SON MOLTES COSES PER FER, CONTAR, GAUDIR I ENYORAR. SEGONA PART DEL BLOG DELS LLEONS: Ja tenim projecte guanyador Ja tenim projecte guanyador De bon mati, hem fet la votació per tal de triar el nou projecte de treball.En primer lloc hem creat la taula presidèncial, conformada per un president, secretari i un vocal. El senyor president ha sigut Eric, el senyor secretari Natxo i la senyora vocal Vega. Posteriorment hem començat a repartir les paperetes, per tal de que cada xiquet anara escribint el seu vot que ha de ser secret i privat. Hem explicat que un vot es considera nul quan no s'entenc el que fica, o si hem ficat les dos propostes. Una vegada tots hem escrit el nostre vot, el senyor president comença a anomenar a cada un dels votants per a que depositen el seu vot a l'urna. Una vegada tots els vots han sigut depositats en l'urna, el president obri i el secretari comença a llegir un per un els vots. La vocal, va apuntant a la pissarra el que el diu el secretari. Hem de dir que un vot s'ha considerat nul, ja que no s'entenia el que ficava. Finalment i tras una excitant votació hem donat pas al resultat. Els pirates han obtingut 16 vots i les princeses 4 vots. El guanyador ha guanyat per milloria absoluta. A partir d'ara anem a estudiar: ELS PIRATES Publicat per LAURA ABAD MARTIN a 20:12 Etiquetes de comentaris: 5 ANYS, FITXES FETES PELS XIQUETS DELS PIRATES, PROJECTE DE TREBALL, PROJECTE DE TREBALL ELS PIRATES, TAULA PRESIDENCIAL, URNA DE VOTACIONS, VOTACIÓ PER AL PROJECTE, VOTACIONS PROJECTE DE TREBALL


Com fer alls i vi negre per a xai | l-groop.com Com fer alls i vi negre per a xai Proveu aquesta salsa la propera vegada que cuineu i serveix un sopar de xai, i comproveu com s’afegeix i millora el gust. Talleu la part superior dels caps d'all i salpebreu-la, tireu-la contra la carn quan poseu el xai a rostir. Retireu el xai a reposar un cop cuit. Aboqueu-hi tot un parell de cullerades soperes de greix Feu una picada d’alls als sucs de la paella i traieu-ne les pells buides Aboqueu un generós got de vi negre a la cassola i raspeu tots els trossos cruixents, tireu-ho en un plat i afegiu-hi una mica d’aigua per agafar la resta, tireu-ho a l’all vermell. [Opcional] Fondre 2 cullerades de mantega en una cassola i després afegir la farina suficient per fer una pasta espessa. No cal afegir farina a la salsa, i això només s’ha de considerar si no teniu temps per reduir la salsa. Si ho fa, heu de remenar i coure la pasta a foc mitjà fins que s’assembli a la sorra gruixuda i es comenci a daurar - no la cremeu Afegiu-hi la barreja de vi negre i all i cuineu-ho, remenant fins que s’espesseixi a foc lent uns minuts i deixeu reduir. Reduir significa que es deixa bullir bullint una quantitat d’aigua (fent-la més gruixuda) sense afegir agents espessidors. Assegureu-vos d’evitar que el greix cremi agitant-lo constantment. Quines verdures van bé amb les costelles de xai? Els plats clàssics de xai van bé amb verdures tartes, amanides triturades amb vinagre, pastanagues al vapor o espàrrecs a la brasa. Els vegetals lleugers equilibren la pesadesa del greix de xai, i un gran és la coliflor més pur, ja que complementa la salsa. Aquesta salsa normalment hi té trossos: no la coleu o perdeu tots els trossos d'all d'all Recordeu que la lentitud és la clau per no cuinar-lo ràpidament, podríeu acabar fent malbé el plat amb salsa cremada (no és bo) No utilitzeu vi de mala qualitat: només un got de les coses bones. Com cuinar carn de vedellaCom cuinar carn de xaiCom cuinar costelles de corderCom cuinar un rostit de carn de vedellaCom cuinar un rostit de ChuckCom cuinar un rostit superiorCom tallar un brióCom fer un gra de vedella de tres passosCom fer subpes de guisat de vedellaCom fer guisats i boletes irlandesesCom fer mandonguilles dolcesCom fer una tradicional empanada de vedellaCom saber si la carn de vedella ha quedat malament?


S'obre el termini d'inscripció per al Campus d'Handbol Enric Masip - FÒRUM.ad S’obre el termini d’inscripció per al Campus d’Handbol Enric Masip On: 05/06/16 18:35 El 1998 s’organitzava la primera edició del Campus d’Handbol Enric Masip al Principat d’Andorra i enguany s’obre el termini d’inscripcions per la 18a edició. L’Handbol Club Engolasters ha estat un col·laborador incondicional en l’organització del Campus de l’Enric Masip durant tots aquests anys. El campus pretén ensenyar les tècniques a l’handbol als nens i nenes de 7 a 17 anys quins realitzen diferents sessions d’entrenament i petites competicions seguint els objectius tècnics, tàctics i educatius a assolir. Es combina el bon joc sense perdre de vista les activitats lúdiques i esportives, i el desenvolupament d’actituds de respecte, col·laboració i amistat, englobant així la vessant esportiva i educativa i fent que els nens assoleixin habilitats motrius, educatives, comunicatives i socials. Es un Campus internacional doncs gran part dels inscrits venen dels Estats veïns. No obstant, els infants andorrans tenen l’oportunitat de gaudir d’un aprenentatge complert i contrastat amb l’experiència i coneixements dels tècnics del Campus i de l’Enric Masip! El Campus Enric Masip es desenvoluparà a Escaldes-Engordany tenint com a seu l’Hotel Roc Blanc, del 11 al 24 de Juliol de 2016. Els infants escolaritzats al Principat d’Andorra gaudiran d’uns preus avantatjosos. La data límit per inscriure’s és el 19 de Juny de 2016. Previous Post: La Biblioteca Sant Agustí acull l’exposició “Sobre paper” Next Post: Andorra Turisme inicia aquest dilluns la campanya de comunicació de les rebaixes d’estiu


Una jerarquia és una ordenació d'elements en què hi ha superiors i subordinats distribuïts en almenys dos estrats, capes o fases diferenciats. S'al·ludeix també a l'estructura vertical d'un sistema, organització o estat de coses. En política i societat els elements són persones. Així doncs, l'organització jeràrquica n'és la que estableix que n'hi ha de superiors i d'inferiors, sotmeses unes a les altres en un o més nivells, com típicament a l'exèrcit, o en una monarquia, oligarquia, feudalisme, dictadura, democràcia no directa, etc. Una jerarquia és una ordenació d'elements en què hi ha superiors i subordinats distribuïts en almenys dos estrats, capes o fases diferenciats. S'al·ludeix també a l'estructura vertical d'un sistema, organització o estat de coses. En política i societat els elements són persones. Així doncs, l'organització jeràrquica n'és la que estableix que n'hi ha de superiors i d'inferiors, sotmeses unes a les altres en un o més nivells, com típicament a l'exèrcit, o en una monarquia, oligarquia, feudalisme, dictadura, democràcia no directa, etc. Informalment algunes persones al·ludeixen a la jerarquia hom es refereix a les castes privilegiades o persones que manen, com per exemple quan alguns parlen de la jerarquia de l'església o de l'Estat. En aquestes ocasions el terme pot tenir un matís despectiu i autoritari. (ca) Una jerarquia és una ordenació d'elements en què hi ha superiors i subordinats distribuïts en almenys dos estrats, capes o fases diferenciats. S'al·ludeix també a l'estructura vertical d'un sistema, organització o estat de coses. En política i societat els elements són persones. Així doncs, l'organització jeràrquica n'és la que estableix que n'hi ha de superiors i d'inferiors, sotmeses unes a les altres en un o més nivells, com típicament a l'exèrcit, o en una monarquia, oligarquia, feudalisme, dictadura, democràcia no directa, etc. (ca)


El Manel des de la reserva: de març 2013 ICV una opció clara per a la renovació de l’esquerra Joan Herrera i Dolors Camats: Co-Presidència a ICV nuevatribuna.es | 01 Abril 2013 Els propers 19, 20 i 21 d’abril es celebra l’Assemblea d’ICV (Iniciativa per Catalunya- Verds), per tal de dur a terme l’actualització del seu programa polític i la renovació de les seves estructures de direcció. ICV és una rara avis en el panorama polític. El partit és la continuació del PSUC, el partit dels comunistes de Catalunya, el partit hegemònic en el temps de la resistència contra el franquisme. El PSUC sempre va ser un partit singular que va aconseguir aglutinar dins d’ell i al seu voltant el conjunt del catalanisme popular. Posteriorment, als anys 80, el partit va implosionar en la confrontació de les seves diferents corrents i pràcticament va quedar com una força marginal dins de l’espectre polític català. De la mà de Rafel Ribó, i especialment sota la direcció de Joan Saura el partit va fer a poc a poc però sense dubtes un llarg camí cap a la seva renovació i conversió en una força nova de caràcter ecosocialista. Es a dir a una força que sense renunciar al seu passat fa un pas endavant per adaptar-se a la nova realitat del país, mantenint la seva característica de partit d’esquerra però incorporant valors com el del radicalisme democràtic i l’ecologisme. Cal dir però que ICV no és un partit únicament ecologista sinó clarament ecosocialista, és a dir que es defineix dins l’espai de l’esquerra radical. Una de les característiques del nou partit ha estat sempre la seva manca de sectarisme i la seva flexibilitat, això permet que dins seu convisquin sense problemes gent amb característiques diverses dins del projecte comú, sigui en l’àmbit nacional on hi ha federalistes o independentistes, o dins de la visió política més ecològica o més esquerrana. Tanmateix el seu caràcter poc dogmàtic li ha permès mantenir aliances amb forces molt diferents i molt llunyanes de la forma de fer d’ICV com es el cas de IU o EUiA, alhora que potenciava arreu de l’Estat forces de les seves característiques com són les que formen part d’Espacio Plural (ICV de les Illes o del País Valencià, Espazo Ecosocialista, Primavera andaluza, o el CHA). Aquestes forces han anat efectuant aliances diverses en les seves comunitats autònomes, Compromís al País Valencià, PSM-ICV a les Illes o AGE a Galícia. Dues són les característiques més pròpies d’ICV, per una banda la seva lluita per la construcció d’alternatives d’esquerres, especialment en l’àmbit de Catalunya com alternativa a la dreta de CiU i el PP. En aquest sentit va ser un impulsor decidit del Govern tripartit i el seu més clar defensor, inclòs quan els altres partits van renegar de la experiència, malgrat alguns ara la tornen a reivindicar. L’altre és la seva oposició clara, contundent i sense mitges tintes a les polítiques de dretes i de les dretes, tant a Catalunya com a l’Estat. Sigui als govern de ZP, de Mas o de Rajoy , i la seva crida a la resta de suposats partits d’esquerra catalans per tal que adoptin posicions clares front a les polítiques de retallades socials que s’estan fent. Altrament ICV ha sabut estar sempre al costat i molt vinculat als moviments socials. Tant amb els més tradicionals com són els sindicats, els quals han comptat sempre amb el seu suport, com obrint-se als nous moviments socials, només cal veure el paper de portaveu de les reivindicacions de la PAH que ICV ha tingut al Congrés dels Diputats. ICV aposta clarament per la renovació de l’esquerra en els àmbits català, espanyol i europeu. I per això cal evitar protagonismes i especialment sectarismes. I ICV ho està demostrant en la seva pràctica. Ha mantingut les seves aliances amb EuiA i IU malgrat les dificultats que han comportat actituds regressives o sectàries d’aquestes organitzacions, per que dóna especial importància a tot el que signifiqui unitat i tot això alhora que manté la seva relació especial amb els grups de l’Espacio Plural o amb EQUO. En l’àmbit europeu ICV està dins del grup dels Verds, però això no impedeix discrepar d’actituds dels Verds alemanys o mantenir de relacions amb grups que tenen altres característiques com Die Linke a Alemanya, Socialismo Ecologia i Liberta a Itàlia o Syriza a Grècia. ICV és un ferm partidari de l’ideari europeu però d’una altra Europa més unida en lo social i polític i amb unes institucions comunitàries més democràtiques. Es per això es fa una critica radical a l’actuació actual de la Unió, de la Comissió Europea i de les polítiques de falsa austeritat imposades per l’Alemanya de Merkel que posen en perill la pròpia idea d’Europa. En l’àmbit nacional de Catalunya, ICV ha estat, en la més clara tradició del catalanisme popular del PSUC, partidària del Dret a Decidir del poble català. Especialment desprès de que la sentència del Tribunal Constitucional signifiqués un trencament del pacte polític entre Catalunya i Espanya. Es evident que per a ICV l’ideal seria establir unes noves relacions amb el conjunt del pobles d’Espanya a partir de l’equitat i la solidaritat, però per aconseguir-ho calen interlocutors amb voluntat per l’altre part. Altrament per ICV el Dret a Decidir no finalitza en la qüestió territorial sinó amb quin tipus de societat es vol, posició que l’enfronta directament amb la dreta catalana i espanyola. Tanmateix ICV es troba en un moment especialment favorable, amb una plena unitat interna i amb una situació on la resta de forces suposadament d’esquerres, PSC o ERC estan en crisi o han abandonat les posicions d’esquerres. Es per això que és normal que ICV es plantegi un salt endavant en la seva consolidació com a referent de tots aquells que desitgen una esquerra de lluita i govern. Finalment cal destacar que ICV ha fet de la renovació una de les seves senyes d’identitat. I la renovació ha estat impulsada pels propis dirigents d’ICV, en aquest sentit cal reconèixer el paper de Joan Saura que desprès de fer sortir del pou polític una organització en perill de desaparició, i de consolidar mínimament el seu espai polític ha tingut la grandesa de fer un pas enrera i deixar l’organització en mans de noves generacions com les representades per Joan Herrera, Dolors Camats o Laia Ortiz. Però ICV també ha fet opcions clarament renovadores com quan va optar per Joan Coscubiela, una personalitat procedent del camp sindical com a cap de llista per al Congrés dels Diputats malgrat no ocupar cap càrrec a l’organigrama del partit, tot reforçant la línia roja del partit al mateix nivell que la verda, la violeta o la nacional. Dins del panorama polític no només de Catalunya i del conjunt de l’Estat, ICV es presenta com un exemple d’organització renovadora, nova, radical i transformadora que caldria estendre. I cal veure com el seu creixement polític no té oscil·lacions sinó que és un constant i continuat creixement en presencia i en representació. Cal desitjar un bon futur a ICV i allò que vol representar en la regeneració d’una esquerra alternativa cada vegada més necessària. Joan Saura i Joan Herrera Labordeta: " Canto a la Libertad" Publicat per Manel a 11:31 0 comentaris Rajoy, Merkel, falsaris!! El que cal és crear ocupació. Rajoy a la cua de l'atur (?) nuevatribuna.es | 20 Marzo 2013 Tots hem comprovat on ens porta la política suïcida de l’austericidi del Govern, que segueix el “diktat” de la falsa austeritat dictada per Merkel i els seus epígons de la Comissió Europea. El resultat és una economia i una societat enfonsats en una profunda recessió que pot finalitzar en una depressió sense sortida. Tota la política de retallades duta a terme, amb l’únic objectiu de salvar els bancs, ha comportat pèrdua d’ocupació, increment de la precarietat, reducció de més d’un 10% del salari real, retallada dels serveis públics i del reduït estat del benestar, menys consum, menys producció, menys ingressos fiscals, etc. Tot això sense que es vegi cap horitzó d’esperança d’una possible recuperació, ni a mig ni a llarg termini, la qual cosa comporta un cruel sacrifici sense esperança de futur pel conjunt de la societat. La política del PP, abans ja anticipada per ZP, concretada en la Reforma Constitucional que consagra el caràcter prioritari de la lluita contra el dèficit per sobre de tot, ens està portant a un suïcidi social. Es evident que a llarg termini s’ha de tractar de tenir un dèficit equilibrat, però fer-ho de cop, sense cap més consideració, comporta anar al precipici social. Avui en dia cal, en el conjunt de la UE i especialment en els països del sud, abans que res impulsar polítiques d’expansió que permetin la creació d’ocupació que és la base de qualsevol recuperació econòmica i social. Hem vist com fins ara totes les polítiques han anat en la direcció incorrecta: des de la Reforma Laboral que només ha comportat més atur, precarització i pèrdua de drets socials; les retallades de despesa en serveis públics que han anat en el mateix sentit, més atur, precarització i pèrdua de drets socials; fins arribar finalment a la Reforma de les pensions, que torna a comportar més pèrdues de drets i pitjors condicions i expectatives pels futurs i pels actuals pensionistes. Cap de les mesures presses pel Govern, a través de la seva pràctica poc democràtica del Decret-Llei, ha comportat cap millora ni per a l’economia, ni per a la societat. I l’únic objectiu aconseguit, el de la suposada reforma del sistema financer, no ha comportat cap millora pel que fa al fet de fer fluir el crèdit cap a l’economia productiva. Rajoy i el PP, com la pròpia senyora Merkel i els dirigents europeus, van en una direcció fallida i que no té sortida. Potser de moment alguns, com Alemanya surten beneficiats però a mig termini estan posant les bases que condueixen a la insignificança econòmica i social d’Europa i el desprestigi i fins i tot la ruptura de l’ideal de l’Europa Unida. Potser caldria que els nostres dirigents, i el conjunt dels dirigents europeus, giressin la vista cap a Estats Units, on la política d’Obama ha anat dirigida a potenciar el creixement i la creació d’ocupació com a objectiu fonamental, i pel que sembla amb millors resultats que a la UE, tot i topar amb la resistència dels republicans. La prioritat ha de ser per sobre de tot, TORNAR A CREAR OCUPACIÓ, aquesta és la clau per sortir de la crisi econòmica i social. Creant ocupació i de qualitat es millora el conjunt del salari de la societat, i això permet estimular el consum, i per tant la producció i la recapta fiscal, i per tant tenim més ingressos de l’Estat per fer front al dèficit. Es evident que calen més mesures, com una austeritat real que comporti lluitar contra el malbaratament de recursos, la potenciació del serveis públics, educació, sanitat, serveis socials, pensions, i eficiència de les administracions, una reforma equitativa de la fiscalitat que no gravi només les rendes del treball sinó les del capital; un impuls radical a la lluita contra el frau fiscal, en especial de les rendes altes i els beneficis de les grans empreses, alhora que s’han d’establir mesures per fer emergir el pou de l’economia submergida que pot abastar més del 25% del conjunt de la nostra economia. Però per sobre de tot cal posar l’objectiu en crear ocupació, per rebaixar aquesta xifra del 26% de gent sense treball, i sense possibilitats de portar una vida normal. I per aconseguir-ho amb perspectives de futur cal reivindicar el treball estable i de qualitat que és l’únic que, juntament amb la formació i la despesa en R+D+i, ens pot garantir dur a terme una economia competitiva que no depengui dels sectors retardataris basats en baixos salaris i treball precari com ha estat fins ara. Cal observar que l’ocupació és la solució, L’UNICA SOLUCIÓ pel conjunt dels problemes, per que altres mesures com les portades fins ara no són alternatives i van en la direcció equivocada. Posem l’exemple de les pensions i les mesures adoptades, una vegada més sense diàleg, pel Govern Rajoy. Retardar l’edat de jubilació, endurir les condicions per accedir a tot tipus de jubilació només són pegats que no solucionen el problema sinó que l’amaguen. Cal recordar que el sistema públic de pensions, de solidaritat intergeneracional i de repartiment, ha estat fins ara la més sòlida garantia del nostre sistema de pensions. Molt més que altres sistemes fracassats com els sistemes privats que estan a l’atzar del mercat borsari. Es evident que en el sistema de pensions es poden estudiar alternatives per millorar-lo, sigui sobre els anys de cotització, sobre el sistema de càlcul, etc., i fins ara s’han fet canvis amb consens que l’han millorat. Però la reforma actual del PP no comporta cap canvi per millorar, trenca el consens i no soluciona els problemes del sistema. Bàsicament per que Rajoy i el PP obvien la principal dada per fer sostenible el sistema, la necessitat de que hi hagi el nombre suficient d’ocupats que garanteixi la sostenibilitat i això és difícil d’aconseguir tenint un 26% de persones en situació d’atur. En aquest tema, com en altres problemes de la nostra economia, la rel està sempre en el mateix lloc, CAL CREAR OCUPACIÓ, i amb les actuals polítiques europees i espanyoles això no és possible. El sindicalisme europeu, mitjançant la CES, ja ha aixecat la veu d’alarma davant d’una situació insostenible que pot acabar amb el propi projecte europeu. Cal un nou Pla Marshall, tal com es va fer amb l’Alemanya de la postguerra, per ajudar a sortir de l’actual situació al conjunt de la UE i en especial als països del sud d’Europa. Tota la resta són mesures inútils quan no contraproduents per sortir de l’actual atzucac. Logo de la CES-Confederació Europea de Sindicats Theodorakis- Farantouri: "Z" Publicat per Manel a 20:07 0 comentaris Unitat de l’esquerra alternativa a les Eleccions Europees. Perquè no? Manifestacio contra la corrupció del 10 Març nuevatribuna.es | 12 Marzo 2013 La ciutadania està molt inquieta i indignada i el carrer bull. Cada setmana en diferents onades surten al carrer en defensa de la sanitat pública, de l’educació pública, contra els desnonaments, en defensa del lloc de treball, de les pensions públiques i contra la corrupció. Una part important del país està mobilitzada. Els sindicats i els moviments socials canalitzen el malestar de la gent, és una resposta social àmplia i molt unitària. El sindicalisme confederal ha tingut l’encert de no confrontar-se amb els nous moviments socials reivindicatius, i ha teixit una àmplia aliança del conjunt de moviments i associacions entorn de la Cimera Social, que ha estat el marc de les darreres convocatòries, des de la Vaga General, fins a les mobilitzacions del 10 de març. Així el sindicalisme ha sabut sortir del seu entorn natural, el món del treball, per convertir les mobilitzacions en amples onades socials. Un altre aspecte important és que hi ha una voluntat d’internacionalitzar les mobilitzacions en l’àmbit de la Unió Europea, així tant el 14N com el 10M s’emmarquen en mobilitzacions europees convocades per la Confederació Europea de Sindicats, per que tots són conscients que la actual política de retallades és fruit de les polítiques que surten de la Unió i en especial marcades pel “diktat” de la senyora Merkel. En l’àmbit de l’Estat però la actual crisi és quelcom més que una crisi econòmica, es dóna també una crisi de la política derivada d’una llei electoral que potencia un bipartidisme avui qüestionat, i una crisi institucional derivada d’una Constitució establerta en el moment de la transició que avui es demostra ja caduca i inservible per fer front als reptes del país. Cada dia és major la demanda d’un canvi en profunditat, de les polítiques econòmiques austericides que ens porten a una mort lenta i sense cap esperança, en la necessitat de recuperar uns serveis públics que han sofert unes retallades intolerables, de retornar a un sistema de relacions laborals on hi hagi una posició d’igualtat entre els interlocutors socials i on la negociació col·lectiva sigui la base del sistema . Però la demanda social és molt més profunda, demana un canvi de l’arquitectura institucional del sistema, i tot ha d’estar sotmès a discussió, des de la forma d’Estat, fins la necessitat d’una nova estructura d’acomodació territorial, fins una forma diferent de representació política, que eviti el monopoli per part de pocs, que permeti l’aparició de nous actors polítics, i especialment que permeti una major participació de la ciutadania. Temes com la República, la necessitat de que l’Estat garanteixi els drets i els serveis públics a la ciutadania, la federalització o confederalització de l’Estat, l’establiment d’una llei electoral que permeti la proporcionalitat i el mateix valor del vot, la participació mitjançant la regulació de temes com la iniciativa popular de referèndums vinculats, són alguns temes que ha de tractar l’agenda política. Si no volem l’aparició de populismes, propis de moments de crisis polítiques profundes es fa precís que els sectors més avançats siguin capaços d’articular una alternativa que canalitzi les demandes socials. En aquests moments, on s’ha donat el període més important i continuat de mobilització social es nota a faltar una reacció des de l’àmbit de la política. La forta reacció social, la més important des de les gran manifestacions contra l’ OTAN, no ha tingut una correlació en el camp de la política. Recordem com la mobilització contra l’OTAN va comportar l’aparició de la primigènia Izquierda Unida, però avui no es veuen moviments similars des dels diversos sectors alternatius de l’esquerra. Perquè des de Izquierda Unida, Espacio Plural, Equo, o d’altres organitzacions polítiques d’àmbits de nacionalitat o autonomies diverses no es plantegen un procés de convergència política en un ampli front progressista de regeneració? En aquest moment sembla que la prioritat sigui la pròpia reafirmació del propi espai més que donar resposta a la demanda de la societat. Izquierda Unida sembla conformar-se amb un creixement derivat de la disbauxa dels socialistes per aconseguir una millora de les seves expectatives electorals, més que amb generositat potenciar una unitat de les esquerres que pugui escapar al seu control. Sembla que no hagin après res de la primera fundació de Izquierda Unida i al PCE no li agrada la possibilitat de perdre el control total de l’alternativa. En el cas d’Espacio Plural sembla que les seves aliances en cada autonomia amb forces més moderades els impedeixi donar un pas i convertir-se en el portaveu de la necessària unitat. Equo per la seva part està aferrada en establir un espai polític propi de caire ecologista d’acord amb les directius del Partit Verd Europeu. Només des de Izquierda Abierta sembla plantejar-se el tema, però també amb una posició poc acceptable que és la de definir que el cap de cartell sigui una personalitat com el jutge Garzón. Massa misèries, molta por, i molt poca generositat és el que podem observar per part d’ organitzacions d’esquerres i ecologistes alternatives a l’hora de conformar un Ampli Front, una organització nova que es presenti davant de l’electorat amb una proposta nova, engrescadora i alternativa al vell sistema representat per la dreta corrupta i retalladora de PP i CiU, i a un PSOE en estat agònic derivat de les seves polítiques social-lliberals. I estem davant d’un moment propici, per a una alternativa com la que proposem, com són les Eleccions Europees del 2014. Els problemes de les polítiques econòmiques venen de Europa i és el moment de difondre una alternativa; el vot en les eleccions europees és totalment proporcional el que pot permetre veure el potencial de l’alternativa; hi ha temps suficient per conformar aquest nou Bloc electoral i fer-ho mitjançant noves formes de fer polítiques amb processos d’elecció de candidatures oberts a la ciutadania de progrés, creant una àmplia onada política pel canvi que reculli la mobilització social. Si tots els grups demandats a participar en aquest procés es neguen per unes o altres raons a intentar-ho seran responsables de que en el futur els ciutadans els facin tan responsables de la situació com a la dreta corrupta i als socialistes caducats. Tenen temps per fer-ho i no tenen excusa per no fer-ho, només que el fet de prioritzar els seus interessos partidaris per sobre els col·lectius. Ara veurem si en l’esquerra alternativa hi ha la capacitat i la voluntat d’afrontar amb valentia i generositat un moment polític transcendent i crear un embrió de nova organització política per fer front no sols a les Eleccions Europees sinó posteriorment a les Generals. Ara veurem si les apel·lacions a una SYRIZA espanyola van de veres o és una simple proclama propagandista. Però que no dubtin els responsables polítics que pretenen ser alternatius que el judici de la ciutadania serà de severitat si no responen a les expectatives. Com diu la cançó portuguesa “ el poble és l’únic que mana” Gaspar Llamazares "Izquierda Abierta" El poble portugués canta " Grandola Vila Morena" Publicat per Manel a 12:59 2 comentaris ICV una opció clara per a la renovació de l’esquer... Rajoy, Merkel, falsaris!! El que cal és crear ocu... Unitat de l’esquerra alternativa a les Eleccions E...


▷ Hotels Romàntics prop de Madrid ✔ »[Evenia Hotels] Escapa't amb la teva parella prop de Madrid! Allotja't al nostre hotel més romàntic a Alcalá Hotel Romàntic prop de Madrid Hotel romàntic prop de Madrid Evenia Hotels ✔ Estàs pensant a fer una escapada romàntica prop de Madrid? Segur que et ve de gust allunyar-te de la bullícia de la capital però sense necessitat de viatjar molt lluny. La sort de viure a Madrid és que tens veritables paradisos a molt poca distància, com és el cas de la preciosa ciutat cervantina, sobrenomenada la ciutat de les lletres, Alcalá de Henares. El seu aspecte medieval i la història que es respira en tots els racons d'aquesta antiga ciutat és el marc perfecte per a gaudir de la teva parella en una escapada inoblidable. A més, Evenia Hotels t'ofereix un hotel romàntic d'estil boutique amb totes les comoditats i en una ubicació immillorable en el cor del barri antic d'Alcalá. Et parlem del nostre hotel Evenia Alcalá Boutique. Què millor que allotjar-se en un hotel romàntic prop de Madrid d’Evenia Hotels? Hotel romàntic a Alcalá de Henares Gaudeix d'una escapada romàntica en un dels hotels amb més encant d'Alcalá d'Henares. Situat en una antiga casa de postes i amb un pati estil Corral de Comèdies és un hotel boutique perfecte per a parelles. Escapada romàntica prop de Madrid amb Evenia Hotels Evenia Hotels t'ofereix hotels situats en ciutats que respiren romanticisme en tots els seus racons. Alcalá de Henares és una d'elles, sens dubte, un racó super especial amb aquest aire enigmàtic que les ciutats medievals sempre aporten. T'imagines recórrer aquests carrerons empedrats amb una il·luminació tènue agafat del braç del teu amor? Alcalá és el teu lloc, una escapada romàntica prop de Madrid i alhora molt allunyada en el temps. El que té de bo Alcalá és que t'obre la possibilitat a mil plans romàntics o per a fer en parella. Comencem amb els plans culturals, tant de caràcter de visita als monuments històrics de la ciutat com acudir als esdeveniments culturals, com les obres de teatre per exemple. Però, si cal destacar alguna de les ofertes de la ciutat, per descomptat la gastronòmica és la més imprescindible. A Alcalá de Henares trobaràs nombrosos restaurants amb plats deliciosos i amb un ambient totalment idíl·lic on gaudir de la vetllada amb la teva parella. Hotel romàntic prop de Madrid: Evenia Alcalá Boutique Alcalá de Henares és una de les localitats amb més encant i més romàntica que podem trobar a la geografia espanyola. Una ciutat declarada Patrimoni de la Humanitat que traspua romanticisme en cadascuna de les seves cantonades, és també la ciutat de les lletres per excel·lència ja que va ser aquí on va néixer un dels escriptors més il·lustres del Segle d'Or, Miguel De Cervantes. Si busques una escapada romàntica prop de Madrid centrada en la cultura, sens dubte a Alcalá de Henares trobaràs tots els ingredients. Per a tancar amb un fermall d'or la teva escapada romàntica prop de Madrid, et recomanem que t'allotgis a l'hotel més romàntic de la ciutat madrilenya. Evenia Alcalá Boutique és un preciós hotel amb encant situat en el centre històric d'Alcalá, amb unes habitacions acollidores i emplaçat en el que va ser una antiga casa de postes, és a dir, en un edifici històric. En aquest sentit, trobaràs un increïble pati de l'estil arquitectònic corral de comèdies on podràs prendre el teu esmorzar i meravellar-te de l'arquitectura característica de la zona durant el Segle d'Or espanyol. Si vols, aquí pots consultar més hotels a Alcalá de Henares.


La pistola de Einstein: junio 2011 Publicado por Salva Redón en 23:23 No hay comentarios: Mentre la bona gent criticava la violència de quatre cafres, hi havia qui aprofitava l'afer per fer-se publicitat i treure-hi suc al més pur estil "Polònia". Aquest senyor ja té l'excusa per posar en pràctica allò que digué un ministre franquista molt conegut: "el carrer és meu!". S'ha despenjat justificant les càrregues del 27 de maig a la Plaça de Catalunya contra els acampats com una acció preventiva perquè, és clar, ja es veia venir que els indignats eren extremistes disposats a practicar la kale borroka a casa nostra al menor descuit. Faria bé, en canvi, si ens expliqués el que es veu en aquest video sense fugir d'estudi: Fixem-nos, d'altra banda, en quines eren les línies vermelles que es toleraven per a l'anterior Conseller d'Interior, i com s'han acreixentat ara. En tot cas, la violència ha eclipsat la veritable notícia, que no és altra que el Parlament dominat per CiU acabà aprovant les retallades socials més grans de l'etapa autonòmica a Catalunya, amb l'ajut del PP i d'un senyor anomenat Joan Laporta. Publicado por Salva Redón en 17:14 No hay comentarios: Publicado por Salva Redón en 19:03 6 comentarios:


Biblioteca Marta Mata de l'escola Orlandai: La invenció de l'Hugo Cabret, de Brian Selznik L'èxit de la pel·lícula "Hugo", de Martin Scorsese, fa venir ganes de llegir el llibre de Selznik. Mireu el que diu la Paula, de la classe de Marsupilami: La invenció de l'Hugo Cabret és la primera novel·la gràfica que llegeixo. Una novel·la gràfica és una novel·la que s'explica mig amb il·lustracions, mig amb text. Vull dir que les il·lustracions també expliquen la història, no com en els contes, que les il·lustracions només hi són per a descriure el text. A mi m'està agradant molt, aquest llibre! Quan l'acabi aniré a veure la pel·lícula al cinema. El protagonista és l'Hugo Cabret, que viu a una estació, en una mena de cambra secreta. L'Hugo s'encarrega que tots els rellotges de l'estació funcionin. Si voleu saber més, haureu de llegir el llibre! Les il·lustracions són molt boniques, i sorprenentment difícils de copiar. Ho expressen tot molt bé. Publicat per la bibliotecària a 20:37 Amb l'Abebe vam anar ahir a veure la pel·lícula. Quina casualitat que facis avui l'entrada del llibre! La pel·lícula és una mica llarga i lenta, però està bé. A més, és interessant per les Panteres que aquest any feien un cicle d'història del cinema. Reina 25 de març de 2012 a les 9:20 Paula Boix ha dit... Mariona, jo no sóc de Suricates, sóc de Marsupilamis!!! De totes maneres, moltes gràcies per haver penjat el meu treball al bloc. 26 de març de 2012 a les 21:52 Perdona, Paula, ara mateix ho soluciono! 29 de març de 2012 a les 9:35 Reina, algú ho havia de dir! Totes les crítiques que han aparegut a la premsa la deixen molt i molt bé, però a mi m'ha arribat per diversos camins que es fa una mica llarga. Per això jo no he anat encara a veure-la. No he buscat exactament el metratge, però durava més de dues hores. A més, em va semblar una mica lenta (però això ja és una cosa subjectiva; el metratge, en canvi, sí que és una dada objectiva). De totes maneres, em va agradar prou! Reina 29 de març de 2012 a les 20:16 Tens raó, Mariona. Sovint mirem el blog de la biblioteca de l'escola però, molt@s, gairebé mai ens animem a esccriure-hi algun comentari. Avui, a més a més de felicitar-te perquè ets una "crak", et vull preguntar si aquest llibre et sembla adequat per a un noi de 16 anys. Gràcies. 15 d’abril de 2012 a les 8:31 Gràcies, Blanca, per escriure-hi! Jo crec que a setze anys la història queda curta, però la principal virtut del llibre és la il·lustració, i això un noi de setze anys amb inquietuts artístiques ho valorarà molt, segur. A banda de la intriga i l'aventura, el llibre parla de Georges Méliès i la història del cinema. Això també li agradarà, crec. 15 d’abril de 2012 a les 13:17


Maó posa en relleu la vitalitat de Ca n'Oliver com a punt de visita cultural L'històric edifici, que acull un centre d'art i història, augmenta un 22% els visitants durant aquest any gràcies, en part, a l'entrada gratuïta que l'Ajuntament va instaurar els mesos d'estiu 2 min. Maó 25/01/2018 16:57 651x366 El regidor de Cultura, Hèctor Pons, ha anunciat les xifres de visitants d'aquest any. / AJMAO.ORG El regidor de Cultura, Hèctor Pons, ha anunciat les xifres de visitants d'aquest any. / AJMAO.ORG Els responsables del departament de Cultura de l'Ajuntament de Maó s'han mostrat satisfets per l'augment de visitants que ha experimentat el palau de Ca n'Oliver durant el 2017. En concret, han passat per aquest equipament 14.752 persones, fet que representa un 22% més que l'any anterior. Del total de públic que va rebre Ca n'Oliver l'any passat, 11.412 varen visitar alguna exposició del centre, un 38% més que el 2016. El regidor de Cultura de l'Ajuntament de Maó, Hèctor Pons, ha expressat la seva alegria perquè "ha estat un any molt positiu i que evidencia una evolució, però que consolida el centre com a referència de l'art i la cultura en el nostre municipi". D'altra banda, Pons recorda que "es va fer una modificació enguany de l'ordenança municipal que regula el centre, per tal de permetre que les persones que vinguin a l'estiu puguin visitar les exposicions temporals de manera gratuïta, i això ha donat uns resultats positius". Pel que fa referència a l'època de l'any amb més increment de visitants, destaquen els mesos de març i abril, a més de setembre i octubre. En aquest sentit, Hèctor Pons assenyala que "això és un element que ens permet veure que realment la temporada comença a mostrar símptomes que s'està allargant". El responsable de Cultura de l'Ajuntament de Maó afegeix que "això ha de permetre consolidar una oferta clara complementària en l'àmbit del turisme, que aposti per la cultura, el patrimoni i per una diversificació dels nostres potencials visitants".


Salut diu que la majoria de rastrejadors de Ferrovial seran contractats pel Departament a partir de febrer - Social.cat Els treballadors han convocat una vaga per demanar ser subrogats quan el contracte amb l'empresa acabi aquesta setmana Dimarts, 26 de gener de 2021 | 09:15 h Les oficines de Ferrovial durant la pandèmia | Departament de Salut El Departament de Salut preveu contractar una part important dels actuals treballadors de Ferrovial que fan el rastreig de casos de Covid-19. El contracte de la Generalitat amb aquesta empresa acaba aquesta mateixa setmana, el 31 de gener, i els seus treballadors volen que se'ls subrogui i puguin seguir treballant per l'Agència de Salut Pública de Catalunya. Per això, han convocat una vaga a partir d'aquest dimarts. Salut diu que no se'ls pot subrogar directament, perquè el servei no serà exactament el mateix, però ha obert una borsa de treball on s'han inscrit la majoria d'actuals treballadors. Segons han explicat fonts de Salut a l'ACN, la subrogació del polèmic contracte, que ha estat en vigor des del juny passat i inicialment tenia un cost previst de 17 milions d'euros, no es podia fer perquè el nou sistema de rastreig, tot i tenir aspectes comuns amb l'actual, tindrà molts més serveis: seguiment individualitzat, programació de proves o contacte amb serveis socials, entre altres. L'aplicatiu, a més, també serà nou. La conselleria, però, vol aprofitar la formació i experiència dels actuals rastrejadors i per això la setmana passada va obrir, de manera extraordinària, la borsa de treball del departament. S'hi van inscriure la majoria dels treballadors de Ferroser, la filial de Ferrovial contractada per aquest servei. Atenent als principis de mèrit i igualtat que regeixen en la contractació pública, una part important d'aquests rastrejadors passaran a ser contractats directament per Salut per seguir fent aquesta feina. Tot i aquesta borsa, els 850 rastrejadors de covid contractats per Ferroser estan cridats a la vaga convocada per IAC-CATAC des d'aquest dimarts fins el dijous 4 de febrer. Els sindicats CCOO i UGT també demanen la continuïtat dels contractes d'aquests treballadors. A dia d’avui des del Departament de Salut no s’ha garantit que com a mínim el conjunt de rastrejadors de Ferroser continuïn fent la mateixa activitat contractats per l’Agència de Salut Pública fins el 31 de maig. Si més enllà d'aquest dia continua sent necessària la seva tasca, el sindicat reclama que Salut mantingui la contractació d'aquests professionals. Aquesta plantilla contractada per Ferroser actualment presta serveis des del SEM i treballen en tres centres de treball: 'Sala Indra' a Sant Joan Despí, 'Sala Ciències' i 'Espai Vital' a l’Hospitalet de Llobregat.


El Sub16 es proclama subcampió d'Espanya després de perdre 24 a 13 amb el C.R. Alcobendas. - Club de Rugby Sant Cugat Un cap de setmana molt intens pels jugadors del Sub16 a Valladolid; l’equip A encabit en el grup B, comença dissabte 11 a les 9h45 amb un disputat partit amb R.C. València. La primera meitat del partit amb un clar domini dels de Sant Cugat però que no acaben de definir, amb un cop de càstig d’avantatge se’n van al descans amb 0 a 3 al marcador. Comença el segon temps dominant l’equip Valencià però tampoc acaba de definir, els de casa aprofiten un avant dels valencians en la nostra línia de 22 per prendre el control de la pilota i trenar una jugada darrera l’altre fins a plantar-se en la línia de 5 del contrari, on després d’un cop de càstig jugat a la mà aconsegueixen la primera marca del partit posant el 0 a 8 al marcador. Els valencians segueixen dominant i aconsegueixen la seva primera marca amb transformació al minut 28 de joc, amb un marcador de 7 a 8, on els de Dani López i Jordi Hinojosa s’han d’esforçar al màxim, el joc continua ara si, tota l’estona al camp del R.C. València i al minut 32 els santcugatencs fan una important marca davant de pals que amb la transformació posa el 7 a 15 definitiu al marcador. El següent partit de la jornada de dissabte és amb Atlético San Sebastián/Hernani on els de Sant Cugat van dominar el marcador des del minut 2 fins al final amb un 7 a 26 amb un joc a la ma constant que els guipuscoans no van poder aturar. Diumenge 12 comença la jornada del Sub16 A amb un important partit amb C.R. El Salvador, on s’ha de definir l’equip del Grup B que anirà a la final; els de casa en tenen prou amb l’empat però no estan disposats a deixar res a l’atzar i surten al camp a marcar les diferencies des del principi, però els de Valladolid s’ho juguen tot en aquest partit, tan sols els hi val la victòria i no afluixen en cap moment; després dels primers 20 minuts de joc, amb un resultat de 10 a 6 a favor de Sant Cugat, els equips se’n van al descans. Comença la segona meitat sense un clar domini de cap dels dos equips però a mesura que va passant el temps, el joc dels vallesans va prenent el domini de la pilota i del camp i després d’uns parcials 15 a 6 i de 15 a 11 s’arriba al final del partit amb un marcador de 22 a 11 que situa a Sant Cugat a la final. És el gran partit de la temporada, després de guanyar la final del Campionat de Catalunya i guanyar els tres partits de la fase de grups, ara arriba la final del Campionat d’Espanya, l’equip contrari és un vell conegut dels entrenadors, tant el Dani López com el Jordi Hinojosa saben el que és jugar una final amb Alcobendas a Valladolid, no fa encara dos anys que es guanyava una final com aquesta. Comença el primer temps amb un cop de càstig davant de pals i amb 3 a 0 a favor dels santcugatencs al cap de 4 minuts de joc, donen una mica de tranquil·litat a la grada. Van passant els minuts i el joc dels santcugatencs no té prou continuïtat i els de Madrid aconsegueixen la seva primera marca amb transformació al minut 13; el joc continua sense un clar dominador i al minut 18 arriba un cop de càstig a favor de Sant Cugat molt centrat i el 6 a 7 queda al marcador fins al descans. Comença la segona meitat, per davant 20 minuts de joc, la primera possessió de pilota que aconsegueix Alcobendas acaba amb una marca molt ajustada a la banda i la transformació posa el 6 a 14 al marcador. Els de Sant Cugat no donen res per perdut i segueixen atacant, però el joc dels madrilenys dóna el seu fruit i després d’un cop de càstig des de 40 m amplia la diferència a un 6 a 17. Falten poc més de 13 minuts per la finalització del partit i al minut 34 els vallesans aconsegueixen una marca amb transformació que posa el 13 a 17 al marcador, però l’atac constant d’Alcobendas té el seu fruit i pocs minuts abans de la finalització aconsegueix fer un altre marca amb transformació que posa el definitiu 13 a 24 al marcador. Gran partit dels dos equips però al final la victòria va ser pel R.C. Alcobendas que s’emporta la copa de Campions d’Espanya, el subcampionat queda per Sant Cugat, que tampoc és un mal resultat, tan sols dos equips juguen la final i tan sols un la pot guanyar, moltes felicitats sub16 A i a continuar treballant.


Diputació de Girona - II Pla d'Igualtat de la Diputació de Girona 2022-2025 (Versió aprovada per la Mesa General de Negociació de la Diputació de 22 de desembre de 2021, i ratificada en sessió de Ple de la Diputació de 18 de gener de 2022) Informe de la diagnosi Protocol d'actuació en matèria d'assetjament laboral i sexual de la Diputació de Girona Els plans d'igualtat són documents de definició de la política d'una organització en relació amb el principi d'igualtat de tracte i d'oportunitats entre homes i dones que hi treballen i que s'hi relacionen. Aquest Pla parteix dels resultats obtinguts en una diagnosi prèvia de la situació. Per tant, els plans d'igualtat tenen per objectiu general assolir la igualtat de tracte i d'oportunitats entre homes i dones, eliminant qualsevol possible discriminació per raó de sexe en l'àmbit d'una organització concreta. Amb aquesta finalitat, es definiran uns objectius específics, que poden ser de tipus quantitatiu o qualitatiu, que aniran dirigits a contrarestar possibles desigualtats o necessitats de millora detectades en la diagnosi. L'aprovació d'un pla d'igualtat constitueix una obligació legal de les administracions públiques, d'acord amb el marc legal aplicable. El Reial decret llei 6/2019, d'1 de març, de mesures urgents per a la garantia de la igualtat de tracte i d'oportunitats entre dones i homes en el treball i l'ocupació, va incorporar canvis importants en la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes, en matèria de plans d'igualtat. En primer lloc, va abaixar el llindar de treballadors que havia de tenir una empresa per estar obligada a tenir un pla d'igualtat (tot i que les administracions públiques es regeixen en aquest aspecte per la disposició addicional setena del text refós de l'Estatut bàsic de l'empleat públic, aprovat pel Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d'octubre). En segon lloc, es van establir precisions importants sobre el contingut dels diagnòstics i els plans d'igualtat, amb l'enumeració de les matèries que s'han de tractar obligatòriament en aquests documents. En tercer lloc, es va establir l'obligatorietat de registrar i inscriure els plans d'igualtat. El Reial decret 901/2020, de 13 d'octubre, pel qual es regulen els plans d'igualtat i el seu registre i es modifica el Reial decret 713/2010, de 28 de maig, sobre registre i dipòsit de convenis i acords col·lectius de treball, desenvolupa el Reial decret llei 6/2019, d'1 de març. La disposició transitòria única d'aquesta norma estableix que els plans d'igualtat vigents en el moment de l'entrada en vigor d'aquest Reial decret s'han d'adaptar a la nova regulació en un termini màxim de dotze mesos, a comptar de l'entrada en vigor d'aquest Reial decret, després d'un procés negociador. Per tant, aquest període de temps màxim per adaptar els plans d'igualtat finalitza el 14 de gener de 2022. Amb l'aprovació d'un pla d'igualtat, s'avança en el compliment dels objectius de desenvolupament sostenible (ODS) de l'Agenda 2030, principalment dels ODS 5 (Igualtat de gènere) i 8 (Treball decent i creixement econòmic), i, en concret, en el compliment de les fites 5.1, 5.2, 5.4, 5.5 i 8.5, és a dir, posar fi a totes les formes de discriminació envers les dones, eliminar totes les formes de violència contra les dones i les nenes en àmbits públics i privats, reconèixer la importància de tenir cura de la corresponsabilitat i fomentar-la, assegurar la participació plena i efectiva de les dones i la igualtat d'oportunitats en el lideratge, aconseguir la plena ocupació i el treball decent per als homes i les dones i la igualtat de remuneració pel treball del mateix valor. En el Pla de Mandat de la Diputació de Girona 2020-2023 (eix 8) es consideraven, entre d'altres, les accions següents: Aconseguir una representació equilibrada d'homes i dones en l'àmbit de grups professionals, de les ocupacions i en l'estructura directiva de l'organisme. Promoure i millorar l'accés de la dona a llocs de responsabilitat. Garantir l'accés igualitari d'homes i dones a les activitats de formació de l'organisme, amb la finalitat de promoure el desenvolupament de la seva carrera professional i la seva adaptabilitat als requisits dels llocs de treball, i millorar la seva promoció interna. Informar específicament les dones sobre els cursos de formació per a llocs que tradicionalment han estat ocupats per homes. Dur a terme accions formatives i de sensibilització sobre igualtat de tracte i d'oportunitats. Aconseguir augmentar i millorar la conciliació de la vida personal, familiar i laboral d'homes i dones mitjançant campanyes de sensibilització, i la difusió dels permisos i les excedències legals i contractuals existents i de les millores establertes en el Pla d'Igualtat. Integrar la perspectiva de gènere en totes les esferes de l'organisme. Promoure processos per corregir possibles diferències salarials entre homes i dones. Actualitzar el Protocol de prevenció i actuació sobre assetjament moral i sexual. Aquest segon pla d'igualtat de la Diputació de Girona referma el compromís institucional de promoure el valor de la igualtat d'oportunitats en l'àmbit de l'organització interna de la corporació com un eix vertebrador de planificació estratègica. En la redacció del Pla d'Igualtat s'han tingut en compte les conclusions de l'estudi de diagnosi que s'ha elaborat durant el segon i tercer trimestres de 2021, que recull dades objectives referides a l'any 2020, i en certs casos, dades del 2019, quan s'ha sospitat que les dades objectives del 2020 haurien pogut ser alterades per l'efecte del teletreball durant la pandèmia de la COVID-19. Amb relació al marc normatiu de referència en matèria d'igualtat entre homes i dones, cal començar per l'Estatut d'autonomia de Catalunya, aprovat mitjançant la Llei orgànica 6/2006, de 19 de juliol, que és la norma institucional bàsica que defineix els drets i deures de la ciutadania de Catalunya. L'Estatut amplia les competències de la Generalitat en matèria de gènere i recull un model de societat que es basa en dos grans eixos: garantir els drets de les dones i la igualtat d'oportunitats entre homes i dones, i garantir que la perspectiva de gènere impregni les polítiques dels poders públics catalans. Així, ja des del preàmbul se subratlla la importància de la igualtat entre homes i dones; al títol preliminar s'afirma que els poders públics de Catalunya han de promoure, entre d'altres, el valor de l'equitat de gènere. Segons l'article 37 de l'Estatut, els drets vinculen tots els poders públics de Catalunya. D'altra banda, en el capítol v sobre principis rectors que han d'orientar les polítiques públiques s'inclou la perspectiva de gènere. La igualtat és un dret de totes les persones, reconegut en el nostre ordenament jurídic i en l'ordenament internacional. Així, els pronunciaments per a la igualtat d'oportunitats entre els homes i les dones i per a l'eliminació de totes les formes de discriminació envers les dones han estat nombrosos en el marc de les Nacions Unides i de la Unió Europea. La Convenció sobre l'eliminació de totes les formes de discriminació contra la dona, aprovada per l'Assemblea General de l'ONU el desembre de 1979, apareix com un dels instruments internacionals d'importància singular. A més de contenir disposicions que garanteixin la igualtat real, es pronuncia explícitament a favor de la introducció de mesures d'acció positiva per superar les discriminacions que afecten les dones. La Conferència de Viena de 1993 de les Nacions Unides proclamava que els drets de les dones formen una part inalienable, integral i indivisible dels drets humans universals i que la participació igual de les dones a tots els àmbits de la vida i l'erradicació de tota forma de discriminació constitueixen uns dels objectius prioritaris de la comunitat internacional. D'altra banda, des de l'entrada en vigor, l'1 de maig de 1999, del Tractat d'Amsterdam, la igualtat dels homes i les dones es consagra formalment com un principi fonamental de la Unió Europea i es configura com a missió de la Comunitat, és a dir, com a principi jurídic transversal que s'ha de reflectir, també, en la resta de polítiques comunitàries, i fer possible, alhora, l'adopció fonamentada de mesures d'acció positiva, tot convertint-se en un element estructural de tota la política social de la Unió Europea i dels estats membres. La Constitució espanyola també proclama en l'article 14, com a valor superior de l'ordenament jurídic, la igualtat de tota la ciutadania davant la llei, sense que pugui prevaler cap tipus de discriminació per raó de sexe. A més, l'article 9.2 estableix l'obligació dels poders públics de promoure les condicions per tal que la llibertat i la igualtat de la persona i dels grups en què s'integra siguin reals i efectives. Igualment, també cal tenir en compte els tractats internacionals ratificats que, a l'efecte de l'article 10.2 CE, marquen el perfil exacte i el contingut i l'abast de la igualtat dels homes i les dones. Així mateix, cal destacar el marc de desenvolupament del principi d'igualtat establert en la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, que incorpora modificacions legislatives substancials per avançar cap a la igualtat efectiva dels homes i les dones i implementa mesures transversals en tots els ordres de la vida amb la finalitat d'erradicar les discriminacions contra les dones. A Catalunya, en desenvolupament dels preceptes estatutaris i legals en matèria de gènere i drets de les dones, s'han aprovat dues lleis globals i transversals: La Llei 5/2008, de 24 d'abril, del dret de les dones a erradicar la violència masclista, i la Llei 17/2015, de 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes, que incorpora modificacions legislatives substancials per avançar cap a aquesta igualtat efectiva, i estableix mesures transversals en tots els ordres de la vida, amb la finalitat d'erradicar les discriminacions contra les dones. La llei identifica els principis rectors que han de presidir l'actuació dels poders públics de Catalunya en relació amb la igualtat, estableix els mecanismes per garantir la integració de la perspectiva de gènere i determina les competències de l'Administració de la Generalitat i de l'Administració local en polítiques d'igualtat. Parts subscriptores del pla d'igualtat Aquest Pla d'Igualtat ha estat subscrit per la Mesa General de Negociació de matèries comunes del personal laboral i funcionari de la Diputació de Girona, en sessió celebrada el dia 22 de desembre de 2021. Aquesta Mesa està integrada per: La representació legal de la Diputació de Girona, que ha designat la Direcció Corporativa d'Organització i Recursos Humans per a la negociació del Pla d'Igualtat. L'acord haurà de ser elevat al Ple de la Diputació de Girona d'acord amb l'article 38.3 del text refós de l'Estatut bàsic de l'empleat públic, per tal que el validi i esdevingui efectiu. Les organitzacions sindicals més representatives i que representen almenys la majoria absoluta dels membres dels òrgans unitaris de la Diputació de Girona (Comitè d'Empresa i Junta de Personal). El Ple de la Diputació de Girona, en sessió de 15 de febrer de 2011, va aprovar el primer Pla d'Igualtat de la Diputació de Girona, en el marc d'un conveni de col·laboració signat l'any 2008 entre la Diputació i el Departament de Treball de la Generalitat de Catalunya, que tenia com a objectiu el desplegament en les comarques gironines de quinze agents d'igualtat d'oportunitats en el treball. Aquest Pla d'Igualtat establia diverses àrees d'actuació: cultura i foment de la igualtat; imatge, llenguatge i comunicació; representativitat d'homes i dones en l'organització; retribució; formació; seguretat i salut en el treball; conciliació de la vida personal, familiar i laboral, i assetjament sexual en l'àmbit laboral. Des de l'any 2011 fins a l'actualitat, s'han complert alguns dels objectius previstos en el pla d'acció del Pla d'Igualtat de la Diputació, especialment en matèria de conciliació de la vida personal, familiar i laboral, gràcies a la negociació col·lectiva amb els representants dels treballadors. Es va aprovar, també, un protocol contra l'assetjament sexual o per raó de sexe, i s'han previst criteris sobre ús d'un llenguatge no sexista en el Llibre d'estil de la Diputació de Girona. Per acord de Ple de 27 de novembre de 2018, es va modificar el punt 2.1.1 del Pla d'Igualtat de la Diputació de Girona aprovat en sessió de Ple de 15 de febrer de 2011, i més concretament, l'apartat que porta per títol «Existència d'un organisme responsable d'impulsar i vetllar per la igualtat d'oportunitats en l'organització». La modificació va consistir a simplificar els òrgans de control del Pla d'Igualtat i se'n va regular el funcionament, després d'una negociació col·lectiva. En el mateix acord es va aprovar la necessitat de fer una avaluació interna de caràcter quadriennal, a partir de l'any 2018, en compliment de l'article 15.4 de la Llei 17/2015, de 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes. El 21 d'abril de 2021 es va reunir la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat i va acordar iniciar els tràmits d'actualització del Pla d'Igualtat d'acord amb el Reial decret 901/2020, de 13 d'octubre. Aquesta Comissió de Seguiment s'ha constituït en comissió negociadora per a l'aprovació del nou Pla d'Igualtat de la Diputació de Girona per als anys 2022-2025. La Comissió Negociadora va acordar en la sessió esmentada que els treballs de preparació serien duts a terme per un grup de treball integrat per representants dels treballadors i de la Direcció Corporativa d'Organització i Recursos Humans. Aquests treballs van finalitzar amb la presentació de l'informe de la diagnosi de la situació a la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat. En sessió de 17 de novembre de 2021, la Comissió de Seguiment va aprovar les conclusions d'aquest informe de la diagnosi de la situació. A partir dels resultats obtinguts en la diagnosi de la situació, s'ha elaborat una proposta de mesures del Pla, amb indicadors de seguiment per poder-ne fer el seguiment i l'avaluació, i amb un calendari i els equips responsables d'executar-lo. Els indicadors han de ser coherents amb els objectius del Pla, comparables en el temps, i desagregats per sexe. Entre aquestes mesures s'inclouen accions d'informació i sensibilització de la plantilla. Quan sigui necessari, es recollirà assessorament especialitzat d'experts en igualtat de tracte i oportunitats entre homes i dones, si ho acorda així la Comissió de Seguiment. D'acord amb la naturalesa jurídica del Pla d'Igualtat, aquest s'ha de presentar davant el registre de l'autoritat laboral competent per fer-ne la sol·licitud d'inscripció. Establir mesures que donin una resposta adequada als objectius definits per corregir les desigualtats que s'han detectat en la diagnosi de la situació, és la tasca més important del disseny del Pla d'Igualtat, perquè la seva idoneïtat està directament relacionada amb la consecució dels objectius. Aquest Pla d'Igualtat és aplicable a tot el personal que treballa a la Diputació de Girona, integrada per personal funcionari i personal laboral, indistintament segons el tipus de contracte de treball, incloent-hi els contractes de posada a disposició d'empreses de treball temporal. S'hi inclouen els estudiants que hi facin pràctiques de formació i qualsevol altra situació anàloga. Amb relació a la vigència territorial del Pla d'Igualtat, cal esmentar que, en la data en què s'ha signat, els centres de treball de la Diputació de Girona són: Oficines centrals de la Diputació (Pujada de Sant Martí, 4) Oficines del c. Pare Claret Oficines de recaptació tributària del Ripollès Oficines de l'av. Gran Via Jaume I, 37 Oficines del c. Emili Grahit Centre de càlcul (la Creueta) Brigada de Llers Brigada de Llambilles Brigada de Montagut Brigada del Ripollès Brigada de Monuments La vigència del Pla d'Igualtat és de quatre anys (2022-2025) i es mantindrà vigent mentre la normativa legal o els vincles de negociació col·lectiva no obliguin a fer-ne la revisió. La Direcció Corporativa d'Organització i Recursos Humans, en col·laboració amb el grup de treball designat per la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat, ha elaborat la diagnosi prèvia de la situació de la plantilla, entre els mesos d'abril i setembre de 2021. L'informe de la diagnosi formarà part de la documentació que es publicarà com a part integrant del II Pla d'Igualtat. El període de referència temporal de les dades de la diagnosi ha estat principalment l'any 2020, però en alguns aspectes s'han recollit dades del 2019, en lloc del 2020. El motiu que justifica aquesta elecció de l'any 2019 com a any de referència per fer l'estudi estadístic és que algunes condicions de treball, com ara els permisos de conciliació de la vida familiar del personal, han estat afectats presumiblement per l'impacte del confinament i del teletreball com a resposta a la pandèmia de la COVID-19 durant l'any 2020, i, per tant, a l'efecte de comparar les dades d'evolució d'aquestes condicions de treball amb vista al futur, hi hauria alteracions que no les farien representatives de la «normalitat». Informe de la diagnosi d'igualtat de dones i homes (PDF) Tot seguit s'exposen els apartats de la diagnosi que s'ha dut a terme: Informació quantitativa de la plantilla (2020) Hi ha 328 empleats: 176 dones (53,66 %) i 152 homes (46,34 %). Selecció de personal. Promocions internes. Cessaments (2020) Cessaments/baixes el 2020 Altes el 2020 En càrrecs de responsabilitat dels darrers tres anys (caps de servei) En llocs de treball sense responsabilitat dels anys 2017-2020 Formació del personal (2019-2020) Permisos per assistir a cursos de formació Formadors del Pla Agrupat de Formació Contínua Bretxa salarial (2020) Càlcul de la bretxa anomenada «no ajustada», és a dir, sense tenir en compte les característiques individuals dels treballadors (antiguitat) o comparant llocs del mateix valor, que es tradueix en la fórmula següent: bretxa = retribució homes - retribució dones / retribució homes × 100. Aquest càlcul s'ha fet segons la mitjana aritmètica i la mediana. S'ha fet un estudi específic de la distribució dels complements salarials següents: compensacions per tasques de més responsabilitat, més dedicació, etc.; gratificacions per serveis extraordinaris (hores extres) compensats econòmicament; indemnitzacions per desplaçament, allotjament i manutenció. S'ha fer servir l'eina SVPT (Sistema de Valoració de Llocs de Treball), del Ministeri d'Igualtat. S'han emprat 27 factors, distribuïts en 4 grups: coneixements i aptituds; responsabilitat; esforç, i condicions de treball. S'han utilitzat 28 llocs tipus, com a llocs de valor comparable. L'eina permet fer la comparació entre els salaris percebuts efectivament per homes i dones i el salari «mitjà» teòric per a cada lloc tipus. Altres condicions de treball Permisos sense sou el 2019 i per assistència a visita mèdica Hores extraordinàries compensades en temps de descans el 2020 Avaluació del teletreball entre l'1 de setembre de 2020 i el 14 de març de 2021 Permisos per indisposició dels treballadors Protocol ja aprovat per la Junta de Govern de 19 d'abril de 2011 (previsió de l'anterior Pla d'Igualtat). Es va modificar per decret dictat el 21 de març de 2021 per incorporar-hi l'assetjament laboral i modificar-ne el procediment i el funcionament. Ara hi intervé un referent en matèria d'assetjament i, successivament, si cal, una comissió d'avaluació i una comissió d'investigació. Comunicació organitzativa no sexista Nombre de baixes per contingències comunes del personal el 2019 i el 2020 Baixes per contingències professionals del personal el 2019 i el 2020 Opinió de la plantilla Els representants del personal van fer una enquesta entre el personal el mes de maig de 2021, que va contestar el 40 % de la plantilla (130 respostes, corresponents a 82 dones i 48 homes). Objectius del pla d'igualtat El Pla d'Igualtat s'estructura en 7 eixos, que comprenen 19 accions o mesures (que s'exposen en l'apartat següent): Eix 1. Promoció de la cultura de la igualtat de gènere a la institució (inclou 8 mesures) Eix 2. Lluita contra la infrarepresentació femenina (inclou 2 mesures) Eix 3. Promoció de la igualtat en les condicions de treball (inclou 2 mesures) Eix 4. Promoció del dret de conciliació de la vida laboral i familiar (inclou 2 mesures) Eix 5. Promoció de la seguretat i salut laboral (inclou 1 mesura) Eix 6. Prevenció de l'assetjament sexual i per raó de sexe (inclou 2 mesures) Eix 7. Suport a les treballadores víctimes de violència de gènere (inclou 2 mesures) Tot seguit s'indiquen les 19 accions o mesures que es preveuen en el Pla d'Igualtat: Promoció de la cultura de la igualtat de gènere a la institució Impartir o facilitar la realització de formació sobre gènere i igualtat i fomentar la paritat entre els formadors i formadores. Programar cursos o donar suport institucional de qualsevol tipus a la programació de qualsevol activitat formativa sobre temàtica d'igualtat de gènere. Fomentar la presència equilibrada d'homes i dones entre el personal que fa la formació. Nombre d'activitats formatives i d'hores de formació. Nombre de persones que assisteixen a la formació i el seu gènere. Gènere dels formadors. Fomentar el debat, la reflexió i la sensibilització sobre la matèria. Personal de l'Administració pública. Comissió de Formació de la Diputació de Girona. Vetllar per l'equilibri de gènere en l'atorgament de premis, distincions i reconeixements professionals que siguin promoguts per la Diputació de Girona, així com vetllar per l'equilibri de gènere en els òrgans col·legiats i en els tribunals que designen les persones guanyadores. Incorporar de forma transversal la lluita pels drets de les dones en els criteris de valoració en els premis, les distincions i els reconeixements professionals. Nombre de premis i altres reconeixements aconseguits per dones. Nombre de premis i reconeixements a la causa de la promoció de la igualtat de gènere. Nombre de dones que integren els tribunals i òrgans de valoració per a l'atorgament dels premis i reconeixements. Fer visible a la societat el talent de les dones en els àmbits en què especialment no tenen presència o en què la seva presència no és gaire visible per a la societat. Departaments que participen en l'organització, la realització o la col·laboració amb tercers per atorgar els premis, les distincions o els reconeixements (Promoció Econòmica i Desenvolupament Local; Presidència). Vetllar per l'equilibri de gènere en actes institucionals. Nombre d'actes públics institucionals. Serveis responsables de protocol, premsa i difusió d'actes institucionals. Promoure les clàusules socials sobre igualtat de gènere en la contractació pública i les convocatòries de subvencions i convenis públics. Nombre de licitacions i convocatòries de subvencions en què s'han introduït clàusules. socials. Promoure la igualtat de gènere en les empreses, entitats públiques i privades amb les quals es relaciona la Diputació de Girona i que tenen contingut econòmic. Empreses, entitats públiques i privades amb les quals es relaciona la Diputació de Girona i que tenen contingut econòmic. Tots els serveis de la corporació que preparen documentació relativa a processos de licitació, de subvencions i de convenis públics. Garantir que en els mitjans escrits i de difusió de l'activitat de la Diputació, així com en publicacions pròpies, es promogui la paritat en l'aparició d'homes i dones, i que el llenguatge sigui inclusiu, evitant estereotips de gènere. Revisió de la neutralitat de gènere en la imatge institucional, en qualsevol format que tingui la difusió de les activitats de la corporació. Fomentar una comunicació que tingui en compte la paritat en la representació d'homes i dones, i que estigui allunyada d'estereotips. Serveis responsables de protocol, premsa i difusió d'actes institucionals. Oficina de Serveis Lingüístics. Fomentar una revisió de la normativa reglamentària de la Diputació que s'aprovi, fent constar expressament en els informes previs el seu impacte en matèria d'igualtat de gènere per tal de garantir-ne la neutralitat i la transversalitat de la perspectiva de gènere en les polítiques de la Diputació. Nombre de normatives internes aprovades que contenen una revisió prèvia de l'impacte de gènere. Fomentar la transversalitat de la perspectiva de gènere en els àmbits de competència de la Diputació. Secretaria i serveis que emetin informes jurídics previs. Tenir en compte la paritat de gènere en el moment de formar les llistes electorals i formar els òrgans de representació del personal. Nombre d'homes i dones que integren les llistes electorals dels sindicats i dels òrgans de representació del personal. Fomentar la presència equilibrada d'homes i dones en la representació del personal de la Diputació. Els representants del personal. Durant l'any electoral sindical. Difondre el Pla d'Igualtat de la Diputació, així com els coneixements necessaris per implementar-lo. Nombre d'accions formatives i de difusió del Pla d'Igualtat. Nombre d'espais virtuals en què es difon el Pla d'Igualtat. Garantir el compliment del Pla d'Igualtat. El personal de la Diputació de Girona. La Direcció Corporativa d'Organització i Recursos Humans. Durant tota la vigència del Pla d'Igualtat (4 anys). Lluita contra la infrarepresentació femenina Difondre les convocatòries de selecció que tinguin per objecte llocs de treball en què hi ha infrarepresentació femenina en canals de difusió addicionals. Difondre les convocatòries de processos de selecció de llocs de treball en què hi ha infrarepresentació femenina, a més de fer-ho en els canals establerts legalment per a les convocatòries públiques, en mitjans alternatius que comportin més difusió entre les dones, com ara col·legis professionals, universitats, associacions, centres de formació, espais web, etc. Nombre de convocatòries de llocs de treball en què hi ha infrarepresentació de dones. Mitjans de difusió alternatius utilitzats per publicar les convocatòries. Nombre de dones que accedeixen a categories professionals en les quals estan infrarepresentades. Reduir la infrarepresentació femenina en les categories en què es produeix. Direcció Corporativa d'Organització i Recursos Humans. Vetllar per la paritat entre homes i dones en òrgans de selecció de personal. Promoure la composició paritària d'homes i dones en els tribunals qualificadors i en les comissions de valoració per a la provisió de llocs de treball. Nombre d'homes i dones en òrgans de selecció de personal. Promoció de la igualtat en les condicions de treball Garantir que els permisos de maternitat i lligats a la conciliació de la vida laboral i familiar no perjudiquin en la promoció interna. Garantir que en les convocatòries de promoció interna i de provisió de llocs de treball, així com en la carrera administrativa, s'inclouen en el còmput dels mèrits els períodes en què els empleats han gaudit d'algun permís destinat a la conciliació de la vida laboral i familiar. Nombre de convocatòries de promoció interna i de provisió de llocs de treball. Persones que han superat els processos de selecció havent acreditat el gaudiment d'aquests permisos de conciliació. Promoure la igualtat de gènere en la promoció interna. Personal de la Diputació de Girona. Adopció del compromís de revisar amb criteris neutres des del punt de vista del gènere el pla de carrera, la relació de llocs de treball, l'assignació dels complements de destí i específic i els factors de dedicació. Adopció del compromís d'utilitzar la perspectiva de gènere perquè els factors que es tenen en compte en la valoració dels complements retributius que s'assignen no continguin biaixos de gènere. Nombre de llocs de treball aprovats en la Relació de llocs de treball. Import dels complements retributius assignats a cada lloc de treball en relació amb la resta de llocs de treball. Existència d'un pla de carrera i el procediment d'elaboració d'aquest pla. Reduir la bretxa salarial. Promoció del dret de conciliació de la vida laboral i familiar Foment de la flexibilitat, permisos de treball i dret a la desconnexió digital. Negociar amb els representants dels treballadors, d'acord amb el marc legal de la funció pública, mesures de flexibilitat horària i la regulació dels permisos de treball (recuperables o no) que siguin adequats. Acords negociats col·lectivament que comportin una millora de la regulació actual. Tipologia de permís o mesura de conciliació que sigui negociada. Nombre de treballadors i treballadores que es poden acollir potencialment a la mesura. Millorar l'exercici de la conciliació de la vida laboral i familiar. Direcció Corporativa d'Organització i Recursos Humans, i representació del personal. Facilitar l'accés a les accions formatives relacionades amb la feina al personal que gaudeixi d'algun permís o de reducció de jornada per tenir cura de familiars. Donar prioritat al personal que gaudeix d'alguna mesura de conciliació de la vida familiar i laboral per escollir l'horari o la modalitat de la formació organitzada per la Diputació de Girona, que ha de ser en horari de matins. Nombre de personal que gaudeix de mesures de conciliació familiar i nombre d'accions formatives que duen a terme. Promoció de la seguretat i salut laboral Facilitar l'adaptació o el canvi de lloc en situacions d'embaràs o lactància, segons la previsió del Pla de Prevenció de Riscos Laborals. Elaborar una fitxa informativa específica dels riscos i les mesures preventives de les treballadores en situació d'embaràs o lactància, i una fitxa informativa sobre manipulació manual de càrregues que especifiqui els pesos recomanats a manipular per homes i dones. Documentació aportada al Pla de Prevenció de Riscos Laborals. Garantir la protecció de treballadores embarassades o lactants. Treballadores de la Diputació de Girona. Fomentar el coneixement del Protocol d'assetjament sexual de la Diputació de Girona. Difondre millor el funcionament del Protocol d'assetjament sexual de la Diputació de Girona i impartir-ne formació. Nombre d'accions de difusió, comunicació i formació del Protocol d'assetjament sexual. Difondre el Protocol d'assetjament sexual. Fomentar accions destinades a l'assessorament preventiu sobre agressions sexistes en activitats culturals i d'oci que hagin estat promogudes o subvencionades per la Diputació de Girona. Tenir en compte en les convocatòries de subvencions i en l'atorgament d'ajudes a l'organització d'esdeveniments d'afluència del públic, especialment en ambients d'oci nocturn o de tipus esportiu, el foment de punts d'informació, de sensibilització i d'assessorament sobre les agressions sexistes. Nombre d'accions promogudes per la Diputació de Girona per afavorir els punts d'informació, de sensibilització i d'assessorament sobre agressions sexistes. Fomentar la sensibilització envers les agressions sexistes en esdeveniments de gran afluència de públic o en l'oci nocturn, i l'ajuda a les víctimes d'aquestes agressions. Serveis de la corporació que promouen subvencions, ajudes, convenis i qualsevol activitat de cooperació en l'organització d'esdeveniments socials. Suport a les treballadores víctimes de violència de gènere Facilitar la mobilitat de personal relacionat amb actes de violència de gènere. Facilitar de manera confidencial la mobilitat temporal del personal relacionat amb actes violència de gènere, dins del grup institucional o amb altres ajuntaments, en termes de reciprocitat, garantint les mateixes retribucions i l'adaptació horària que sigui necessària. Nombre de dones que s'acullen a la mobilitat. Nombre d'ajuntaments i ens locals que s'acullen a la mobilitat. Protegir les treballadores víctimes de violència de gènere. Facilitar l'accés al suport psicològic al personal que sigui víctima de violència de gènere. Facilitar de manera confidencial l'accés i l'assessorament psicològic del personal que sigui víctima de violència de gènere. Nombre de persones que s'acullen al servei. Protegir el personal víctima de violència de gènere. Víctimes de violència de gènere de la Diputació de Girona. Un cop aprovat el Pla d'Igualtat, comença a comptar el període de vigència i cal portar a terme les accions que s'hi han previst, de manera que es pugui comprovar el grau de consecució dels objectius, obtenir informació del procés d'execució de les mesures per detectar-hi possibles obstacles i dificultats en la implementació, i adoptar les mesures correctores necessàries. Els representants dels treballadors poden sol·licitar en tot moment informació sobre el contingut del Pla, l'execució de les mesures i la consecució dels objectius, i els mateixos empleats de la corporació seran informats del contingut del Pla d'Igualtat i podran participar en la seva implementació. Les fitxes de seguiment de l'aplicació del Pla d'Igualtat es poden confeccionar seguint aquest model: Data d'inici i data final de l'acció: Data del seguiment de l'acció: Responsables de l'execució de l'acció: Indicadors de resultat (si escau): Nivell d'execució: pendent / en execució / finalitzada. Indicació del motiu si la mesura no està iniciada o finalitzada. Indicadors de procés (si escau): Adequació dels recursos assignats. Dificultats que s'han trobat en la implementació. Solucions que s'han adoptat. Indicadors d'impacte (si escau): Millores que s'han produït. Per comprovar l'acompliment de les mesures que es preveuen en el Pla d'Igualtat i la consecució dels objectius marcats cal establir un procediment de seguiment, que ha de constar dels eixos següents: Designació de la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat de la Diputació de Girona com a òrgan de vigilància i control del seguiment del Pla d'Igualtat. Continua vigent l'acord del Ple de la Diputació de Girona de 27 de novembre de 2018, que constitueix la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat de la Diputació de Girona i li assigna les funcions següents: Exercir d'òrgan consultiu i/o assessor en la implementació del Pla d'Igualtat de la Diputació de Girona, de manera que sigui l'ens competent per al desenvolupament de les diferents fases del Pla d'igualtat. Actualitzar la diagnosi de la situació actual, tant qualitativa com quantitativa, en relació amb els diferents àmbits d'actuació: la representativitat de les dones; l'accés, la selecció, la promoció i el desenvolupament professionals; les condicions laborals; la conciliació de la vida personal, laboral i familiar; la violència masclista; la prevenció de riscos laborals amb perspectiva de gènere; la comunicació inclusiva i l'ús d'un llenguatge no sexista ni androcèntric, i l'estratègia i l'organització interna de l'organisme. Actualitzar el pla d'acció en què es recullin les actuacions positives i correctores que han d'adoptar la Diputació de Girona i els ens que en depenen, per tal de millorar la gestió dels recursos humans en termes d'igualtat d'oportunitats. Vetllar perquè es respecti la igualtat d'oportunitats a la institució. Vetllar per la incorporació de la transversalitat de gènere en la programació i l'execució de polítiques, projectes i actuacions promoguts des de les diferents àrees de la Diputació de Girona. En particular, vetllar perquè en la definició, el disseny, la implementació i l'avaluació de les polítiques públiques de la Diputació s'hi integri la igualtat d'oportunitats d'homes i dones com un dels objectius estratègics. Amb aquesta finalitat, tindrà funcions de coordinació de totes les unitats que implementin mesures per a la promoció de la igualtat entre homes i dones. Fer una diagnosi de la situació actual en relació amb les diferents polítiques públiques i posar-les en comú per facilitar la participació i la presa de decisió conjunta. Fomentar la implementació d'accions i projectes amb perspectiva de gènere en les diferents unitats de la Diputació de Girona. Planificar formació específica en matèria de gènere. Qualsevol altra mesura que incideixi en l'eliminació dels desequilibris i les desigualtats existents entre homes i dones dins la corporació i en l'àmbit de les competències de la Diputació de Girona, i que fomentin una cultura d'igualtat. La Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat de la Diputació de Girona està integrada, com a membres necessaris, per: El diputat president o diputada presidenta de la Comissió Informativa que inclogui l'organització interna, que ha de presidir les sessions. Aquest càrrec pot ser delegat en el diputat o diputada de Recursos Humans o càrrec equivalent que existeixi en cada moment. El cap o la cap del servei en matèria d'organització i recursos humans, que ha de fer la convocatòria i fixar l'ordre del dia. Aquestes funcions poden ser delegades en el personal tècnic del servei. Una persona designada per la Junta de Personal, òrgan de representació unitària dels funcionaris de la Diputació de Girona. Una persona designada pel Comitè d'Empresa, òrgan de representació unitària del personal laboral de la Diputació de Girona. El secretari o secretària general de la corporació, que actua com a secretari de la Comissió i ha d'estendre acta de les sessions, vetllar per la legalitat formal i material de les actuacions de la Comissió, certificar-ne les actuacions i garantir que les regles de constitució i adopció d'acords siguin respectades. Aquestes funcions poden ser delegades en el personal tècnic de la Secretaria General. Addicionalment, poden formar part de la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat de la Diputació de Girona, en qualitat de vocals, amb veu i vot, els responsables dels serveis, les unitats i les seccions administratius que constitueixen l'estructura administrativa de la Diputació de Girona i que siguin convocats específicament a les sessions, per tal de fer efectiva la implementació transversal de la perspectiva d'igualtat de gènere en les polítiques públiques de la corporació. En tot cas, s'ha de vetllar per la representació paritària d'homes i dones entre els membres de la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat de la Diputació. També poden assistir a les sessions de la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat de la Diputació de Girona els representants dels organismes autònoms, entitats empresarials, consorcis i altres ens dependents de la Diputació de Girona, amb veu però sense vot, quan els assumptes que s'hagin de tractar en l'ordre del dia afectin les seves polítiques públiques. Excepcionalment, es poden incorporar a les sessions de la Comissió, com a assessors externs, amb veu però sense vot, especialistes en el camp de la igualtat d'oportunitats entre homes i dones, especialistes en matèria d'assetjament, assessors legals i altres experts que calgui consultar necessàriament per poder prendre les decisions. Les normes de convocatòria i funcionament de la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat són les que s'indiquen a continuació: La Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat de la Diputació de Girona ha d'adoptar els acords per majoria simple dels membres presents, i, en cas d'empat, té vot diriment el càrrec que presideix la Comissió. Per a la vàlida constitució de la Comissió, als efectes de fer deliberacions i prendre acords, es requereix l'assistència dels càrrecs de president i de secretari, a més de la meitat dels vocals que hagin estat convocats. Les convocatòries s'han de fer amb una antelació mínima de tres dies hàbils. També es pot constituir vàlidament la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat com a òrgan col·legiat per prendre acords sense necessitat d'una convocatòria prèvia quan ho decideixin així tots els seus membres. La convocatòria de reunió s'ha de trametre a les persones convocades per mitjans electrònics i fer-hi constar l'ordre del dia i la documentació necessària per a la deliberació, sempre que això sigui possible. Excepcionalment, es poden prendre acords que no estiguin inclosos en l'ordre del dia quan els membres de la Comissió que hi assisteixin declarin per majoria la urgència de l'assumpte. El secretari o secretària de la Comissió ha d'estendre acta de cada sessió de la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat, la qual s'ha d'aprovar en la mateixa reunió o en la reunió següent. Cal remetre una còpia electrònica de l'acta als membres de la Comissió, a l'efecte de l'aprovació posterior. La Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat de la Diputació de Girona s'ha de reunir amb caràcter semestral, com a mínim. En tot allò que no s'hagi previst expressament en aquest acord, són aplicables l'article 15 i els següents de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic. La Direcció Corporativa d'Organització i Recursos Humans de la Diputació de Girona és la unitat administrativa responsable d'impulsar les activitats derivades de l'aplicació del Pla d'Igualtat de la Diputació de Girona i fer-ne el seguiment, d'acord amb l'objectiu 15è del Pla d'Ordenació de Recursos Humans aprovat en sessió de la Junta de Govern de 15 de novembre de 2016. Els acords que pren la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat són vinculants per a tots els serveis i unitats administratives de la Diputació de Girona que siguin responsables d'executar-los. Amb aquesta finalitat, les persones responsables dels serveis administratius que puguin resultar afectats pels acords previstos en l'ordre del dia de la convocatòria seran convocats oportunament a les sessions en què tingui lloc la deliberació i adopció dels acords corresponents, com a vocals de l'òrgan col·legiat. Establiment del procediment de recopilació d'informació i documentació relativa a la implementació i el seguiment del Pla d'Igualtat: la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat té la facultat de recollir la informació necessària sobre el grau d'assoliment dels indicadors d'execució en qualsevol servei o departament de la Diputació de Girona, i ha de mantenir el sigil professional necessari respecte de la informació que afecti dades de caràcter personal, tot i que la informació ha d'estar anonimitzada sempre que sigui possible i desagregada per sexes. Elaboració d'informes de seguiment periòdics de l'execució del Pla d'Igualtat. Aquests informes s'han de fer almenys a la meitat de la vigència del Pla i quan en finalitzi la vigència. L'informe de seguiment ha de constar de la informació següent: 4.1. Fitxes de seguiment de les accions. 4.2. Resum del nivell d'execució, acompliment de la planificació i consecució d'objectius. 5.1. Adequació dels recursos assignats. 5.2. Dificultats i resistències que s'han trobat en fer-ne l'execució. 5.3. Solucions que s'han adoptat, si s'escau. 6.1. Avenços que s'han detectat en la consecució dels objectius. 6.2. Canvis que s'han detectat en la gestió i el clima de l'organització. Persona responsable de fer l'informe. Resultats segons cada eix d'actuació, detallant-hi: Informació sobre el procés d'implementació: Informació sobre l'impacte: Avaluació, revisió i calendari d'actuacions La funció d'avaluació del Pla d'Igualtat recau en la Comissió de Seguiment de Pla d'Igualtat, descrita en l'apartat anterior. El Pla d'Igualtat s'ha de sotmetre a una avaluació intermèdia, un cop s'hagin acabat els dos primers anys de durada, i una altra avaluació final, en finalitzar-ne la vigència, amb vista a negociar el pròxim pla d'igualtat. Es pot fer una revisió del Pla d'Igualtat en qualsevol moment del període de vigència per afegir, reorientar, millorar, corregir, intensificar o atenuar alguna mesura, d'acord amb els efectes que pugui anar observant la Comissió de Seguiment. El Pla d'Igualtat també s'ha de revisar si es posa de manifest alguna manca d'adequació als requisits legals o reglamentaris que siguin aplicables en cada moment, o com a resultat de l'actuació d'algun òrgan d'inspecció laboral. En cas d'absorció o transmissió d'una part significativa de la plantilla de personal, també caldrà avaluar si el Pla d'Igualtat ha de ser revisat. Igualment, pot ser necessari revisar el Pla d'Igualtat en cas que es modifiqui de manera substancial la composició de la plantilla de personal o bé els seus mètodes de treball, el sistema organitzatiu, el sistema retributiu, etc. Cal revisar el Pla d'Igualtat en tots els supòsits previstos en l'article 9.2 del Reial decret 901/2020, de 13 d'octubre, pel qual es regulen els plans d'igualtat i el seu registre. La Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat és l'òrgan intern encarregat de solucionar les possibles discrepàncies que puguin aparèixer en l'aplicació, el seguiment, l'avaluació o la revisió del Pla d'Igualtat. En cas que la discrepància sigui de caràcter jurídic, es poden sol·licitar informes jurídics no vinculants, siguin emesos pel Servei Jurídic o per organitzacions externes amb coneixement específic sobre la matèria, si és necessari. La modificació del Pla d'Igualtat pot ser proposada per la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat en qualsevol moment del seu període de vigència, i s'ha de negociar complint les regles de representació i legitimació de les parts negociadores que s'han seguit per aprovar-lo. Publicació i registre del pla Aquest pla d'Igualtat és objecte de registre públic, tal com estableix el Reial decret 901/2020, de 13 d'octubre, pel qual es regulen els plans d'igualtat i el seu registre, sense perjudici que s'hi permeti l'accés al públic en general per qualsevol mitjà que es consideri pertinent, com el web de la Diputació de Girona, o el Portal de transparència i el Portal de l'empleat de la Diputació. Mesures de difusió del pla d'igualtat entre el personal Les mesures de difusió del Pla d'Igualtat entre el personal de la Diputació de Girona seran acordades per la Comissió de Seguiment del Pla d'Igualtat en la primera sessió que es porti a terme un cop el Pla d'Igualtat s'hagi aprovat i hagi estat elevat al Ple per ratificar-lo. Aquestes mesures poden consistir en l'organització de sessions informatives, en el format que sigui adequat, i en l'establiment d'un mecanisme per recollir suggeriments i aportacions dels empleats en matèria d'igualtat. Informe de la diagnosi d'igualtat de dones i homes Diputació de Girona 2021 pdf


Apartment 15 at Belorusskaya Moscou Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Bolshoy Kondratyevskiy per., 4к3, Presnensky, Moscou, Rússia, 123056 - Veure al mapa Més informació sobre Apartment 15 at Belorusskaya Ideal tant per a la diversió com per al relax, Apartment 15 at Belorusskaya es troba a la zona de Presnensky de la ciutat de Moscou. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apartment 15 at Belorusskaya és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, habitació familiar, ascensor, s'admeten animals de companyia són només algunes de les comoditats que fan que Apartment 15 at Belorusskaya sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartment 15 at Belorusskaya és una selecció idònia per a la vostra estada a Moscou.


Notícies - La CUP-PC proposa densificar barris per canviar el model de Sant Cugat, que consideren poc sostenible Núria Gibert durant l'entrevista a Cugat.cat el 19/jun/17 Mar Castro Política PDF La CUP-PC aposta per densificar alguns barris del municipi com a mesura per canviar el model de ciutat, que consideren poc sostenible, i facilitar l'accés a l'habitatge. La portaveu del grup municipal, Núria Gibert, creu que és prioritari que l'equip de govern faci una aposta per l'habitatge amb percentatges de parc públic 'molt més ambiciosos'. Núria Gibert ha fet aquestes declaracions a l'entrevista de meitat de mandat de Cugat.cat. Si s'ha de densificar la ciutat, doncs densifiquem-la. No és un procés que diguis 'demà edificis de 25 plantes' perquè ningú ho vol, perquè també has d'agafar criteris per un hàbitat habitable, però també hi ha el dret a la ciutat. Si s'han de densificar barris, doncs fem-ho. Això és l'herència d'un model molt concret de fa anys de Convergència i arribem tard. Gibert ha criticat l'organització de Promusa perquè considera té 'uns costos estructurals massa alts' i considera que els sous dels directius són 'estratosfèrics'. La CUP-PC aposta perquè l'empresa es dediqui exclusivament a fer habitatge públic i deixi enrere altres tasques com la de promotors de centres comercials. D'altra banda, Gibert s'ha mostrat a favor de remunicipalitzar el servei de l'aigua quan acabi la concessió amb l'empresa Sorea i ha criticat el descontrol que hi ha sobre aquesta qüestió a l'Ajuntament. No pots perdre el control completament del que està fent una empresa amb l'aigua a la teva ciutat. És inconcebible. No pot ser. Has de tenir elements que et facin jutjar. La concessió fa 45 anys que dura i s'acaba d'aquí a dos anys i tenim 500 quilòmetres de xarxa, molts treballadors i molta feina per fer si la volem internalitzar. Baixaria la factura de l'aigua, tindríem el control d'un bé bàsic per a la vida. Un dels projectes que tindrà el suport de la CUP és el de la futura biblioteca urbana. Gibert considera que abans de gastar nou milions d'euros en una nova construcció s'han d'esgotar totes les possibilitats d'ampliació de l'actual biblioteca central. La cupaire afegeix que l'espai escollit, el parc de Ramon Barnils, no és l'adequat perquè es perd un espai exterior valuós per a la ciutat. Ens sembla una obra faraònica i monumental quan en aquests moments tenim altres prioritats polítiques. A més, pensem que el parc de Ramon Barnils és un espai interessant i dels pocs diàfans que hi ha a la ciutat on es poden fer esdeveniments grans. La CUP-PC aposta per dotar les actuals biblioteques d'un horari d'obertura més ampli i amb més treballadors.


Gozd Martuljek – Bovec | Per un plat de pinyons. Gozd Martuljek – Vrsiç (1.611) – Bovec | 45 km Els Txecs (unes 20 persones) porten desperts des de dos quarts de set i no paren de fer soroll, de totes formes però aconseguim dormir una estona més fins a les 8. Pleguem els petrecols rapidament i sortim del camping deixant als nostres veïns sorollosos desmuntant les tendes (realment cal tanta estona?), a les 9 ja hem arribat a Kransjka Gora on fem el primer cafè just abans de començar l’escalada. L’ascens és contundent, amb rampes de fins al 15%, i això amb les alforges no és de broma, però ens ho prenem amb filosofia i amb quatre hores completem els 12 quilòmetres de pujada fins al coll. Un cop arribats, ens aparca un autocar al costat i comencen a sortir els nostres amics txecs de l’autocar i a descarregar les bicicletes d’un remolc... com? doncs si, es veu que això de pujar és massa cansat i s’ho han saltat, ells van directament a la baixada. Quedem flipats, però això no ens treu la gana i fem un cafè i un entrepà en un garito que hi ha al coll mateix. A partir d’aquí i ja fins a Montfalcone (a la costa italiana) ens esperen un munt de quilòmetres de baixada de recompensa i unes vistes alpines absolutament impressionants. Al començar el descens ens abriguem fort ja que el vent és gèlid, però a mesura que anem perdent alçada ens anem traient peces de roba fins arribar a anar en pantalonet i samarreta amb un sol collonut quan ja arribem al camping de Bovec. Descans forçat a Bovec Ha plogut fort tota la nit. A les 8 del matí sembla que afluixa, però tinc el temps just per sortir a pixar i que apreti fort de nou. Anem a esmorzar al bar de la recepció i a preguntar per la meteorologia, i ens diuen que avui plourà tot el dia i que demà tindrem bon temps. Decidim doncs pendrens-ho amb filosofia i passar el dia en aquest bonic enclau Bovec! Agafem els llibres i ens disposem a passar el que serà un dia de lectura de bar en bar (tot hi ser un poblet petit té una bona col.lecció de locals), arribats a un punt ens hem de canviar els llibres per que cadascú s’ha acabat el seu i em poso amb el Futuro Primitivo del Zerzan, un llibre que definitivament no deixa indiferent a ningú. Així doncs el dia passarà sense pena ni glòria invariablement sota la pluja mentre van caient cerveses i cafès... Per sopar trobem una pizzeria bastant acceptable i fins i tot un moment que para de ploure podem disfrutar d’un espectacle de dansa folclòrica Eslovena que hi ha al carrer... Res de l’altre món.


Thai Minh Hotel Vung Tau Long Hai Vietnam - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA 22A La Van Cau Street - Thang Tam Ward, Thang Tam, Vung Tau Long Hai, Vietnam - Veure al mapa Vung Tau Water Park - A 3.1 km de l'allotjament Ganh Hao Seafood Restaurant - A 3.2 km de l'allotjament Situat a l'encantadora àrea de Thang Tam, Thai Minh Hotel gaudeix d'una posició excepcional a la els paisatges, l'oci familiar, les platges de Vung Tau Long Hai. Situat només a 1.9 km del centre de la ciutat, els viatgers estan en un lloc boníssim per a gaudir de les atraccions i activitat de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Thai Minh Hotel ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat, escriptori a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses camp de golf (a 3 km), per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Thai Minh Hotel.