleria d'Interior d'instar la plataforma a traslladar concentració, que porta per lema 'Trenquem les cadenes', en algun altre espai per no coincidir amb la Via Catalana. Crida a anar a missa al temple a la mateixa hora Això sí, Hernández ha demanat als adherits que dimecres acudeixin a resar al temple de la Sagrada Família. 'Demanem als catòlics que vagin a missa a la Sagrada Família a aquella hora i que contemplin l'espectacle, no necessiten permís per fer-ho', ha explicat, en el que es podria interpretar com una convocatòria a l'ombra. Igualment, ha assegurat que el moviment no convocarà cap altre acte l'Onze de Setembre, però sí per al 12 d'octubre, i sobre la possibilitat que els seus membres acudeixin als actes d'altres partits ha dit que dependrà de 'si realment són per la Constitució i la unitat d'Espanya o si només són actes festius'. En aquesta línia, ha descartat integrar-se en les activitats de Ciutadans per la Diada, que a cada capital de província farà un acte simbòlic amb el llançament de 3.500 globus amb el 'cor tribandera' –catalana, espanyola i europea–, perquè la plataforma ho considera un acte festiu i no a favor de la unitat d'Espanya. Respecte l'acte del PP ha dit que el col·lectiu s'esperaria a conèixer el lema de la convocatòria. Hernández ha acusat el govern català de no respectar les lleis, les sentències i la Constitució, d'actuar al marge i de permetre que associacions amb objectius 'subversius i provocadors' puguin excedir-se en el dret de la llibertat d'expressió, perquè considera que la Via Catalana és 'una apologia de l'independentisme inacceptable.' Manca de suport de PSC, PP i Ciutadans Hernández també ha explicat havia buscat suport financer per a pagar el cost del recurs al TSJC al PSC, PP i Ciutadans, partits als quals s'ha referit com a 'amics de la nació'. No ha especificat quin fou la resposta dels partits per a negar-los l'ajuda, però ha dit que un dels tres els va dir que no tenia diners. En la mateixa línia ha retret a aquestes formacions 'falta d'unitat' i ha lamentat que ni el ministre de l'Interior espanyol, Jorge Fernández-Díaz, ni l'arquebisbe de Barcelona, Lluís Martínez Sistach, s'hagessin posicionat en relació amb l'assumpte, malgrat que la plataforma els ho havia demanat.


Catalan Water Partnership | Reunió del grup de treball d’Aigua i Nitrats post-template-default,single,single-post,postid-17863,single-format-standard,ajax_fade,page_not_loaded,,qode-child-theme-ver-1.0.0,qode-theme-ver-13.8,qode-theme-bridge,wpb-js-composer js-comp-ver-5.5.5,vc_responsive Reunió del grup de treball d’Aigua i Nitrats 08 març Reunió del grup de treball d’Aigua i Nitrats Posted at 15:09h in Noticies by editor 0 Comments En base en l’acord de col·laboració signat entre l’ACA i el CWP, un dels temes prioritaris a treballar és la problemàtica de la contaminació dels nitrats a Catalunya. Concretament, des de fa mig any el CWP va crear un grup de treball entorn aquesta problemàtica per tal de dur a terme un treball d’ Anàlisi de l’eficiència i eficàcia de sistemes de descontaminació i tractament de nitrats en aigües subterrànies contaminades (sistemes in situ vs ex situ). Aquest treball, coordinat pel CWP junt amb l’ACA, realitzat per dos estudiants de màster de la UB i de la UdG en col·laboració amb tots els socis del grup de treball del CWP, pretén realitzar una diagnosis de les tecnologies existents per al tractament dels nitrats per a ús potable. La reunió realitzada el dia 2 de març va comptar amb la participació de gairebé 20 persones i va centrar-se en la definició del pla de treball i de l’organització de la participació dels socis en les pròximes activitats a desenvolupar. S’adjunta el link a la notícia del Diari que va aparèixer recentment sobre aquest projecte.


Cap de setmana d’estiu amb màximes suaus i alguns intervals de núvols - Gavarres 365 Ja estem a la meitat del mes de juliol i el cert és que aquest estiu no està resultant tan càlid com els dels anys anteriors. Sí, aquests dies les màximes han anat oscil·lant al voltant dels 30 graus, baixant fins i tot fins als 25 graus. I també hem tingut núvols densos que ens han deixat uns 20 l/m2 repartits en tres episodis de precipitació. I aquest cap de setmana tindrem un inici de la remuntada de les temperatures, amb la millora del temps, però encara amb alguns núvols sobretot el divendres; dissabte i diumenge ja tindrem cels més clars, amb permís d’alguns núvols prims que enteranyinaran el cel. Les pluges dels darrers dies ja s’hauran retirat i en principi el cap de setmana estarà lliure de precipitacions, tindrem uns dies molt tranquils. Divendres començaran a pujar les temperatures i els núvols de divendres deixaran pas a grans clarianes i moltes estones de Sol ja el dissabte, quan les màximes arribaran als 29 graus i les mínimes estaran entre els 16 i els 18, sense precipitacions. I el diumenge serà un dia calcat, però tindrem més calor, arribant les màximes al llindar dels 30 graus, les mínimes es mantindran igual, tindrem més Sol i no esperem pluges de tarda. La mar estarà força calmada, amb onades que poden arribar als 50 cm i la temperatura de l’aigua està baixant una mica, serà d’entre 22 i 23 graus. I el vent aquest cap de setmana serà bàsicament de component nord i nordest amb cops de vent de fins a 20 km/h. Durant la setmana vinent les temperatures es començaran a recuperar de forma progressiva, així que tant les màximes com les mínimes pujaran respectivament fins als 31 i 20 graus, tornen les nits tropicals amb xafogor i en principi no plouria els propers dies. Article anteriorLa XXV Fira de Circ al Carrer de la Bisbal Article següentJornades del Segar i el Batre a Llagostera


La CUP anuncia una campanya de recollida de signatures per forçar la celebració d'una Audiència Pública sobre l'Eixample Nord | Candidatura d'Unitat Popular La CUP anuncia una campanya de recollida de signatures per forçar la celebració d'una Audiència Pública sobre l'Eixample Nord La candidatura lamenta que cap partit doni suport a la moció que ho proposava, i demana el suport a la ciutadania per poder posar en marxa aquest òrgan de participació popular La proposta més destacada que la CUP feia al Ple municipal del mes de juny era la celebració d'una Audiència Pública que tractés la qüestió de l'Eixample Nord i que permeti a la ciutadania tenir una eina de participació on, a més, es pugui escoltar la postura de tots els partits representats al Ple. Aquesta proposta tan bàsica i òbvia va ser rebutjada per la resta de grups municipals, de manera que des de la CUP posem en marxa totes les eines que posa a disposició el Reglament de Participació per aconseguir que es pugui celebrar aquesta Audiència Pública. Cal aconseguir un nombre de signatures equivalent a un 5% del cens de la ciutat, de manera que es calcula que faran falta unes 2.400 signatures. Es tracta d'un repte important, però la CUP està disposada a posar en marxa tota la seva logística i els màxims esforços per aconseguir-ho. Entenem que és vital la celebració d'aquesta Audiència per tal que el concepte de participació no es mantingui encastat a mètodes tradicionals i passats. No hem de tenir por a donar la cara, i molt menys en temes tan importants. Tothom té la seva postura i no hi hauria d'haver cap problema en donar-la a conèixer en un espai previst per generar debat i arribar a conclusions que ajudin a trobar un urbanisme al servei de les persones i de la ciutat. Per tot això, la CUP ha organitzat una nova reunió per aquest dimecres 4 de juny a les 19:30h a l'Ateneu Vilanoví. Aquesta reunió servirà per organitzar tota la campanya que es portarà a terme per seguir donant a conèixer el macroprojecte urbanístic de l'Eixample Nord, i per seguir generant un debat públic que entenem és molt sa i lògic en qüestions tan transcendents per la ciutat. La moció de suport a Can Vies, aprovada parcialment Els esdeveniments recents al Centre Social Can Vies van portar la CUP a presentar una moció d'urgència per rebutjar aquest desallotjament i criticar l'actuació policial que en va derivar. Aquesta moció va portar un intens debat al Ple Municipal, que finalment va aprovar aquesta moció amb els vots favorables de la CUP i d'ICV, a més del vot del PSC a dos dels tres punts proposats. Llegeix la moció per l'Audiència Pública sobre l'Eixample Nord Llegeix la moció en suport a Can Vies


Батерия Nikon EN-EL12 | ФотоСинтезис батерия Nikon EN-EL12 Код:114010120 Стойност на застраховка "Пълно ФотоКаско" на Nikon EN-EL12 :


JC1015DD - (964 728544) jmvicent@uji.es Professor Associat en el Departament d'Administració d'Empreses i Màrqueting de l'àrea d'Organització d'Empreses de la Universitat Jaume I (Castelló). Impartix les assignatures d'Anàlisi i Formulació d'Estratègies Empresarials, Direcció d'Empreses i Introducció als Sistemes d'Informació de l'Empresa en els Graus d'Administració d'Empreses, Finances i Comptabilitat i Economia. Ha participat en diversos cursos i seminaris de perfeccionament pedagògic i en diferents convocatòries de Projectes de Millora Educativa de la Universitat Jaume I. Així mateix ha format part de diversos cursos i seminaris d'investigació. Adscrit al Grup d'Investigació de la Universitat Jaume I "Idea": People and Organizations Development, en la línia d'investigació del Lideratge Organitzacional. Llicenciat en Ciències Econòmiques i Empresarials. Diplomat en Ciències Empresarials Fora de la Universitat, ha treballat en Automoció, Ceràmica i Assessoria industrial i com a professor de Tecnologies de la Informació i la Comunicació de la Generalitat Valenciana. Horari de tutories de José Manuel Vicent Sáez Divendres 19:00 21:30 11-09-2017 24-01-2018 Divendres 19:00 21:30 25-01-2018 31-07-2018 Horari de docència de José Manuel Vicent Sáez AE1024 - PR6 Divendres 17:00 19:00 13-10-2017 15-12-2017 AE1024 - PR6 Divendres 15:00 19:00 22-12-2017 22-12-2017 FC1024 - PR7 Dijous 17:00 19:00 05-10-2017 30-11-2017 FC1024 - PR7 Dijous 18:00 21:00 07-12-2017 07-12-2017 FC1024 - TU7 Dijous 17:00 19:00 21-12-2017 21-12-2017 AE1010 - LA18 Dimarts 19:00 21:00 06-02-2018 24-04-2018 AE1010 - LA19 Dimarts 17:00 19:00 06-02-2018 24-04-2018 EC1010 - LA18 Dimarts 19:00 21:00 06-02-2018 24-04-2018 EC1010 - LA19 Dimarts 17:00 19:00 06-02-2018 24-04-2018 FC1010 - LA18 Dimarts 19:00 21:00 06-02-2018 24-04-2018 FC1010 - LA19 Dimarts 17:00 19:00 06-02-2018 24-04-2018 AE1010 - Introducció als Sistemes d'Informació de l'Empresa Grau en Administració d'Empreses EC1010 - Introducció als Sistemes d'Informació de l'Empresa Grau en Economia FC1010 - Introducció als Sistemes d'Informació de l'Empresa Grau en Finances i Comptabilitat FC1024 - Anàlisi i Formulació d'Estratègies Empresarials Grau en Finances i Comptabilitat Aprovechamiento de los electrolitos agotados de pilas secas en la obtención de pigmento rosa de manganeso alúmina José Manuel Vicent Sáez, Mario Ignacio Llusar Vicent, Purificación Escribano López, Guillermo Monrós Tomás. XXXVII Congreso Nacional de la Sociedad Española de Cerámica y Vidrio. Vila-Real, Castelló (Espanya). 01-01-1997. Científic. 1997. Ed. Faenza. ISBN 848768910X. Reutilización de residuos del catalizador usado de FCC en pigmentos cerámicos José Manuel Vicent Sáez, José Antonio Badenes March, María Ángeles Tena Gómez, Guillermo Monrós Tomás. XXXVII Congreso Nacional de la Sociedad Española de Cerámica y Vidrio. Vila-Real, Castelló (Espanya). 01-01-1997. Científic. 1997. Ed. Faenza. ISBN 848768910X.


El PVI presenta la secció jove en el seu 20è aniversari com a partit - Diari del Maestrat Els Socialistes de Vinaròs presenten la seua Llista 22 Mar, 2019 | Política, Portada, Vinaròs Vinaròs i Benicarló presenten les operacions seleccionades en el marc EDUSI 22 Mar, 2019 | Economia, Portada, Vinaròs A Vinaròs ens ha deixat Amparo Puig Peña E.P.D. by Juanvi G. | 22 Mar, 2019 | 0 Vinaròs participa aquest cap de setmana en el Saló del Turisme B-TRAVEL de Barcelona by Redacció | 22 Mar, 2019 | 0 Tall del trànsit a la Plaça Jovellar i a un tram del carrer Sant Cristòfol Marina Compte Hernández, representarà a la Coordinadora de Penyes 2019 23 Mar, 2019 | Benicarló, Societat L'escola canta al Ródenas 22 Mar, 2019 | Benicarló, Cultura Les falles al Rodenas Benicarló executarà set grans projectes fins al 2022 a través de l’EDUSI Benicarló participa en el Saló de Turisme de Catalunya, el principal mercat nacional que rep la ciutat Esbrí (PSPV-PSOE) proposa una Peníscola al capdavant en igualtat de gènere 22 Mar, 2019 | Peñíscola, Política, Portada Hugo Bernárdez seguirá una temporada más en el Peñíscola RehabMedic 22 Mar, 2019 | Esports, Esports, Peñíscola Rescatan dos niños en la playa "Las viudas" de Peñiscola Rescatan en Peñíscola a un joven de Calpe tras seis días a la deriva en su velero by Redacció | 21 Mar, 2019 | 0 Rubén Orzáez renueva con el Peñíscola RehabMedic Defunció a Cervera del Maestre 23 Mar, 2019 | Comarques, Necrològiques 22 Mar, 2019 | Benicarló, Necrològiques, Societat 21 Mar, 2019 | Benicarló, Necrològiques, Societat Una calijona es casarà en un gaxpatxé el proper 18 de maig 23 Mar, 2019 | Deixa'ns la teua notícia, Participa Tornen els "Dissabtes Motos Velles Team" Inauguración del Café Bar Aroma by Redacció | 23 Mar, 2019 | 0 Condolences d'Ernest Blanch, Ximo Puig i Evaristo Martí per la defunció de Jordi Beltrán Vidal: "Hem d'exigir responsabilitats polítiques quan estem diposats a practicar-les i, sense caure en la judicialització de la política El PVI presenta la secció jove en el seu 20è aniversari com a partit Posted by Redacció | 3 Ene, 2019 | Política, Portada, Vinaròs El Partit de Vinaròs Independent (PVI) ha presentat este matí la secció jove del partit amb vistes a les pròximes eleccions municipals just quan es compleixen 20 anys de la seva existència, ja que es va formar l’any 1999. La candidata independent a l’alcaldia de Vinaròs, Maria Dolores Miralles, ha donat a conèixer als quatre nous joves integrants, como són Pepo Morillo, Alex Granados, Sergi Vidal i Dana Rosell. Miralles ha destacat la importància de la joventut en la vida política de la localitat “per la seva il·lusió en fer un Vinaròs millor i les idees de gran valor que són capaços d’aportar”. Cadascun d’ells és responsable d’una àrea. Així, Granados ho és de l’apartat d’oci, destacant que la seva intenció és potenciar i crear noves activitats que facin que Vinaròs tingui una millor oferta en aquest sentit i no només sigui coneguda pel carnaval. D’altra banda, Vidal com a encarregat d’esports, ha dit que una de les seves prioritats és la potenciació de l’esport popular, i recuperar esdeveniments esportius reeixits d’antany com els partits “24 hores” que es feia per festes, o facilitar la pràctica d’esports aquàtics entre els alumnes dels instituts i potenciar altres esports menys coneguts com a hoquei o beisbol. De la seua part, l’encarregada d’educació i feminisme, Dana Rosell, s’ha centrat en la necessitat de recuperar el transport escolar gratuït als instituts i a facilitar al màxim ajudes a les dones. Finalment, el portaveu de les joventuts del partit, Pepo Morillo, ha destacat que el d’avui és “un dia històric per al PVI perquè per primera vegada després de 20 anys disposa d’una secció jove”. Morillo també ha fet incís que el PVI és un partit que “posa a Vinaròs per sobre de tot i té un projecte il·lusionant i en aquest moment a més una gran representació de joves que tindran veu en el programa electoral”. A més, ha avançat que el PVI presentarà una moció per a instar que s’ampliïn els cicles formatius a Vinaròs i els joves estudiants no hagin de sortir a estudiar a altres localitats. “Hi ha a Vinaròs només 4 cicles formatius de grau mitjà i 3 de grau superior, i és hora d’instar a l’administració autonòmica que consideri augmentar aquesta oferta educativa”, ha conclòs. PreviousEmbolicà de les coques per a la festa de Sant Antoni NextCabalgata Reyes 2019 en Vinaròs Gran triunfo del Maikbike Xc Cycling Team en Orpesa Cachorro abandonado en un contenedor L’argentí Juanjo Surace guanyador del Vinaròs Art Urbà 2019 Croniques Club Balonmano Vinaròs + Presentació dels Equips Notícies per WhatsApp Què li sembla que Ximo Puig separe les eleccions autonòmiques de les municipals? 1,998 subscribers 3,038 followers Fira de Sant Josep 2019 a Rossell 22 marzo - 24 marzo Benicarló reivindica la figura de Carles Santos amb una biennal de música contemporània 23 marzo - 24 marzo Concert de Primavera de “La Alianza” 23 marzo - 20:00 - 21:30 Vinaròs CF – Esportiu Vila-real 24 marzo - 17:00 - 19:00 La República, model d’estat 29 marzo - 19:00 Vídeos recents Benicarló implanta el projecte CER per a controlar les colònies de gats al nucli urbà Les Falles 2019 es tanquen amb una gran afluència de públic i una reducció d’incidents


El ral·li de l'euro espanta el BCE: creu que el mercat ha malinterpretat la versió més acadèmica de Draghi - Bolsamanía.com Fonts del banc central asseguren a Reuters que hi ha hagut una sobrereacció 28 jun, 2017 17:33 Actualitzat: 28 jun, 2017 17:33 La informació ha provocat un brusc moviment a la baixa que ha esborrat ràpidament Tècnicament, l'euro té tendència alcista a curt termini respecte al dòlar... però és baixista a llarg termini enfront de la moneda nord-americana En castellano:El rally del euro asusta al BCE: cree que el mercado ha malinterpretado la versión más académica de Draghi La versió més acadèmica de Mario Draghi ha resultat ser de tot menys instructiva. Però sí que ha tingut un reflex en l'euro. I molt fort. La divisa europea es dispara respecte al dòlar fins a màxims de l'any després del discurs del president del Banc Central Europeu (BCE) aquest dimarts a Sintra (Portugal). Un repunt que l'autoritat monetària considera exagerat. Hi ha hagut una "sobrereacció" ja que el mercat "ha malinterpretat" Draghi, asseguren fonts del BCE citades per 'Reuters'. Aquesta informació ha provocat un brusc moviment al mercat de divises, davant la sensibilitat dels inversors sobre quan afrontarà la institució el viratge de la seva política monetària ultraexpansiva. Pocs detalls, o pistes, calen perquè hi hagi un elevat volum de compres o de vendes. En aquest cas, l'euro ha corregit des dels 1,38 dòlars fins als 1,129 dòlars en només uns minuts. Però poc temps ha necessitat també per recuperar la seva tendència anterior, en tornar a repuntar fins als 1,1365 dòlars. L'encreuament es dispara a prop d'un 2% en poc més de 24 hores. L'euro es revalora un 2% en l'acumulat de l'any davant de la moneda nord-americana i manté la seva "tendència alcista de curt termini", sosté José María Rodríguez, analista tècnic de 'Bolsamanía'. Però a llarg termini, "l'encreuament està encaixat dins d'un moviment lateral-baixista des de començaments de 2015", afegeix. Gràfic setmanal - euro/dòlar El mercat va interpretar ahir el discurs de Draghi com el més 'falcó' del seu periple al capdavant del banc central, a prop de les voluntats alemanyes. Ho va fer en la versió més acadèmica, en tirar de clàssics de la ciència econòmica com la folgança econòmica, la taxa NAIRU (no acceleradora d'inflació) o la corba de Phillips (relaciona atur i inflació). El banquer italià va defensar la seva política monetària i el seu impacte en l'activitat econòmica de l'Eurozona, amb 16 trimestres consecutius de creixement i "al voltant de 6,4 milions de llocs de treball" creats a l'àrea monetària "des de l'inici de la recuperació". L'economista va assenyalar que per entendre la dinàmica de la inflació cal dividir el procés en dues parts. Almenys des de l'òptica monetària. D'una banda, el seu efecte en el creixement. No obstant això, la derivada seria una transmissió monetària que està fallant. I ho fa perquè la crisi encara deixa importants seqüeles en l'economia de la Zona Euro. Una bretxa tant entre el creixement actual sobre el potencial (folgança econòmica) com entre la taxa NAIRU i la ràtio d'atur. En els dos casos, les diferències entre variables fan que el creixement no pressioni a l'alça la inflació. Al fil d'aquest argument, el president de l'autoritat monetària va sostenir durant la seva participació al Fòrum del BCE sobre banca central de Sintra (Portugal, a prop de Lisboa) que aquestes bretxes tendiran a reduir-se. Motiu suficient perquè es comenci a modificar la seva política, sempre "acomodatícia". En concret, va recordar l'estimació de la Comissió Europea que durant els dos pròxims anys s'esborrarà la diferència o 'gap' entre la taxa NAIRU i la desocupació. És a dir, el mercat laboral començarà a llançar pressions inflacionistes a través dels salaris. Això suposa un punt de suport per als que tracten de predir quan el BCE retirarà els seus estímuls, articulats al voltant dels tipus al 0%, el tipus de dipòsit al -0,4%, i la política de compres d'actius per valor de 60.000 milions d'euros mensuals. "Podem estar segurs que la nostra política està funcionant i que els riscos han disminuït. L'amenaça de la deflació s'ha anat i les forces de reactivació estan en joc", va insistir el banquer italià. Aquest missatge se suma a detalls del comunicat de l'última reunió. Com eliminar del missatge la possibilitat que es vagin a baixar més els tipus. O, el que és el mateix, lleugeres modificacions al seu 'forward guidance' -guia futura sobre el preu dels diners-. Però d'aquí a establir la fi dels estímuls hi ha un tros. I molt gran, segons el BCE. Però per al mercat no ha estat suficient l'aclariment. El moviment brusc ha durat uns minuts. L'euro segueix pujant davant la certesa dels inversors que la política expansiva sense precedents des de Frankfurt no serà per sempre.


MD HB1526 | 2018 | Regular Session | LegiScan MD HB1526 | 2018 | Regular Session Maryland House Bill 1526 (Adjourned Sine Die) MD State Legislature page for HB1526 Del. Carlos Sanchez [D] Del. Joseline Pena-Melnyk [D] Del. Angela Angel [D] Del. Darryl Barnes [D] Del. Benjamin Brooks [D] Del. Bonnie Cullison [D] Del. Diana Fennell [D] Del. William Frick [D] Del. Ana Gutierrez [D] Del. Shelly Hettleman [D] Del. Terri Hill [D] Del. Tony Knotts [D] Del. Marc Korman [D] Del. Clarence Lam [D] Del. Robbyn Lewis [D] Del. Brooke Lierman [D] Del. Mary Ann Lisanti [D] Del. Maggie McIntosh [D] Del. Aruna Miller [D] Del. David Moon [D] Del. Marice Morales [D] Del. Nick Mosby [D] Del. Pamela Queen [D] Del. Samuel Rosenberg [D] Del. Dana Stein [D] Del. Charles Sydnor [D] Del. James Tarlau [D] Del. Kriselda Valderrama [D] Del. Alonzo Washington [D] Del. C.T. Wilson [D] Del. Pat Young [D] 2018-03-14 - House - House Floor - Third Reading Passed (84-53) (Y: 85 N: 54 NV: 1 Abs: 9) [PASS] 2018-03-19 House Third Reading Passed (84-53) 2018-03-17 House Favorable with Amendments {752115/1 Report Adopted 2018-03-17 House Favorable with Amendments Report by Judiciary Summary http://mgaleg.maryland.gov/webmga/frmMain.aspx?id=hb1526&stab=01πd=billpage&tab=subject3&ys=2018rs Text http://mgaleg.maryland.gov/2018RS/bills/hb/hb1526f.pdf Text http://mgaleg.maryland.gov/2018RS/bills/hb/hb1526t.pdf Amendment http://mgaleg.maryland.gov//2018RS/amds/bil_0006/hb1526_75211501.pdf Supplement http://mgaleg.maryland.gov/2018RS/fnotes/bil_0006/hb1526.pdf Supplement http://mgaleg.maryland.gov/2018RS/votes_comm/hb1526_jud.pdf Roll Call http://mgaleg.maryland.gov/2018RS/votes/House/0573.pdf


������� ���� ������ ������� ������� ���� �������� | Soft4sat Forums ������� ������� � ��������� �������� ��������� �������� - Free Servers ������� CCcam �������� ����� ������ ������� ����� ����� ������ ���� 22/04/2016 ������� CCcam �������� : ������� ������ CCcam Server �������� ������ ����� ��� ������ ������� 137������ ������ ������ ���� ����� ����� ���� 952 �� 1745 « ������ < 452852902942948949950951 952 953954955956962100210521452 > ������� » 2015-03-19, 07:35 ��� �������� : 4756 djanbar :: ���� ���� :: ��: ����� ������ ������� ����� ����� ������ ���� 19/03/2015 ���� ���� ��� djanbar ����� �������: Jun 2012 ��� ������� : 46236 ������� : 11 ������� : 50 ������ ���� ������ ����� �� �� ������� djanbar 2015-03-19, 08:22 ��� �������� : 4757 larbi50 :: ���� ���� :: ��: ����� ������ ������� ����� ����� ������ ���� 19/03/2015 ������ ���� 100% larbi50 ����� �������: Mar 2015 ��� ������� : 137604 ������� : 34 ������� : 50 ������ ���� ������ ����� �� �� ������� larbi50 2015-03-19, 08:36 ��� �������� : 4758 tiksste :: ���� ���� :: ��: ����� ������ ������� ����� ����� ������ ���� 19/03/2015 ��� ���� ���� ��� tiksste ����� �������: Mar 2015 ��� ������� : 138416 ������� : 18 ������� : 50 ������ ���� ������ ����� �� �� ������� tiksste 2015-03-19, 15:04 ��� �������� : 4759 najdi :: ���� ���� :: ��: ����� ������ ������� ����� ����� ������ ���� 19/03/2015 merci khoya najdi ����� �������: Dec 2014 ��� ������� : 131981 ������� : 80 ������� : 50 ������ ���� ������ ����� �� �� ������� najdi 2015-03-19, 18:06 ��� �������� : 4760 resclub :: ���� ���� :: ��: ����� ������ ������� ����� ����� ������ ���� 20/03/2015 ����........... resclub ����� �������: Jan 2014 ��� ������� : 91018 ������� : 536 ������� : 50 ������ ���� ������ ����� �� �� ������� resclub ����� ����� ���� 952 �� 1745 « ������ < 452852902942948949950951 952 953954955956962100210521452 > ������� » ����� ����� (�������) Digg del.icio.us StumbleUpon Google ������� �������� (Tags) �������, �����, �����, ����� ������, ������, server cccam, server cccam 2016, soft4sat cccam, vps uk hosting ����� ������ ������� ����� ����� ������ ���� 22/04/2016 « ����� ������ ���� ����� ������� ���� 2016/04/26 ����� ������ ��� �������� ��� ������� ����� ���� 22/04/2016 » ����� ������� ������ ���� ����� ������� ���� ��� ������� ��� ���� ������ ���� 14:11 �������� � ��������� �������� �� ���� �� ��� ������� ���� �������� ��� ����� �� ������� ������� ���� ��� ( ������ ������ ������� ����� )


Partits del cap de setmana 18-19 de gener - Club Bàsquet Cervera Home / Temporada 2013-14 / Partits del cap de setmana 18-19 de gener Partits del cap de setmana 18-19 de gener 18/01/2014 09:30 C.B. AGUILES C.T. MINI FEM. [+] 18/01/2014 11:00 U.E. MATARO B C.T. INFANTIL FEM. NIVELL A [+] 18/01/2014 12:30 C.B. SANT JOSEP OBRER A C.T. CADET FEM. PROMOCIÓ [+] 18/01/2014 19:00 CLUB ESPORTIU CALAFELL A C.C. TERCERA CATEGORIA MASC. [+] 19/01/2014 12:30 C.B. SERÒS C.T. INFANTIL FEM. [+] 18/01/2014 12:00 C.B. TORREFARRERA C.T. CADET MASC. PROMOCIÓ [+] 18/01/2014 12:00 ESCOLA IPSI A C.T. INFANTIL MASC. NIVELL A [+] 18/01/2014 17:30 LONAVE TORREFARRERA C.T. INFANTIL MASC. PROMOCIÓ [+] 18/01/2014 18:30 C.B.BELLPUIG C.C. JUNIOR FEM. NIVELL A [+] 18/01/2014 19:00 C.B. CALAF C.C. SEGONA CATEGORIA FEM. [+] 19/01/2014 09:30 C.B. BALAGUER C.T. MINI FEM. [+] 19/01/2014 10:30 PRÀCTIQUES II BALAFIA C.T. MINI MASC. [+]


Encuentra aquí información de Introducción a la Sociología; Peter L Berguer para tu escuela ¡Entra ya! | Rincón del Vago Introducción a la Sociología; Peter L Berguer de Peter L.Berguer INTRODUCCIÓ A LA SOCIOLOGIA de Peter L.Berguer IMATGE DE LA SOCIOLOGIA I ELS SEUS PROFESSIONALS La idea q te la gent de la socio es la de treballar amb persones (rel humanes i públiques) rotllo versió laica d'1 capella, 1 professional en de la realització de tasques edificants pels altres i la col·lectivitat Els sociòlegs passen desapercebuts xq la soc a penetrat menys en la imaginació col·lectiva. Preocupació de la socio x les conseqüències de la Rev. ind: fenòmens migratoris, destrucció dels estils de vida tradicionals, creixement de les ciutats i els suburbis. El treball social es sempre 1 pràctica social i la sociologia no es 1 practica, es 1 intent de comprensió. Segons Weber la socio es lliure de valors i valorativament neutra: l'únic valor q ha de adquirir el sociòleg es el de la integritat científica. El sociòleg ha d'informar amb tota la cura possible d'1 terreny social determinat Per a Comte la socio era concebuda com a doctrina de progrés, pubilla secularitzada de la teologia i reina de totes les ciències Imatge com assessor teòric del assistent social Recopilador d'estadístiques sobre el comportament humà Des d la I GM els sociòlegs es concentren en la realització d'estudis empírics molt concrets i a més son potenciats des de el món universitari xq aquests estudis son la manera d'avaluar la productivitat científica i de pujar graons. LA socio cm a ciència necessita seguir les regles del mètode científic, això ha fet q els sociòlegs es centrin en la metodologia i x alguns això a suposat deixar la societat de banda, a més, concentrar-se massa en la tècnica condueix a la impotència. Tota disciplina necessita una terminologia adequada i més en el cas de les CC.SS xq la proximitat amb els objecte fa q la seva percepció sigui equivoca o errònia. Imatge de personatge observador ,distant i sardònic i com a fred manipulador. Tipus ideal ! Ajuntar tots els elements i dibuixar 1 perfil en estat pur q no es dona a la realitat. El sociòleg es 1 individu interessat a conèixer la societat d'1 manera disciplinada afirmant els fenòmens socials dins 1 marc de referència força concret i determinat a 1 sèrie de regles sent objectiu. El focus ppal d'atenció del sociòleg no es la significació d'allò q els homes fan sinó l'acció en ella mateixa. La fascinació de la sociologia es q ens fa veure des d'1 altre perspectiva allò q sempre hem viscut d'1 mateixa manera 1a MÀXIMA DE LA SOCIOLOLGIA ! Les coses mai son com semblen o les aparences enganyen. Xoc cultural ! Impacte d'1 cultura nova sobre el foraster 1 cop si ha immergit SOCIOLOGIA COM A FORMA DE CONSCIÈNCIA La sociologia es 1 empresa humana q no es ni intemporal ni necessària. La sociologia se'ns presenta cm 1 tipus de reflexió típicament moderna i occidental. Els sociòlegs es refereixen a societat com un gran complex de RR.HH, per designar 1 sistema d'interacció. La possibilitat d'aplicar el terme no es pot determinar només x mètodes quantitatius, s'aplicarà quan un complex de relacions es prou unitari x ser analitzat x ell mateix com a 1 entitat autònoma i diferent a d'altres del mateix tipus. Els sociòlegs utilitzen l'adjectiu social x referir-se a la qualitat d'1 interacció i segons Weber, 1 situació social es aquella en la qual les persones orienten recíprocament les seves accions. Al sociòleg no l'interessa la validesa jurídica dels actes sinó altres aspectes q la llei no contempla. LA socio s'interessa x la “estructura informal del poder” q fuig d'estatuts i procurarà descriure com 1 sèrie d'interessos q influencien fins i tot controlen als polítics. La forma de govern d'1 denominació es el resultat d'1 llarg procés històric. Es parla de problema social quan hi ha 1 cosa a la soc q no funciona segons les pautes oficials. HI ha 1 profunda intenció desenmascaradora en la consciència sociològica Weber ens proporciona 1 antítesi radical de les concepcions de q la ha es la realització de les idees. Durkheim afirma q la societat ha de ser entesa com a realitat sui generis, com 1 realitat no reduïda a factors psicològics ni altres nivells d'anàlisi. Viure en societat significa viure sota la lògica de la soc, i així trobem 1 dinàmica interna. Aquesta afirmació es incorporada al la perspectiva teòrica del funcionalisme, q analitza la soc a partir del seu funcionament com a sistema. Rober Menson ho expressa a partir de conceptes de “funcions manifestes” i “funcions latents”. Les primeres conscients i les segones involuntàries. LA definició d'ideologia es la racionalització dels interessos creats d'1 grup social, i x això distorsionen la realitat social en funció dels seus interessos La consciència sociològica te + probabilitats de brollar quan comencen a trontollar les interpretacions de la societat habitualment acceptades. La sociologia sorgeix en períodes de ràpid canvi social com a conseqüència d'ordenar l'immens coneixement generat x les ciències LA sociologia connecta tan be amb el pensament modern xq avui en dia els valors han quedat radicalment relativitzats, es a dir, la mentalitat moderna es mòbil. Les societats tradicionals assignen 1 identitat ben marcada als individus i en la soc moderna aquesta identitat es indefinida, xq no hi ha ningú q ens expliqui q s'espera de nosaltres com a indv normals, ni q es la cultura. Per tant viure a la soc moderna significa viure 1 constant canvi de rols i papers. La mobilitat geogràfica sense precedents fa q contemplem el mon de formes molt diverses, el q potencia la idea d q la cultura pròpia es relativa en l'espai i el temps LA mobilitat social augmenta aquesta sensació LA societat moderna es caracteritza x ser 1 època de conversió, sovint s'ha comentat l'atracció q exerceixen als intel·lectuals els sistemes de pensament tancat i cohesionats. L'actual multitud d cultes es presenten en segons quins graus de refinament segons el nivell educatiu de la seva clientela. Alternació significa interpretar la existència en el nostre món segons sistemes de significació contradictoris. Al llarg del capítol s'han posat en relleu les dimensions de la consciència psicològica a través de 3 tendències: El desenmascarament La manca de respecte La relativització Hi ha 1 quart motiu de consciència social: El motiu cosmopolita Es particularment característic de la cultura urbana La perspectiva sociològica es oberta, panoràmica, emancipada i cosmopolita. DIGRESSIÓ: ALTERNACIÓ I BIBLIOGRAFIA (COM ADQUIRIR 1 PASSAT PREFABRICAT) Periodització segons els historiadors es considerar quan comença 1 període a partir de fets decisius. LA maduresa significa posar seny i acceptar allò q som i tenim, es 1 auxili psicològic q proporciona a l'individu 1 racionalització x haver rebaixat les seves pretensions. Segons Henri Bergson al recordar el passat el reconstruïm segons les nostres idees presents, això es anomenat pels psicòlegs “percepció selectiva” q significa q d'1 cúmul de coses només percebem aquelles q ens interessen. Anem interpretant la nostra pròpia biografia xq x nosaltres el passat es mal·leable i flexible Quan 1 soc hi ha molt movilitat social els seus membres tenen la necessitat de reinterpretar els seus orígens personals. Tots son ind capficats en esmentar el seu destí a base de refer la seva Ha L'individu tendeix a rectificar el passat allà on fa falta i incorpora a la imatge tot allò q actualment t d'ell mateix La conversió es 1 acte xl qual el passat queda transformat dramàticament La conversió a 1 sistema de creences entén el passat de l'individu com 1 captivitat de falsa consciència, llavors els esdeveniments passats son reinterpretats de forma radical i les relacions socials revaluades. El psicoanàlisi representa 1 perfeccionament tecnològic xl q fa a l'organització de les conversions L'experiència de la conversió a 1 sistema de significació susceptible d'ordenar dades disperses d'1 biografia resulta alliberador i profundament satisfactori El marc sociològic només es 1 sistema més d'interpretació q es pot aplicar a la existència Totes les cosmovisions son construccions socials, venen a ser com 1 conspiració, la majoria de nosaltres trobem sentit a les coses gràcies als altres i x això no es perd la credibilitat. L'individu s'adapta a la soc i es madur en la mesura q s'adapta a aquesta soc, es assenyat quan comparteix els pressupòsits cognitius i normatius, i si canvia de sistema de significació canvia les seves relacions socials. La consciència sociològica es mou en el marc de referència que permet percebre la nostra biografia dins d'1 món social concret i uns sistemes de significació determinat. LA PERSPECTIVA SOCIOLÒGICA: L'HOME DINS LA SOCIETAT L'adult normal es aquell q viu dins les coordinades q li han estat assignades L'individu identifica la seva existència amb la seva manera d'estar col·locat en el mapa social Estar col·locat en 1 societat significa trobar-se a 1 punt d'intersecció d'1 forces socials específiques L'individu es belluga (dins 1 societat) x 1 marc de sistemes de poder i de prestigi perfectament delimitats Per les classes populars el “sistema” es 1 mapa construït x gent forastera xl qual cal navegar, a les classes altes hi ha molta + sensació de llibertat xo hi ha 1 resistència constant: els costums, convencionalismes i l'habitud. La localització a la societat constitueix 1 la definició d'1 sèrie de regles q cal obeir El control social fa referència als mitjans q disposa la societat x posar a ratlla els indesitjables i donar exemple als demés. La violència es el fonament de l'ordre polític i el + vell dels sistemes de control social. Hi ha altres mitjans de control com el polític, el jurídic i l'econòmic, q es 1 dels més efectius. En els grups primaris els mecanismes de control més utilitzats son: la persuasió, la ridiculització, la murmuració i l'aprobi. Quan ets minoria en 1 grup s'acaba acceptant la visió majoritària (dinàmica de grups). Subjacent a aquesta pressió del consens hi ha 1 desig profund de ser acceptat Les soc utilitzen la por al ridícul x controlar els nens. La murmuració es contundent a les petites comunitats on l'indiv viu en situació de molta visibilitat social i esdevé 1 dels principals canals de comunicació. Finalment el mitjà de càstig + devastador es l'aprobi o ostracisme sistemàtic, q consisteix en separar a l'individu del grup. L'exercici d'1 feina comporta l'adopció d'1 codi de conducta. Familisme ! Es 1 conjunt de valors q posen l'accent a la llar com a refugi de les tensions del món exterior i com a realització personal. Per a l'individu l'esfera de la intimitat serveix com a control social molt poderós xq han intervingut factors molt importants en la construcció de seva biografia i les seves relacions intimes son aquelles amb les q ha de comptar x tal de preservar la seva pròpia imatge. Estratificació social ! Tota societat te 1 sistema de jerarquització, classificació, i resumint graduació de les desigualtats en definitiva. S'hi pot trobar uns nivells diferents de poder, privilegis o prestigi q es relacionen es termes de subordinació o supraordinació. Els criteris x assignar els individus son molt diferents en cada societat Els 3 principals distintius característics de la posició social (poder, privilegis i prestigi) es presenten ne diversos sistemes d'estratificació amb relativa autonomia El tipus d'estratificació fonamental a la societat occidental es el sistema de classes, es a dir el criteri de classificació es en termes econòmics. Això vol dir q hi ha 1 notable mobilitat social xq mai hi ha posicions definitives. En aquest cas l'individu es dedica a exhibir davant els altres el nivell q ha assolit, això s'anomena símbols d'status. Weber defineix la classe en termes d'expectatives q 1 individu pot tenir a la seva vida. Les diferents classes socials viuen de distinta manera des d'aquest punt de vista qualitatiu El medi d cada classe social va configurant la personalitat dels sous membres a través d'influències incomptables. 1 individu neix en el si d'1 casta i tota la vida ha de viure-hi amb el si q això comporta. P ex localització racial. Això vol dir q la raça configura el comportament, les idees, i la identitat psicològica d'1 persona amb 1 força + radical q no pas la classe. Tota situació social es definida pels nostres contemporanis i pre-definida pels nostres avantpassats La institució es 1 complex específic d'accions socials. Segons Arnold Genlen es com 1 òrgan regulador q canalitza les accions socials de forma similars als instints als animals. Les instis proporcionen mecanismes x les quals la conducta humana esdevé pautada i es veu obligada a seguir 1 canals q la societat considera necessària. L'imperatiu institucional protegeix a l'individu del dilema d'elegir o fins i tot expulsar opcions q no convenients a la societat. La institució serveix x canalitzar la conducta del xicot i q el seu comportament sigui l'adequat, l'estructura institucional de la soc subministra els models als quals s'han d'adequar les nostres accions. L'Aparent inevitabilitat dels imperatius de les institucions fa q l'individu rebutgi 1 opció xq li resulta literalment impensable. Per lo tant l'individu s'enganya a ell mateix i significa q tota estructura institucional esta necessàriament basada en l'enganyifa. La societat es la muralla del nostre empresonament en la ha LA PERSPRECTIVA SOCIÒLOGICA: LA SOCIETAT DINS DE L'HOME La teoria del rol ! S'entén rol com el paper q cadascú juga a la societat Segons Willam Thomas entén la situació social com 1 mena de realitat acordada i convinguda pels sous participants, per a l'individu això significa que cada situació en la q participa li planteja unes expectatives i exigeix d'ell unes respostes. En la correspondència entre expectatives i respostes hi cap 1 cert marge de maniobra, si les definicions de la situació son massa discrepants es produeix 1 desorganització o conflicte social. El rol es pot definir com 1 resposta tipificada a 1 expectativa igualment tipificada, el rol proporciona 1 pauta d'acord amb la qual l'individu ha d'actuar en el context d'1 situació determinada. Els rols comporten determinades accions, i al mateix temps emocions i actituds corresponents. Tot rol comporta 1 disciplina interior anomenada formació. Normalment ens convertim en allò q representem. L'exercici de qualsevol rol va lligat a 1 certa identitat. Aquesta es confereix, manté i es transforma socialment. No es 1 dada sinó q es conferida en actes de reconeixement social. Segons George Herbert Head la gènesi del propi jo i la descoberta de la societat son processos coincidents. LA conducta es 1 resposta a 1 situació social concreta. Qualsevol acte de filiació social significa triar 1 identitat L'individu es col·loca socialment dins d'1 sistemes de control q disposen d'1 generador d'identitats. Transformació d'1 identitat social, els antropòlegs anomenen ritu de pas al acte de rebutjar 1 antiga identitat i l'adquisició d'1 nova Segons els psicoanalistes la transferència es la creació d'1 medi social artificial pel qual la transformació esdevé possible. La transformació del jo no depèn del context social exclusivament, sinó també de la habituació identitats anteriors. Hi ha 1 certa maniobralitat en l'exercici dels rols xo si es traspassen certs límits de tolerància la societat retira el seu reconeixement i considerarà la seva conducta com 1 aberració moral. Poc endevina el q diu q la Soc te la mena d'homes q es mereix, sinó la societat te aquella mena d'homes que necessita Segons Karl Scheler el món de les idees tb es pot parlar d'1 localització social Parlem d'ideologia quan 1 idea determinada està al servei d'uns interessos creats. Te 2 funcions: justificar l'actuació del grup i interpretar la realitat social de manera q la justificació es pugi creure. La concepció privada de la moralitat del protestantisme de caire ultraconservador permet q tothom concentri l'atenció en allò aquells aspectes de la conducta q no son rellevants pel manteniment de l'ordre social i distreu aquells aspectes on el judici ètic podria crear tensions en el bon funcionament del sistema. L'individu treu de la societat la seva cosmovisió, els seus rols i la seva identitat. La fórmula d'Alfred Schutz “el món q hom dona x descomptat” formula q el conjunt de suposicions generals de cada societat engendra passen a ser auto-evidents i incontrovertibles. Aquesta cosmovisió ens ve donada pel llenguatge q si menys no configura la nostra manera de relacionar-nos amb la realitat. D'aquesta manera la societat defineix l'aparell simbòlic pel qual ordenem la nostra experiència i interpretem la nostra pròpia existència. La realitat es constitueix de forma social xq la cosmovisió en la qual estem socialitzats se'ns apareix com autoevident i x lo tant no hi ha necessitat de revaluar-la. Teoria del grup de referències ! Es 1 col·lectivitat q presenta unes opinions, conviccions i firmes de fer q resulten definitives en les nostres opinions , conviccions i forma d ser. Es 1 patró i 1 model al qual podem comparar-nos constantment. Els processos de filiació comporten compromisos cognoscitius. Els sociòlegs utilitzen la paraula interiorització x referir-se al conjunt de fenòmens q abans s'han descrit. LA PERSPRECTIVA SOCIÒLOGICA: SOCIETAT COM A TEATRE La llibertat no es demostrable ni empíricament ni filosòficament una ciència empírica ha d'acceptar la causalitat universal sobretot si tracta d'1 objecte que es la seva pròpia causa: com en aquest cas la llibertat Tot allò que s'apareix com lliure a la consciència subjectiva individual te relació amb la causalitat. Des de la perspectiva metodològica de les Ciències Socials es pressuposa que el món humà es 1 sistema causal tancat, en el que la llibertat queda exclosa. Segons Thomas l'individu ha de definir la situació, siguin les pressions externes o internes de la societat l'individu ha de col·laborar en el manteniment d'aquella situació concreta. Talcott Parsons qualifica la sociologia weberiana com “voluntarista” i fa veure la insistència de Weber en la intencionalitat de l'actuació social. Durkheim subratlla la importància de la objectivitat mentre q Weber subratlla la importància de les significacions subjectives, les intencions i interpretacions i els actors que hi participen. Per tant per arribar a 1 veritable comprensió sociològica la dimensió subjectiva s'ha de tenir en compte, el que implica la interpretació de la significació de l'acció social. La teoria del carisma de Weber denota 1 tipus d'autoritat social que no es basa ni en la tradició ni en la legalitat sinó en l'impacte d'1 líder. El carisma consisteix en 1 desafiament terrible i apassionat contra el poder de les pre-definicions, substitueix les definicions velles i redefineix les supòsits previs. Aquest carisma s'acaba rutinitzant, perd bona part de la radicalitat i queda reintegrat en les estructures de la societat. La perspectiva durkheimiana i la weberiana son antitètiques perquè es centren en aspectes diferents de la realitat social, si les ajuntem ens adonem que la societat fa a l'individu i l'individu fa la societat. En la societat no hi ha cap poder absolut i per tant els sistemes de control han de ser confirmats per aquells a qui van adreçats. Es tracta de transformar les definicions socials. Si es produeix 1 fenomen aïllat parlarem de “desviació aïllada”, si comença a sovintejar l'anomenarem “desorganització social” Si 1 individu es nega a reconèixer la definició dels drets econòmics ens trobem davant d'1 delicte, si ho fan les masses direm que es 1 revolució A tota revolució els actes externs contra l'ordre establert van precedits de l'esfondrament de les adhesions i les lleialtats internes, com la pèrdua de credibilitat d'1 rol. Això vol dir que abans que s'ensorri 1 sistema la seva sustentació ideològica ja comença a fer aigües També hi ha situacions molt + rutinàries q poden ser transformades o sabotejades refusant les acceptacions prèvies. Es 1 mètode de resistència al control social basat en l'ataraxia. La persona es retira de l'escenari social i s'endinsa en el seu propi món i s'endú el seu llenguatge, identitat i cúmul de coneixements. Aquesta mena de contrasocietats es donen en forma de sectes, cultes o petits cercles anomenats subcultures. A l'individu que prové de l'exterior se li fa notar molt que entra en 1 mon que no te res a veure amb l'altre. L'excentricitat religiosa, la política subversiva, les extravagàncies sexuals, tec... poden donar lloc a la creació de subuniversos molt ben protegits contra el control de la societat global. En que l'anonimat i la llibertat de la vida urbana faciliten enormement la seva construcció. En definitiva, les persones poden construir llurs propis universos distanciant-se del món en el qual havien estat originalment socialitzades. L'individu agafa per sorpresa els defensors de l'ordre social establert o s'obre camí enmig la selva social d'acord amb els seus interessos socials Segons Goffans la “reserva de rol” es 1 mena de doble joc que tenen els individus per preservar la seva consciència i de tots aquells que juguen 1 paper sense sentir-se identificats, es a dir, l'actor social estableix 1 frontera interior i el rol que juga. L'èxtasi te lloc quan 1 individu es capaç de saltar d'1 món a altre en la seva existència social, quan representa 1 rol sense comprometre's personalment. L'èxtasi transforma el nostre coneixement de la societat de tal manera que les dades passen a ser possibilitats. L'existència de la reserva de rol i l'èxtasi planteja si hi ha contextos o grups socials que afavoreixin aquest tipus de consciència Karl Mannheim relata la seva tesi sobre 1 grup d'intel·lectuals no compromesos amb els interessos creats a la societat Aquest fets solen donar-se en les ciutats, en grups marginals i en grups amb 1 posició social poc segura. Així tot alliberament de rols socials es produeix dins uns límits igualment socials Així desemboquem en una 3 concepció de la societat: la societat com a teatre, en la que els actors trien el paper que volen fer. Georg Simmel en la seva teoria de la sociabilitat afirma que aquesta es la forma lúdica de la interacció social, transformant les negociacions formals en converses que no duen a res i l'erotisme en coqueteria. Es a dir una creació artificial que es pot anar a orris en qualsevol moment xq els individus que prenen acte en 1 acte de pura sociabilitat renuncien provisionalment a les seves identitats serioses i s'alliberen de les seves posicions i passions que els acompanyen. La pura sociabilitat només es possible entre persones socialment força iguals xq sinó la ficció es difícil de mantenir gaire estona i la incomoditat va pujant a mesura que s'esgoten els temes de conversa. Les afirmacions de Simmel es confirmen en allò que parlava Mead dient que l'aprenentatge dels rols socials es fa a través del joc. S'ha demostrat l'existència d'1 certa llibertat enfront els controls socials xo la llibertat per actuar socialment mai no la podrem descobrir d'1 manera científica. Com es pot pensar sociològicament sense abandonar la nocions de llibertat? Gehlen presenta les institucions com uns òrgans que canalitzen els comportaments humans similar als instints animals però la diferència fonamental es que els homes poden dir que “NO” Segons Jean-Paul Sarte la “mala fe” consisteix a pretendre que es necessari quelcom es voluntari, es a dir, fugir de la llibertat i evitar-se “l'agonia de l'elecció” La possibilitat mateixa de la mala fe demostra realment la llibertat de l'home. L'intent de defugir a la llibertat està predestinat a fracassar xq estem condemnat a la llibertat. Tot aquell conjunt de rols que configura la nostra existència en la societat resulta 1 impressionant aparell de mala fe. Els homes son responsables de les seves accions La societat es 1 xarxa de rols socials, cadascun dels quals es poden convertir en coartades per eludir les seves responsabilitats i afirmar que l'autoengany i l'engany son base de la realitat social. L'engany es 1 imperatiu funcional, es a dir la societat no es pot mantenir si alguns dels seus membres atorguen un estatut metafísic a les seves ficcions. Per tant la societat proporciona a l'individu un amagatall a si mateix i a la seva pròpia llibertat. Som éssers socials i la nostra existència esta lligada a unes localitzacions socials, tot rol pot ser exercit de bones o dolentes, de la primera forma pot esdevenir 1 vehicle de les nostres pròpies decisions. Segons el sistema social de Heidegger el concepte “hom” s'inscriu dins el context de la qüestió de l'autenticitat i l'inautenticitat. Existir autènticament es viure en la plena consciència de la unicitat, la insubstituïbilitat i la incomparabilitat de la pròpia individualitat. Per contraposició l'existència inautèntica es la que es perd en l'anonimat de “l'hom” i sacrifica la seva pròpia unicitat en favor de les abstraccions socialment construïdes. En amagar-nos en aquest “hom” ens estem amagant nosaltres mateixos. La societat que “hom dona x descomptat” proporciona unes estructures que ens proporciona unes regles, rutines i rituals amb els quals podem fer front als terrors amb molta serenitat. Sota la dimensió de l'hom la societat es 1 conspiració a favor d'1 existència inautèntica, encara que sense ella mai arribaríem a ser humans. La llibertat pressuposa 1 cert alliberament de la consciència. DIGRESSIÓ: MAQUIAVELISME SOCIOLÒGIC I ÈTICA Tot aquell que entén les regles del joc està en situació de fer trampa. L'insinceritat es el secret del triomf. El maquiavelisme es 1 postura ètica neutra en ella mateixa Quan 1 individu compren prou be les regles del joc pot adoptar unes postures diferents enfront el problema, es a dir ser neutral. El problema ètic sorgeix quan el compromís personal ocupa el lloc d'aquesta neutralitat. La sociologia posa de manifest la radical precarietat de totes les identitats assignades socialment, i el sociòleg tendirà a adoptar unes postures morals i polítiques que no absolutitzin ni sacralitzin dogmàticament unes categories determinades. El fet de menysprear els grups perseguits confirma la identitat dels individus i que te com arrel fugir de la pròpia llibertat. La superxeria consisteix en fer veure que no s'està actuant com individu sinó en funció del rol que li ha estat assignat, i per tant ells no son responsables, sinó els ens anònims com la llei, l'Estat o la voluntat popular. L'alternativa més lògica de la comprensió sociològica es: una opció capaç de combinar la compassió, el compromís parcial i un cert sentit de la comicitat del carnaval dels homes. LA SOCIOLOGIA COM A DISCIPLINA HUMANÍSTICA La sociologia te en comú amb les altres ciències socials que es preocupa per la condició humana. Enviado por: Carlos O Actitudes socialesProfesionalesFormas de concienciaDisgresiónPerspectiva sociológicaHombre frente a sociedadMaquiavelismoÉticaHumanismo


Comparteix a Twitter Comparteix a Facebook Comparteix a Facebook Comparteix Aquest estiu vint-i-cinc monuments i museus a meitat de preu. Descobreix-los. SUBSCRIU-TE PER GAUDIR DEL TEU DESCOMPTE L’Ajuntament de Barcelona i la Ruta del Modernisme posen en marxa la 7a edició de la campanya d’estiu per oferir-te una oportunitat única per descobrir aquest patrimoni tan fascinant de la teva ciutat. Enguany incorporem nous edificis i noves activitats per a tots els públics: nens, joves i adults. Aquí tens tota la informació d’aquesta promoció exclusiva per als ciutadans. Amb descomptes del 50%, no et podràs resistir a l’encant de l’arquitectura modernista i a tot un món d’activitats a la fresca que hem preparat per a tu! Subscriu-te gratuïtament a la campanya i comença a gaudir-ne des d’ara mateix fins al 15 de setembre. Registra el teu nom i la teva adreça de correu electrònic i rebràs còmodament els vals de descompte. SOBRE LA RUTA DEL MODERNISME SUBSCRIU-TE A LA CAMPANYA ELS 25 EDIFICIS DE LA CAMPANYA


La fotògrafa mallorquina Beatriz Polo exposarà 'L'illa' al festival Cortona On The Move d'Itàlia Nou fotògrafs balears més participaran en l'esdeveniment amb el suport de l'Institut d'Estudis Baleàrics 3 min. Palma 06/05/2019 16:03 651x366 Una de les imatges de 'L'illa' de Beatriz Polo Iañez. / BEATRIZ POLO IAÑÉZ Una de les imatges de 'L'illa' de Beatriz Polo Iañez. / BEATRIZ POLO IAÑÉZ La fotògrafa Beatriz Polo Iañez (Palma, 1976) ha estat seleccionada per la directora artística del festival internacional de fotografia Cortona On The Move, Arianna Rinaldo, per exposar a Cortona, Itàlia, el seu projecte 'L’illa'. El festival es durà a terme de l’11 de juliol al 29 de setembre de 2019. A partir d’una convocatòria oberta per part de l’Institut d’Estudis Baleàrics (IEB) en col·laboració amb el festival, es varen seleccionar un total de sis propostes. Després d’una selecció per part de la direcció artística, finalment 'L’illa' ha estat l’elecció definitiva. Arianna Rinaldo n’ha destacat la contemporaneïtat del llenguatge fotogràfic emprat per l’artista, així com la qualitat i la consistència de la seva obra. L’obra de Beatriz Polo va més enllà d’un estil documental: s’apropa a una narració més conceptual en què allò suggeridor aporta un argot artístic més ampli. 'L’illa' suggereix el paisatge com a biografia –autobiografia–, com a estat d’ànim. L’artista defensa que la interacció entre la terra i els humans no sempre és visible, pot ser subtil i intocable: la calma i la tranquil·litat de la mar, el renou del vent, el silenci dels dies. El sentit d’insularitat prové de la seva pròpia familiaritat personal amb l’illa. Amb aquest punt de partida, l’artista ofereix un punt de vista únic, un món interior marcat pel seu origen, del qual pot escapar però on sempre retorna. A més de Polo, nou fotògrafs de les Illes Balears més també han estat seleccionats per assistir al festival per al visionat de portfoli. Són Tomeu Coll, Miquel Julià, Bruno Daureo, Stefano Pusceddu, Silvia Prió, Erola Arcalís, Pepe Cañabate, Maria del Mar Agüera i Oto Marabel. Cortona On The Move és un festival fundat el 2011 per l’Associazione Culturale On The Move, amb l'objectiu de difondre i promoure la fotografia contemporània atraient nous talents creatius i nous tipus de comunicació visual d’avantguarda. El festival ofereix un intercanvi continuat entre experts en el camp de la fotografia i una recerca constant d’artistes que representen l’evolució en curs del llenguatge fotogràfic, tot exhibit a la ciutat etrusca de Cortona. Cortona On The Move té com a insígnies principals oferir una visió original i autèntica a l’hora d’apropar-se a la realitat que ens envolta per narrar històries a través d’imatges que arribin al públic. Actualment el festival és un lloc de referència internacional, no tan sols per a fotògrafs i aficionats sinó també per a un públic atent a les tendències culturals contemporànies.


UOC - Oikonomics - Integració de l'anàlisi cost-benefici en la gestió de la prevenció de riscos laborals - Carles Salas Ollé Inici > Número 4 (Novembre 2015) > Dossier Dossier: «Prevenció de riscos laborals: tendències en temps de crisi»NÚMERO 4 (NOV 2015) Integració de l'anàlisi cost-benefici en la gestió de la prevenció de riscos laborals Responsable de Seguretat i Salut Laboral de Tusgsal. Professor associat del Departament d'Organització d'Empreses de la Universitat Politècnica de Catalunya L'argumentació rendibilista de la gestió de la prevenció de riscos laborals implica una cerca del consens i el pragmatisme entre els empresaris i els gestors de la prevenció. La falta d'experiències en l'ús d'indicadors socioeconòmic preventius, ja que això per diferents motius no ha interessat prou els tècnics en prevenció de riscos, ocasiona temor i desconeixement per a decidir-se a implementar aquest àmbit de la gestió i, per tant, resulta complicat buscar paral·lelismes sobre les dades registrades. Això deixa la gestió preventiva en un segon pla enfront de la resta d'àrees de gestió en la majoria de les organitzacions. El càlcul de costos de l'accidentalitat en les empreses és un bon camp per a començar a implementar la necessària integració de l'anàlisi cost-benefici de la seguretat i salut laboral en la gestió habitual d'aquestes. gestió preventiva; anàlisi cost-benefici; millora contínua; L'anàlisi benefici-risc de la gestió en general és una cosa intrínseca a qualsevol sistema de gestió. El sistema de càlcul de costos d'accidentalitat, com a primer pas a fer en aquesta vessant, permet arribar a poder calcular de manera senzilla i raonada les despeses ocasionades per cada accident de treball, la qual cosa permet considerar què estalviem en obtenir un descens d'accidentalitat i, al seu torn, valorar la rendibilitat econòmica de la gestió preventiva de manera directa. A partir d'aquí, aprofundir no resulta complicat, de manera que aprofundint en aquesta direcció, els costos generals de l'absentisme es poden obtenir i poden representar també un indicador de gestió molt important a tenir en compte que, a més, ha d'orientar en la presa de decisions sobre les estratègies o mesures a prendre per al seu control o reducció. No obstant això, la gestió de la prevenció de riscos laborals, lluny d'haver-se situat en la primera línia dels àmbits de gestió de les empreses, queda relegada, en la majoria dels casos, a una segona fila en aquest sentit. 1. Anàlisi cost-benefici L'anàlisi cost-benefici (ACB) de la gestió en les empreses és la clau per a determinar el protagonisme que s'atorgui, o no, a un àmbit de gestió. Així, en la seguretat i salut laboral, aquesta ACB es pressuposa poc atractiva sense haver-se fet una anàlisi específica en aquest sentit. La rendibilitat de les ràtios relacionades amb la salut i la productivitat o la competitivitat o, més específicament les relacionades amb la salut laboral, no és res de nou, sinó que ja des d'un quant temps fins ara els economistes es preocupen i s'ocupen de conèixer amb el màxim detall aquest tipus de relacions. D'aquesta manera, les decisions que impliquin segons quin tipus d'inversions poden ajustar-se a la mesura dels condicionants de cada moment i cada lloc. Això és transcendental per a l'èxit de qualsevol inversió econòmica. En nombrosos estudis macroeconòmics, s'han establert relacions de positivitat entre el nivell nutricional d'un país i el seu PIB. per càpita (Arcand, 2001) o un augment en l'esperança de vida i el creixement econòmic d'una nació (Bloom i altres, 2001). Així mateix, el World Economic Forum, en els seus informes habituals (per exemple, el de 2005-2006 citat en la bibliografia), inclou aspectes com l'impacte de la sida o el de la malària o la tuberculosi en els negocis segons els països. En aquests informes dóna més importància al paper de la salut en la competitivitat i, a més, admet que falta ampliar la visió sobre el sector de la salut. Malgrat les dificultats que pugui comportar demostrar que fer prevenció és rendible i augmenta la competitivitat de les empreses, hi ha estudis de caràcter més específic, duts a terme per institucions de prestigi i solvència reconeguts, més que suficients per a poder aconseguir destacar tal evidència. Així, l'Agència Europea per a la Seguretat i Salut en el Treball va engegar una campanya l'any 2010 per promocionar la salut en les empreses, amb la qual es demostra que, a més dels beneficis en salut per als treballadors, per cada euro invertit en la promoció de la salut en el treball s'obté un rendiment d'inversió d'entre 2,5 i 4,8 euros, gràcies fonamentalment a la reducció dels costos de l'absentisme. Com a exemple d'aquesta campanya s'esmenta un cas pràctic treballat a Dundee City Council (Regne Unit), on es va decidir dur a terme un pla per a millorar la salut psicològica i física del personal en el seu departament de treball social. Això es va planificar amb diverses iniciatives centrades en accions de caràcter organitzatiu (polítiques favorables a la família) i mesures d'acció individuals (com proporcionarun servei d'assessorament confidencial als empleats o l'afiliació a un club d'aprimament subvencionat, etc.). El pla va aconseguir una millora de la salut dels empleats, i aquesta millora s'estima que va produir un estalvi de 165.000 euros en baixes laborals per any, fonamentalment gràcies a la reducció de l'estrès, l'ansietat i els problemes musculoesquelètics. El mateix director de l'EU-OSHA manifesta en relació amb aquesta campanya que «Donar suport a un estil de vida sa beneficia a tots. Beneficia els mateixos empleats i els seus empresaris, però a més el conjunt de la societat, reduint la càrrega sobre els sistemes d'atenció sanitària. I amb l'envelliment de la població laboral, continuarà augmentant la importància dels plans de PSLT, hem d'ajudar la gent a estar més temps sana, i per a això empresaris i treballadors han de col·laborar estretament, per a crear una cultura de treball saludable». Això vol incidir sobre l'envelliment de la piràmide demogràfica que ja està provocant que els treballadors deixin de treballar més tard i, per tant, davant la previsió d'una massa no menyspreable de treballadors de més edat, s'han de plantejar polítiques i actuacions de promoció de la salut i prevenció per a així obtenir una relació cost-benefici òptima per a les empreses en invertir en aquestes matèries i evitar costos d'absentisme o presentisme, entre d'altres. Així mateix, un altre estudi denominat Càlcul del rendiment internacional de la prevenció per a les empreses: costos i beneficis de les inversions en seguretat i salut en el treball demostra que, per cada euro invertit per empleat cada any en la prevenció en el lloc de treball, les empreses poden esperar un rendiment econòmic potencial de 2,20 euros. Finalment, s'esmenta un tercer estudi dut a terme per l'Institut de Recerques en Salut de PricewaterhouseCoopers (PwC), conjuntament amb el Fòrum Econòmic Mundial, sobre el programa per al bon estat de salut entre corporacions multinacionals (més de tres milions d'empleats arreu del món), en el qual s'ha demostrat que proporciona un retorn de la inversió en una relació de 3:1. Les dues raons principals que es van esmentar per a promoure la bona salut van ser «reduir els costos indirectes relacionats amb l'absentisme, el presentisme i la incapacitat laboral dels treballadors», i «millorar el rendiment laboral, com la productivitat i qualitat». «Reduir els costos directes de l'atenció sanitària» va ser esmentada com la tercera raó més important, seguida en ordre d'importància pel «desig de millorar la imatge de l'empresa internament (per a fidelitzar empleats)», i per «millorar la imatge de l'empresa externament (captar nous talents)». Com es pot observar, aquests estudis constaten una ràtio de retorn de la inversió que oscil·la entre 2,5 i 3 euros per cada euro invertit, com a terme mitjà. «Negoci», aquest, en el qual podríem anticipar que qualsevol gestor invertiria sense dubtar-ho. En un altre ordre de coses i dins d'un àmbit més específic d'actuació, encara que sense sortir de les actuacions preventives, hi ha un estudi sobre programes preventius en consum de drogues en el medi laboral elaborat pel Consorci Internacional sobre l'Abús de Drogues en l'Àmbit Laboral, que demostra que per cada 0,6 euros invertits, les empreses poden esperar una retorn d'entre 3 i 9 euros de la inversió. A més, es disposa d'un altre estudi que demostra la relació entre l'accidentalitat greu que s'acumula en un país i la seva competitivitat, essent aquesta relació de tipus proporcional. El gràfic següent és el resultat d'aquest estudi (vegeu la figura 1). Figura 1. Relació entre competitivitat i seguretat per països La relació confirma que com més accidents greus ha patit un país, menys competitiu és aquest país. Aquestes dades són de fiar, ja que els accidents mortals són evidents i impossibles d'emmascarar o ocultar, i a més la institució que avala l'estudi es fonamenta en l'International Institute of Management Development de Lausana (OIT, 2003). Un estudi més, aquest dut a terme per l'Institut Nacional de Seguretat i Higiene d'Espanya l'any 2011 en cinquanta empreses que es mouen en el camí de l'excel·lència, sobre la contribució de l'eficàcia del sistema de prevenció de riscos laborals en l'èxit empresarial revela que hi ha una relació positiva entre empreses que aconsegueixen resultats significativament bons diferenciant-se en les millors pràctiques identificades en excel·lència segons el model EFQM, (model que mitjançant les seves eines indica el nivell d'excel·lència empresarial obtingut en l'empresa motiu d'estudi mitjançant diverses dimensions i una sèrie d'ítems que integren aspectes de qualitat, medi ambient, condicions de treball o responsabilitat social corporativa, entre d'altres) i les que també obtenen resultats elevats en la gestió preventiva que duen a terme sistemàticament. Les organitzacions que destaquen en l'excel·lència empresarial mostren un nivell més avançat en la gestió de la prevenció i la seguretat i salut dels treballadors. S'ha observat que hi ha una correlació positiva entre tots dos conceptes, per la qual cosa es pot afirmar que la prevenció de riscos laborals és una condició necessària i irrenunciable per a aconseguir l'excel·lència empresarial (Bestratén i altres, 2013). L'objectiu de l'estudi fet l'any 2013 ha estat doble: d'una banda, analitzar la correlació entre el nivell de qualitat del sistema de gestió preventiu i el nivell de gestió de l'RSE, demostrat sobre la base de criteris inspirats en els estàndards més rellevants sobre aquesta matèria; i d'una altra, identificar bones pràctiques en empreses que se suposa que van més enllà d'estàndards convencionals i del que és legalment exigible. Independentment dels resultats obtinguts, la pròpia metodologia aplicada amb els qüestionaris dissenyats per a la identificació i avaluació de responsabilitats pot ser de gran ajuda per a qualsevol organització que vulgui endinsar-se en aquesta matèria (vegeu la figura 2). Figura 2. Relació entre l'excel·lència empresarial i la prevenció de riscos laborals Com a colofó final a tots aquests estudis esmentats, cal assenyalar que les dades internacionals demostren que entre un 3% i un 10% del volum de facturació d'una empresa es perd per les conseqüències econòmiques d'un entorn de treball insegur o no- saludable. Això, una vegada més, posa l'accent en la rendibilitat inqüestionable de l'acció preventiva en les empreses. 2. La millora contínua En l'àmbit de la gestió preventiva en general, ha predominat l'enfocament humanista dels seus resultats, essent els indicadors de resultats més utilitzats i coneguts els que estan vinculats a aquest enfocament (índexs de sinistralitat o d'absentisme, per exemple); i, per contra, essent difícil disposar d'indicadors de resultats socioeconòmics que puguin habilitar l'ús i tractament d'aquests indicadors (Bestratén i Salas, 2013). Els sistemes de gestió de les empreses es basen, en qualsevol de les seves facetes, en l'anomenat cercle de millora contínua o cercle de Deming. Aquest cercle avala el bon funcionament de les diferents àrees de gestió (producció, qualitat, medi ambient, salut laboral o seguretat viària, entre altres), i el seu contingut disposa quatre fases que són planificar, fer, verificar i actuar (PDCA), el desenvolupament de les quals és fonamental per a l'èxit del seu funcionament. En prevenció de riscos laborals, aquest cercle, a més de ser una guia per al seu funcionament, queda reflectit en les exigències legals que l'afecten. La normativa assenyala la necessitat d'avaluar els riscos i planificar actuacions relacionades amb aquesta avaluació amb la finalitat d'eliminar o controlar els riscos. A més, la mateixa llei recull la necessitat d'especificar quines actuacions durà a terme l'empresa i, així mateix, de disposar d'una cronologia, responsable de l'execució i dotació de recursos per a dur-les a terme. D'aquesta manera, hi ha l'obligació de disposar d'un pressupost econòmic i de la seva distribució específica i, no obstant això, encara que el cercle de Deming implica que han de verificar-se les actuacions per a actuar i planificar de nou millorant la gestió a cada gir del propi cercle, en la gestió preventiva no es duu a terme aquesta verificació dels aspectes econòmics. L'ACB resulta fonamental en les empreses per a poder comprovar si són competitives, i si la seva productivitat respon a les diferents actuacions que es van planificant i concretant des de les diferents àrees de gestió. Si en seguretat i salut laboral no es determinen aquestes qüestions, serà molt complicat que els gerents o directius de les empreses tinguin en consideració aquest àmbit tan important i estratègic de la gestió empresarial de la mateixa manera que altres àmbits de gestió com els de qualitat o producció, per exemple. 3. Càlcul de costos dels accidents Els accidents laborals són un tipus de costos que varien segons la productivitat que tingui l'empresa. Si hi ha un augment en la producció, la probabilitat que es produeixin accidents podria ser més alta. A aquests accidents, se'ls assignen uns costos directes (que són els costos imputables a la seva unitat de producció, per exemple el salari del personal) i uns costos indirectes (amortització d'equips o maquinàries, per exemple), que no són fàcilment imputables a la producció i que igualment s'han de computar (Guixà i altres, 2013). La tendència actual és la de simplificar al màxim les anàlisis de costos d'accidents-incidents, per a una vegada tipificats en funció del tipus d'accident, característiques de l'empresa, grandària, nivell tecnològic, competències dels treballadors en les diferents àrees de treball, etc. poder fer estimacions senzilles i ràpides. Evidentment, per a poder fer-ho acceptablement caldria haver generat primer experiència pròpia en el coneixement de les causes dels accidents que se solen produir i els seus costos normalment esperats. Una altra cosa succeeix amb els accidents greus o molt greus, les conseqüències dels quals poden ser quantioses i requereixen una anàlisi puntual i minuciosa dels seus costos. Per això, en les avaluacions de riscos, és important fer estimacions dels costos dels danys màxims esperables i concebibles després d'un accident greu. El càlcul de costos d'accidents pot establir-se amb diferents metodologies, però la més aplicada és l'anomenada elements de producció, amb la qual es recullen els diferents conceptes que participen en el cost d'un accident, i es confecciona una plantilla tipus que recull aquests conceptes agrupant-los i que, així mateix, pot adaptar-se a les necessitats de cada sector i/o empresa que la implementi, per a després poder obtenir un import final que assenyali la totalitat del cost. Aquesta plantilla serà la base inicial per a integrar l'ACB en la gestió habitual de la seguretat i salut en les empreses. No es tracta d'inventar res, sinó d'aplicar els coneixements existents al camp de la prevenció, i tenir en compte les peculiaritats que com a àrea de gestió estratègica també s'han de plasmar en la integració del càlcul de costos de l'accidentalitat. Aquestes peculiaritats obliguen a utilitzar indicadors de gestió socioeconòmics, que ajudin a posar en evidència els costos i altres aspectes preventius que, d'una manera gràfica, es troben sota l'aigua configurant la massa més important de tot l'iceberg amb què ens trobem. Els prevencionistes no podem seguir albergant les nostres majors dosis d'argumentació rendibilista en qüestions estratègiques o intangibles de manera prioritària. És necessari buscar el consens quant a missió i visió entre empresaris i prevencionistes. És necessari integrar el càlcul de costos en la gestió habitual en qualsevol sistema de gestió de prevenció de riscos laborals, i començar amb el càlcul de costos dels accidents pot ser un bon començament per a fer-ho. El sistema de costos aplicat ha de complir una sèrie de requisits bàsics: ser simple, realista, consensuat, integrat, basat en mètodes i conceptes contrastats i adaptable a cada realitat empresarial. El càlcul de costos permet, al seu torn, calcular la rendibilitat des de la productivitat, posant en evidència la conveniència o no d'implementar mesures correctores o preventives en funció dels costos acumulats per una tipologia concreta d'accident o de dany a la salut, i fins i tot demostrant que l'augment de productivitat i la disminució del risc (i per tant la disminució de la probabilitat que es produeixin danys a la salut dels treballadors exposats) són compatibles i possibles entre ells. ARCAND, J. L. (2001). «undernourishment and economic growth: The efficiency cost of Hunger». Roma: FAO Economic and Social Development WP. Asociación Internacional de la Seguridad Social (2011). «Cálculo del rendimiento internacional de la prevención para las empresas: costes y beneficios de las inversiones en seguridad y salud en el trabajo». A: Congreso Internacional sobre Seguridad y Salud en el Trabajo. Estambul. BESTRATÉN, M.; POY, X.; RUIZ-ESCRIBANO, M. T. (2013). «Eficacia preventiva y excelencia empresarial (I): buenas prácticas en gestión empresarial». A: Notas Técnicas de Prevención (NTP 966). Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo. BESTRATÉN, M.; POY, X.; RUIZ-ESCRIBANO, M. T. (2013). «Eficacia preventiva y excelencia empresarial (II): buenas prácticas en gestión preventiva». A: Notas Técnicas de Prevención (NTP 967). Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo. BESTRATÉN, M.; SALAS, C. (2013). «Análisis coste beneficio en la acción preventiva (I): bases conceptuales». A: Notas Técnicas de Prevención (NTP 982). Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo. BESTRATÉN, M.; SALAS, C. (2013). «Análisis coste beneficio en la acción preventiva (II): estrategias de medición». A: Notas Técnicas de Prevención (NTP 983). Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo. BESTRATÉN, M.; SALAS, C. (2013). «Análisis coste beneficio en la acción preventiva (III): caso práctico». A: Notas Técnicas de Prevención (NTP 984). Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo. BLOOM, D. E.; CANNING, D.; SEVILLA, J. (2001). «Health, human capital and economic growth». Gènova: Working Group 8, WHO, CMH. GUIXÀ, J.; SORIANO, J.; SALAS, C.; OTERO, C.; PANCHO, L. (2013): Prevención de riesgos laborales. Barcelona: Oficina de publicacions acadèmiques digitals de la Universitat Politècnica de Catalunya. ORGANIZACIÓN INTERNACIONAL DEL TRABAJO (2003): «El trabajo peligroso mata a millones y cuesta billones». Revista Trabajo. Núm. 47. SALAS OLLÉ, Carles. Integració de l'anàlisi cost-benefici en la gestió de la prevenció de riscos laborals. Oikonomics [en línia]. Novembre 2015, no. 4, pp. 16-22. ISSN: 2339-9546. DOI: https://doi.org/10.7238/o.n4.1513 Metge especialista en medicina del treball per la Universitat de Barcelona, màster en Direcció dels serveis de prevenció per la UPC. Tècnic superior en Prevenció de Riscos Laborals en les especialitats d'Higiene industrial i d'Ergonomia i psicosociologia aplicada per l'Institut Nacional de Seguretat i Higiene en el Treball, així com diplomat en el postgrau sobre Seguretat i higiene industrial per la Universitat Politècnica de Catalunya, i, finalment, doctor en Psicologia per la Universitat de València. Ha participat i participa habitualment com a ponent en fòrums nacionals i internacionals sobre prevenció de riscos laborals. Ha publicat llibres, així com articles sobre salut laboral i prevenció de riscos laborals en diverses revistes especialitzades en la matèria. Té una experiència en aquest camp de prop de vint anys. Desenvolupa tasques com a assessor, docent i auditor, i en particular com a professor associat i investigador del Departament d'Organització d'Empreses de la Universitat Politècnica de Catalunya (Cerpie). Ha participat en la promoció i impuls de la seguretat i salut laborals i les condicions de treball mitjançant intervencions en programes de diversos mitjans de comunicació audiovisual de primer ordre.


Gerard Cantero | The way you look tonight Arxiu d'etiquetes: Gerard Cantero Violeta a Leioa, 21-23/5/2015 Posted on 4 Juny 2015 by danialvarezfotos Viatge, muntatge i escalfaments de “Violeta” del Col·lectiu La Persiana i Venancio y los Jóvenes de Antaño a la fira Umore Azoka de Leioa, del 21 al 23 de maig de 2015. Col·lectiu La Persiana: Griselda Juncà: trapezi fix / ... Continua llegint → Publicat dins de Circ | Etiquetat com a Amanda Delgado, Arnau Berenguer, Bernat Torras, Clara Prieto, Col·lectiu La Persiana, Gerard Cantero, Griselda Juncà, Joan Ramon Graell, Jordi Serra, Natsuko Sugao, Sílvia Capell, Sergio González, Tomeu Amer, Venancio y los Jóvenes de Antaño, Violeta | Deixa un comentari Guillamino & Xavi Bové a La Pedrera, 3/10/2012 Posted on 8 Octubre 2012 by danialvarezfotos Concert de Guillamino amb imatges a cárrec de Xavi Bové, el 3 d’octubre de 2012, a l’Auditori de la Pedrera dins el cicle Cicle de concerts i vídeocreació DeProp. Guillamino: veu, guitarra, teclats i electrònica / Gerard Cantero: baix elèctric / ... Continua llegint → Publicat dins de Cançó d'autor, Electrònica, Pop | Etiquetat com a baix, Bankrobber, bateria, DeProp, electrònica, Gerard Cantero, Guillamino, guitarra, La Pedrera, teclats, Toni Molina, veu, visuals, Xavi Bové | Deixa un comentari


Mercadillos de segunda mano, vintage y de nuevos diseñadores de Barcelona | Capeando la crisis 1 comentario Dice ser Mercè bon dia, a Sants estem organitzant mercats de segona mà cada últim diumenge de mes. Aquest mes de Maig (31 de Maig) estarem de 10 a 20h a l’esplanada exterior de l’estació de Sants amb mes de 150 parades. Gracies! 07 mayo 2015 | 07:46


El vot de qualitat de l'alcalde de Tarragona autoritza la duplicitat de càrrecs del seu cap de gabinet El Circ divendres, 22 d'abril de 2016 El vot de qualitat de l'alcalde ha fet possible que el ple de Tarragona autoritzi la duplicitat de càrrecs del Cap de Gabinet d'Alcaldia. L'assessor i mà dreta de Ballesteros, Josep Maria Bonet, compatibilitzarà a partir d'ara la seva tasca al gabinet d'Alcaldia i a la vegada tornarà a agafar les regnes de l'empresa municipal de Mitjans de Comunicació (EMMCT), de la qual n'ha estat el gerent durant els darrers anys. Una imatge del ple d'avui, 22 d'abril. Foto: @tgnajuntament Tots els grups de l'oposició hi han votat en contra, i després d'un empat entre vots afirmatius i negatius, Ballesteros ha fet ús del seu poder com a màxim representant municipal perquè triomfés el Sí. El batlle tarragoní ho ha justificat recordant que amb aquesta mesura, les arques municipals s'estalvia el 70 per cent d'un sou. El seu soci de govern, Alejandro Fernández (PP) ha defensat la mesura, tot assegurant que la persona que ocupa els dos càrrecs garanteix la neutralitat de l'emissora municipal Tarragona Ràdio, principal actiu de l'empresa municipal de mitjans de comunicació. D'entre l'oposició, el portaveu de Ciutadans, Rubén Viñuales, i el d'ERC, Pau Ricomà, han lamentat la situació generada i s'han preguntat si cal o no una gerència. A partir d'ara, només Llorito El plenari també ha donat el vistiplau, encara que amb els vots en contra de C's i PP, a la recuperació del topònim Llorito, tal com proposa l'Institut d'Estudis Catalans. Això farà que tots els cartells per denominar el santuari i que portin el terme Loreto s'hauran de modificar per Llorito. . Així mateix, també ha quedat aprovada la creació de la comissió de treball que ha de redactar l'avantprojecte del Reglament i ordenances de Tarragona Film Office. L'oposició de TGN s'ajunta per denunciar la duplicitat de càrrecs del cap de gabinet de l'alcalde


Balanç dels efectes del temporal Gloria a la Metròpolis de Barcelona i les afectacions als serveis públics - Àrea Metropolitana de Barcelona Balanç dels efectes del temporal Gloria a la Metròpolis de... Balanç dels efectes del temporal Gloria a la Metròpolis de Barcelona i les afectacions als serveis públics 31.01.20 | Tema: AMB - Institucional Afectacions a l'espai públic i els serveis metropolitans El temporal Glòria, el més intens dels últims 20 anys, ha tingut afectacions importants a l'espai públic metropolità, especialment a les platges i a la xarxa de parcs metropolitans (XPM), amb onatge de fins a 7 metres, pluges superiors als 150 mm i ventades de més de 100 km/h. En menor mesura, les instal·lacions de sanejament del cicle de l'aigua i de tractament de residus també han sofert danys. Altres serveis de l'AMB, com la xarxa de transport públic i les rondes de Barcelona, només han patit incidències lleus. Pel que fa a les platges metropolitanes, les conseqüències més importants han estat la pèrdua de sorra, la inundació total dels sistemes dunars i danys en el mobiliari i en els equipaments. En aquest sentit, cal destacar que han quedat afectats uns 500.000 m2 de superfície corresponents als sistemes dunars i més de 8.000 metres de passeres de fusta, 100 bancs, 100 aparcabicicletes i 15 camps de vòlei. La majoria d'instal·lacions que han quedat afectades són fixes, i han sofert danys per la impossibilitat de retirar-les. Dins d'aquesta infraestructura verda i blava i en referència a la xarxa de parcs metropolitans (XPM), l'acumulació d'aigua i les fortes ventades han provocat la caiguda de gairebé 400 arbres i l'erosió de 88.082,93 m2 de paviments tous (camins sense asfaltar), xifra que suposa gairebé el 20 % d'aquest tipus de superfície a tota la XPM. [Annex adjunt: afectacions detallades a parcs i platges] Pel que fa a les competències metropolitanes sobre el cicle de l'aigua, les instal·lacions més afectades han estat les del sistema de sanejament d'aigües residuals. Una de les instal·lacions més vulnerables als temporals del litoral metropolità és el col·lector de Llevant, que ja es va trencar el gener del 2017 a causa d'una llevantada, fet que va provocar l'abocament d'aigües residuals al mar. Gràcies a l'escullera protectora que l'AMB va construir arran de l'incident passat, els danys sobre el col·lector han estat menors. Malgrat això, dos trams de l'escullera han quedat afectats i hauran de ser reconstruïts. A l'EDAR del Besòs, la gran quantitat d'aigua de mar i de sorra que ha entrat a la maquinària n'ha afectat diverses parts. Actualment s'està investigant el desgast que ha patit per poder reparar-la. A l'altra banda del litoral metropolità, l'EDAR del Prat ha resistit millor els efectes del temporal, amb només alguns desperfectes a la coberta d'alguns edificis. Una altra incidència destacable va ser la inundació de l'estació de bombament d'aigües residuals de l'interceptor de Castelldefels, que es va quedar sense subministrament elèctric en ser inundada pels aiguats. Va ser necessari portar-hi grups electrògens i bombes auxiliars per restablir el servei, i camions cisterna per tal d'extreure la gran quantitat d'aigua i sorra acumulades. Pel que fa a les plantes metropolitanes de tractament de residus, l'AMB va prendre mesures com el tancament o la disminució de l'activitat, per garantir la seguretat dels seus treballadors i treballadores. Les instal·lacions més afectades van ser la planta de triatge d'envasos de Gavà-Viladecans i l'Ecoparc 3 (Sant Adrià de Besòs), que entre els dies 20 i 21 van suspendre algunes hores el seu funcionament. Un dia més tard, el 22 de gener, es va normalitzar la situació de fluxos de residus metropolitans i no es va registrar cap incidència més. En referència a les rondes de Barcelona, tot i que s'estan fent inspeccions als murs de revestiment de la ronda Litoral per avaluar si hi ha afectacions importants, s'han produït poques incidències. Només s'han fet malbé 15 senyals de trànsit i s'ha malmès el paviment a la rotonda de Can Caralleu (Av. J. V. Foix). En aquesta mateixa línia, el transport públic metropolità ha sofert incidències lleus durant el temporal. El funicular de Montjuïc va restar aturat una estona per objectes a la via transportats pel vent. En referència al servei de bus, s'han registrat molts desviaments durant els tres dies a causa d'arbres o altres objectes a la via pública, així com per sobreacumulació d'aigua a la calçada. Malgrat això, el servei ha funcionat ininterrompudament, a excepció de les línies del Nitbus, que van estar aturades unes hores al municipi de Castelldefels per acumulació d'aigua a la calçada. A banda, diverses marquesines han quedat malmeses a causa del fort vent. El cost estimat per reparar tots els desperfectes ocasionats pel temporal podria pujar fins a 1.750.000 €, dels quals més d'un terç s'estan destinant a restablir la normalitat a les platges metropolitanes. L'import en aquest àmbit assoleix els 600.000 €, els quals s'estan destinant a la reparació del mobiliari i equipaments malmesos, la retirada de residus del temporal i totes les actuacions necessàries per restablir les condicions habituals a les platges. Pel que fa als parcs metropolitans, l'AMB valora en 450.000 € el cost dels danys, bàsicament a causa de la retirada i evacuació de l'arbrat, la reparació de paviments i instal·lacions d'aigua, enllumenat i sanejament. Les instal·lacions del cicle de l'aigua registren danys per un valor d'entre 300.000 € i 500.000 €, tot i que aquesta estimació pot variar a mida que s'avaluï l'abast de les incidències. Per tal de fer front a aquestes reparacions, l'AMB farà arribar a l'Agència Catalana de l'Aigua un informe amb els danys soferts i la valoració econòmica definitiva, fet que permetrà demanar a l'administració catalana fons extraordinaris per fer front a les despeses necessàries. En l'àmbit d'infraestructures de mobilitat, el cost de reparació dels desperfectes a les rondes de Barcelona s'estima en 20.000 €, tot i que podria augmentar fins a 200.000 € en cas que l'equip d'inspecció dels murs de revestiment acabés detectant danys importants. Restabliment dels serveis Des del passat dijous, un cop finalitzat el temporal Glòria, tots els equips es van posar a treballar per restablir la normalitat i solucionar els desperfectes ocasionats. Les incidències més urgents, com la senyalització d'arbres tombats, les avaries elèctriques o la retirada d'elements perillosos es van solucionar l'endemà mateix. Actualment es continua treballant per recuperar progressivament la normalitat i es calcula que en tres setmanes de termini la majoria de serveis i competències ja tindran la gairebé totes les incidències resoltes. L'equip de platges, conformat per 45 persones, està portant a terme la neteja de residus en coordinació amb els ajuntaments metropolitans, tot prioritzant la retirada d'elements perillosos com estructures metàl·liques, objectes insalubres o animals morts. Amb l'objectiu de fer una gestió integral i sostenible, s'està aplicant el protocol de valorització ambiental de canyes i troncs, en què es recullen manualment i es transporten a les plantes de compostatge de l'AMB. Al llarg d'aquests dies, també s'ha fet la retirada de mobiliari i equipament malmès o danyat, així com l'adequació de la superfície de sorra i reinstal·lació d'aquests elements. L'equip tècnic de parcs, conformat per un total de 140 persones, es va coordinar amb els equips tècnics municipals per fer seguiment de les incidències. La majoria dels parcs metropolitans han estat tancats al públic fins divendres passat, perquè l'equip tècnic ha estat fent una inspecció de l'estat de l'arbrat per assegurar que no hi havia cap risc per als visitants. Les tasques prioritàries s'han concentrat en la tala d'arbres que suposaven un perill per la seva inestabilitat i la retirada de totes les restes d'arbrat i brancatge que havia caigut. La restitució dels camins i eixos de paviment tou afectats pels reguerots s'aniran fent al llarg dels pròxims dies mitjançant l'aportació de sauló (material granular semblant a la grava). Pel que fa als subministraments d'aigua i electricitat en aquests espais verds, se n'havia anat la llum a causa d'avaries elèctriques als parcs del Tramvia i Turonet, però ja es va reparar l'endemà del temporal, mentre que segueixen treballant-hi en el parc del Litoral. En referència a la xarxa de drenatge, s'estan netejant embornals, pous i canonades d'aigua per resoldre el col·lapse en alguns parcs com el del Besòs, de les Aigües, Can Zam o Litoral. La feina dels operaris de l'AMB ha garantit que actualment totes les instal·lacions de sanejament d'aigua ja tornin a estar en funcionament. Tot i això, algunes tasques, com la retirada total de la sorra que ha entrat als col·lectors o la reparació de tota la maquinària de les estacions depuradores per evitar avaries posteriors podria allargar-se uns quants mesos.


Twilight (pel·lícula de 1998) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure Twilight (pel·lícula de 1998) Arlene Donovan, Michael Hausman i Scott Rudin suspens, drama Twilight és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Robert Benton, estrenada el 1998. El madur detectiu privat Harry Ross, ex-polícia, està treballant en un cas per retornar Mel Ames -de 17 anys- a casa seva. Segueix Mel i el seu sòrdid xicot, Jeff Willis, en un motel. Durant una lluita amb el reticent fugitiu, la pistola de Harry es dispara, donant-li a la cuixa. Han passat dos anys. Ross està vivint al sud de Califòrnia a l’habitació de convidats dels rics pares de Mel, Jack i Catherine Ames. Són antics productors de la indústria de cinema, ara en l’ocàs dels seus anys. Jack s’està morint de càncer, i ell i Ross passen hores jugant a cartes. Un dia, Jack demana un favor a Harry: portar un paquet. Resulta ser el primer lliurament d’una sèrie de girs i té a veure amb un cas de fa 20 anys relacionat amb la desaparició de l'exmarit de Catherine. Un home anomenat Ivar és assassinat en el lloc de trobada on Harry havia de portar el paquet. Harry és retingut per la policia, un amic de confiança, el tinent Verna Hollander. A la comissaria de policia, es troba un altre antic company, ara retirat, Raymond Hope. Stockard Channing: Tinent Verna Hollander John Spencer: Capità Phil Egan Patrick Malone: Jove policia April Grace: Estenògraf de la policia Clint Howard: Treballador Ems Twilight a Internet Movie Database (anglès) Twilight a TCM Movie Database (anglès) Twilight a Allmovie (anglès) Twilight a FilmAffinity (anglès) IMDb: tt0119594 Obtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Twilight_(pel·lícula_de_1998)&oldid=18023337» Categories : Pel·lícules dels Estats Units del 1998Pel·lícules dramàtiquesThrillersCategories ocultes : Articles de pel·licules que necessiten una fotoControl d'autoritats Menú de navegació DeutschEnglishEspañolفارسیFrançaisItaliano日本語한국어NederlandsPolskiPortuguêsРусский Modifica els enllaços Darrera modificació de la pàgina: 13 gen 2017 a les 21:18.


Com pot ser l'infern? - Forum Libertas Les enquestes mostren en moltes ocasions la contradictòria condició humana. Per exemple, la majoria de les persones creuen en Déu, bé sigui com una realitat personal, o bé com “quelcom més” que existeix, una energia totalitzadora, un ens; a això li diem deisme. Uns pocs menys creuen en la vida més allà de la mort i la conceben sempre en termes satisfactoris, és el cel. Molts menys consideren la possibilitat d’un judici que premiï o castigui els nostres actes en vida. Realment costa molt més assumir la possibilitat de ser jutjats, que la de ser premiats. Finalment, pocs accepten la possibilitat d’un càstig i menys si és tan terrible com l’infern. Eviten o no accepten que el mal fet aquí impunement tingui un correlat de justícia després de la mort. No em negaran que és un encadenament on les creences que es van despenjant, no són molt coherents amb els pressupostos inicials: Déu, i vida feliç després de la mort, però judici i càstig. Òbviament hi ha altres persones que no creuen en un ésser suprem, i llavors després de la mort, hagis fet el que hagis fet, solament hi ha el no-res. La visió social i personal que pot derivar-se d’aquesta res dóna molt de si, tant que ho deixo per a una altra ocasió. Eludir la realitat de l’infern és una forma perillosa d’acostar-se a ell, disfressant-lo amb paròdies d’éssers amb banyes i tridents, d’olles bullint i rius de foc que sorgeixen d’un lloc concret en les fondàries de la terra. Això o és paganisme o és una ximpleria. Es pot escollir. L’infern pot ser com aquell dia en què un se sent profundament disgustat amb si mateix. Sentis que alguna cosa important has fet malament i això et corroeix per dins, devora el teu cor, i tot el que fas, penses, i asseguis durant un cert temps. Doncs bé, aquesta sensació elevada a la seva màxima intensitat és la que s’ha de sentir després de la mort, en contemplar la pròpia vida amb tota claredat. Lliure dels lligams de les passions i els interessos personals. És el moment en què un ha de contemplar horroritzat tot el dolent de la seva vida, cosa que ja sabies i al mateix temps has volgut ignorar, justificant-te davant tu mateix de mil maneres diferents. Encara que sàpigues ara, i potser ja llavors, que eren raons falses. Tot aquest terrible malestar, el teu ofec, l’experimentaràs eternament perquè el temps ja no existeix com a dimensió, igual que succeeix amb les altres dimensions, les de l’espai. Res existeix excepte tu, tot és present embolicat en aquest sofriment inacabable que tu mateix provoques. Ets tu mateix que t’has jutjat i condemnat, perquè ara tens accés a la realitat completa. És la teva pròpia consciència alliberada d’interessos carnals qui ho fa. Estàs sol, encara que tens consciència de la seva Presència, ara sí inassolible perquè mai l’has volgut. Ja no pots acudir a Ell, ni refugiar-te en res, ni en ningú, ni tan sols en el profund dels teus secrets tan ocults que gairebé has arribat a oblidar-los, o almenys a no sentir per ells. Has tingut tota una vida per actuar d’una altra manera i no ho has fet, ni tan sols en els instants finals, quan preferies creure que després solament vènia el no-res sense consciència. Doncs no, ha vingut la foscor, i la teva consciència ara ampliada segueix aquí. Estàs en cap lloc, al no espai, i vius eternament en l’instant del que estàs penjat, en el no temps. Llavors, percebràs atemorit la teva inacabable solitud. Això sí que potser pugui ser l’infern Tags: celDéuinfern La Posveritat i El País Isidre Fainé, un discurs econòmic diferent Aturar la construcció del Temple de la Sagrada Família Jul 11, 2018 a las 5:43 pm L’infern és la dictadura de gènere.