text: 1 февруари е 32-рият ден в годината според григорианския календар. Остават 333 дни до края на годината (334 през високосна година). Събития 1587 г. – Кралицата на Англия Елизабет I подписва смъртната присъда на Мария Стюарт. 1788 г. – В САЩ е патентован параходът. 1800 г. – Наполеон Бонапарт е провъзгласен за пожизнен консул чрез референдум на новата конституция. 1810 г. – Преброяването на населението в САЩ показва, че броят на жителите е 7,2 млн. души. 1851 г. – Извършено е изпитание на първата подводница („Le Plongeur-Marine“), конструирана от баварския офицер Вилхелм Бауер. 1905 г. – Основан е нидерландския футболен клуб АДО Ден Хааг в град Хага. 1926 г. – Образувана е Киргизка автономна република в състава на СССР. 1944 г. – Втората световна война: Започва масирана атака на американската армия срещу японските сили, която завършва на 7 февруари с превземането на Маршалските острови. 1945 г. – Произнесени са и са изпълнени смъртните присъди срещу осъдените български политици по Дело No 1 на т.нар. Народен съд. До завършването на процесите на Народния съд през април 1945 на смърт са осъдени 2730 души. Датата 1 февруари 1945 г. остава в историята с най-масовото произнасяне на смъртни присъди над политици 1946 г. – Норвежкият дипломат Тригве Ли става първият Генерален секретар на ООН. 1950 г. – Народното събрание избира Вълко Червенков за министър-председател на България. 1957 г. – Главно управление на пътищата преминава към Министерството на комуналното стопанство и благоустройството и се преименува на Министерство на комуналното стопанство, благоустройството и пътищата. 1958 г. – Изстрелян е първият американски изкуствен спътник на Земята. 1958 г. – Египет и Сирия се обединяват във федерация, наречена Обединена арабска република, която просъществува до 1961 г. 1969 г. – С декларация на ръководителите на Югославия и Румъния се опровергава доктрината на Брежнев за приоритет на интересите на международното работническо движение над националните интереси. 1978 г. – Режисьорът от полски произход Роман Полански е принуден да емигрира от САЩ във Франция, след като е преследван от закона за секс с 13-годишно момиче. 1979 г. – В Техеран тържествено е посрещнат, след 15-годишно изгнание, завърналия се от Франция аятолах Хомейни. 1990 г. – Георги Атанасов подава оставка като Министър-председател на България. 1991 г. – Основана е българска търговска компания АНКА. 1991 г. – Цените на стоките в България са освободени и започват да се формират по механизмите на пазарната икономика. 1995 г. – България става асоцииран член на Европейския съюз. 2003 г. – Космическата совалка Колумбия се разпада при повторното си навлизане в атмосферата на Земята, като загиват всичките седем члена на екипажа. 2004 г. – По време на ислямското богомолство Хадж в Мека, при изпълняване на опасния ритуал Прогонване на дявола с камъни, паника причинява смъртта на 251 пилигрими. 2011 г. – България за пръв път отбелязва Ден за почит към жертвите на комунизма Родени 1834 г. – Кузман Шапкарев, български просветен деец († 1909 г.) 1837 г. – Михаил Хитрово, руски дипломат († 1896 г.) 1844 г. – Грандвил Стенли Хол, американски психолог († 1924 г.) 1860 г. – Густав Вайганд, германски езиковед († 1930 г.) 1870 г. – Йосиф Пречистански, български революционер († 1902 г.) 1872 г. – Смиле Войданов, български революционер († 1958 г.) 1874 г. – Хуго фон Хофманстал, австрийски поет († 1929 г.) 1879 г. – Александър Кръстев, български диригент и композитор († 1945 г.) 1882 г. – Владимир Димитров – Майстора, български живописец († 1960 г.) 1885 г. – Йордан Качаков, български политик († 1934 г.) 1892 г. – Гаврил Генов, български комунист († 1934 г.) 1894 г. – Джон Форд, американски режисьор († 1973 г.) 1899 г. – Алексей Бистров, руски учен († 1959 г.) 1900 г. – Пенчо Георгиев, български художник († 1940 г.) 1901 г. – Кларк Гейбъл, американски актьор († 1960 г.) 1902 г. – Лангстън Хюз, американски поет († 1967 г.) 1905 г. – Емилио Сегре, американски физик, Нобелов лауреат през 1959 г. († 1989 г.) 1907 г. – Гюнтер Айх, германски поет († 1972 г.) 1915 г. – Стенли Матюс, английски футболист († 2000 г.) 1918 г. – Мюриъл Спарк, шотландска писателка († 2006 г.) 1923 г. – Генко Генков, български художник († 2006 г.) 1925 г. – Ивайла Вълкова, българска журналистка († 2008 г.) 1927 г. – Христо Недков, български музикант († 2010 г.) 1931 г. – Борис Елцин, първи президент на Русия († 2007 г.) 1939 г. – Клод Франсоа, френски певец († 1978 г.) 1942 г. – Тери Джоунс, британски актьор 1946 г. – Иван Кючуков, български футболист 1946 г. – Николай Михайлов, български политик 1949 г. – Михо Михов, български генерал 1949 г. – Руси Карабалиев, български режисьор 1949 г. – Франко Каузио, италиански футболист 1954 г. – Бил Муми, американски актьор 1965 г. – Брендън Лий, американски актьор († 1993 г.) 1965 г. – Кирил Метков, български футболист 1966 г. – Дийодоне М'бала М'бала, френски актьор 1968 г. – Лиза Мари Пресли, американска актриса († 2023 г.) 1969 г. – Бахман Гобади, кюрдски кинорежисьор 1969 г. – Габриел Омар Батистута, аржентински футболист 1971 г. – Джил Кели, американска порно актриса 1972 г. – Кристиан Циге, германски футболист и треньор 1979 г. – Александър Галкин, руски шахматист 1979 г. – Рутина Уесли, американска актриса 1982 г. – Надя, бивша българска попфолк певица 1982 г. – Таканори Матсумото, японски вокалист 1985 г. – Радослав Анев, български футболист 1986 г. – Иван Площаков, български футболист 1988 г. – Анди Валентино, американска порноактриса 1992 г. – Кели Гос, американска актриса 1994 г. – Хари Стайлс, британски певец („One Direction“) Починали 997 г. – Геза Унгарски, унгарски владетел (* ок. 945) 1691 г. – Александър VIII, римски папа (* 1610 г.) 1733 г. – Август II, крал на Полша (* 1670 г.) 1851 г. – Мери Шели, английска писателка (* 1797 г.) 1865 г. – Авксентий Велешки, български духовник (* 1798 г.) 1871 г. – Гийом Лежан, френски пътешественик (* 1828 г.) 1903 г. – Джордж Гейбриъл Стоукс, ирландски учен (* 1819 г.) 1908 г. – Карлуш I, крал на Португалия и Алгарве (* 1863 г.) 1920 г. – Адолф Албин, румънски шахматист (* 1848 г.) 1922 г. – Аритомо Ямагата, министър-председател на Япония (* 1838 г.) 1926 г. – Теодосий Скопски, български духовник (* 1846 г.) 1945 г. – Екзекутирани български офицери и политици от т.нар. Народен съд Александър Радолов, български политик (* 1883 г.) Александър Станишев, български политик (* 1886 г.) Богдан Филов, министър-председател на България (* 1883 г.) Борис Йоцов, български учен (* 1894 г.) Васил Митаков, български политик (* 1891 г.) Димитър Шишманов, български политик (* 1889 г.) Добри Божилов, министър-председател на България (* 1884 г.) Иван Русев, български политик (* 1872 г.) Иван Бешков, български политик (* 1896 г.) Иван Вазов, български политик (* 1892 г.) Иван Багрянов, министър-председател на България (* 1891 г.) Иван Горанов, български политик (* 1891 г.) Княз Кирил Преславски, български княз (* 1895 г.) Никола Захариев, български политик (* 1898 г.) Никола Михов, български офицер (* 1891 г.) Павел Груев, български юрист (* 1879 г.) Петър Габровски, министър-председател на България (* 1898 г.) Първан Драганов, български политик (* 1890 г.) Рашко Атанасов, български военен деец (* 1884 г.) Руси Русев, български военен деец (* 1887 г.) Теодоси Даскалов, български военен деец (* 1888 г.) Христо Калфов, български политик (* 1883 г.) 1950 г. – Марсел Мос, френски антрополог и социолог (* 1872 г.) 1957 г. – Фридрих Паулус, германски генерал (* 1890 г.) 1958 г. – Клинтън Дейвисън, американски физик, Нобелов лауреат (* 1881 г.) 1961 г. – Ищван Чок, унгарски художник († 1865 г.) 1966 г. – Бъстър Кийтън, американски актьор (* 1895 г.) 1971 г. – Александър Андреев, български скулптор (* 1879 г.) 1971 г. – Амет-хан Султан, съветски летец (* 1920 г.) 1976 г. – Вернер Хайзенберг, германски физик, Нобелов лауреат през 1932 (* 1901 г.) 1976 г. – Джордж Уипъл, американски биофизик, Нобелов лауреат през 1934 г. (* 1878 г.) 1981 г. – Доналд Дъглас, американски авиоконструктор (* 1892 г.) 1982 г. – Найден Войнов, български шахматист (* 1895 г.) 1986 г. – Алва Мюрдал, шведски дипломат, Нобелов лауреат през 1982 г. (* 1902 г.) 1998 г. – Захари Жандов, български режисьор (* 1911 г.) 2003 г. – Седем членен екипаж на космическата совалка Колумбия 2003 г. – Монго Сантамария, джаз музикант (* 1917 г.) 2007 г. – Джан Карло Меноти, американски композитор (* 1911 г.) 2012 г. – Вислава Шимборска, полска поетеса, есеистка и преводачка, Нобелов лауреат през 1996 г. (* 1923 г.) 2014 г. – Максимилиан Шел, австро-швейцарски артист, режисьор и продуцент (* 1930 г.) 2014 г. – Стефан Божков, български футболист и треньор (* 1923 г.) 2014 г. – Луис Арагонес, испански футболист и треньор (* 1938 г.) 2014 г. – Василий Петров, съветски маршал (* 1917 г.) Празници Българска православна църква – Свети Трифон (Трифоновден) Православна църква – Свети Фелицитата и Перпетуя (стар стил) Алжир – Ден на евакуацията България – Ден на признателност и почит към жертвите на комунистическия режим САЩ – Национален ден на свободата 201


source: wikipedia

text: 1 март е 60-ият ден в годината според григорианския календар (61-ви през високосна година). Остават 305 дни до края на годината. В Древен Рим от 1 март започва новата година по римския календар, съответно и мандата на избраната от народа магистратура. Събития 86 пр.н.е. г. – Битка при Херонея (86 пр.н.е.): Римляните съумяват да превземат Атина. 317 г. – Константин I провъзгласява сина си Крисп за цезар в Сердика и го изпраща като префект на Галия. 1331 г. – Османският владетел Орхан Гази превзема Никея. 1462 г. – Френската благородничка Шарлот дьо Валоа, дъщеря на крал Шарл VII и неговата метреса Агнес Сорел, сключва брак с граф Жак дьо Брезе. 1555 г. – Нострадамус публикува книгата „Столетия“, съдържаща предсказания за събития от европейската история. 1562 г. – Във френския град Васи католици-екстремисти избиват над 1000 хугеноти, което е начало на Религиозната война в тази държава. 1565 г. – В Бразилия е основана колонията Рио де Жанейро. 1700 г. – В Швеция е въведен нов календар, известен като Шведски календар. 1803 г. – Охайо става 17-ият щат на САЩ. 1841 г. – Атанас Иванов открива в Стара Загора взаимно училище, с днешно име СОУ „Иван Вазов“. 1845 г. – Президентът на САЩ Джон Тайлър приема законопроект, с който САЩ анексира Република Тексас. 1848 г. – Германска революция 1848/49: Започва Мартенската революция в Баден с окупирането на сградата на баденския парламент в Карлсруе. 1859 г. – Експедицията на английския полярен изследовател Френсис Макклинток достига северния магнитен полюс. 1872 г. – В САЩ е открит Йелоустоун – първият национален парк в света. 1873 г. – Фирмата „E. Remington & Sons“ започва производство на първите пишещи машини за масова употреба. 1878 г. – Направено е първото зимно изкачване на връх Ането – най-високият връх в Пиренеите от Роже дьо Монт, Б. Куреж и Б. и В. Паже. 1879 г. – Положен е основният камък на мавзолея костница на руските войни в Разград от княз Александър Дондуков-Корсаков. 1881 г. (стар стил) – Убийството от първомартовци на руския цар и император Александър II. 1896 г. – Анри Бекерел открива радиоактивността. 1912 г. – Създадена е Военната академия „Георги Раковски“ 1912 г. – Американецът Албърт Бери извършва първия парашутен скок от самолет. 1921 г. – Съюзниците влизат в Германия, за да я принудят да плаща репарации след Първата световна война. 1932 г. – Основан е уругвайският футболен отбор Данубио от българските имигранти Мигел и Хуан Лазароф. 1932 г. – Създадена е марионетна държава Манджоу-Го от Япония в китайската област Манджурия, която просъществува до 15 август 1945 г. 1934 г. – Крайцерът Аякс е спуснат на вода. 1936 г. – Излиза първият брой на вестник Дневен Труд в София. 1936 г. – Излиза първият брой на списанието Боен подвиг, издавано от Обществото на кавалерите на ордена за храброст. 1941 г. – Втората световна война: Министър-председателят Богдан Филов подписва договора за присъединяване към Тристранния пакт, с което се слага край на политиката на неутралитет и Царство България става съюзник на Нацистка Германия. 1941 г. – В Нашвил (щата Тенеси) започва да излъчва първата УКВ радиостанция. 1943 г. – Подписана е Доломитската декларация. 1945 г. – Саудитска Арабия влиза във Втората световна война на страната на Съюзниците. 1946 г. – Английската централна банка е национализирана заради операция Бернхард. 1947 г. – Започва работа Международният валутен фонд. 1948 г. – Излиза първият брой на списанието Нова македонка. 1950 г. – Студената война: Клаус Фукс е обвинен в шпионаж в полза на Съветския съюз, който се състои в предаване на строго секретни планове на атомната бомба. 1954 г. – САЩ извършват опит с 15-мегатонна водородна бомба на атол Бикини в Тихия океан. 1954 г. – Националисти от Пуерто Рико атакуват сградата на Конгреса във Вашингтон, ранявайки петима членове на парламента. 1961 г. – Президентът на САЩ Джон Кенеди учредява Корпуса на мира. 1966 г. – Съветската космическа сонда Венера 3 се разбива на повърхността на Венера, ставайки първият обект с човешки произход достигнал повърхността на друга планета. 1966 г. – Основан е Централният институт по изчислителна техника. 1973 г. – Състои се премиерата на анимационния филм Паяжината на Шарлот. 1978 г. – Ковчегът с тялото на Чарли Чаплин е откраднат от швейцарско гробище, с цел откуп. 1980 г. – Открит е естественият спътник на Сатурн – Елена. 1982 г. – Спускаемият модул на съветския космически апарат Венера 13 достига повърхността на Венера. 1986 г. – Открит е естественият спътник на Уран – Жулиета – на снимки, заснети от апарата Вояджър 2. 1990 г. – Мамили е обявен за национален парк. 1991 г. – Състои се премиерата на американския филм „Дъ Дорс“ 1992 г. – Босна и Херцеговина провежда референдум за отделяне от Социалистическа федеративна република Югославия. 1996 г. – Изстреляна е космическата станция Фрийдъм. 1999 г. – Влиза в сила Отавската конвенция, която забранява използването, складирането, производството и трансфера на противопехотни мини и предвижда тяхното унищожаване. 2001 г. – Започва официално преброяване на населението в България. 2002 г. – В Испания излиза от обращение националната дотогава валута песета, която е заменена с евро. 2003 г. – Международният наказателен съд встъпва в длъжност в Хага. 2003 г. – Създадена е Комисията за финансов надзор на Република България. 2003 г. – Създадена е Службата за гражданство и имиграция на САЩ. 2007 г. – Закрита е Агенцията за чуждестранна помощ. 2007 г. – Балеарските острови получават автономен статут. 2008 г. – Образуван е Забайкалски край като субект на Руската федерация, след сливането на Читинска област и Агински-Бурятския автономен окръг. 2009 г. – Официално е открито Радио Видин – проект на Българското национално радио. Родени 1445 г. – Сандро Ботичели, италиански художник († 1510 г.) 1554 г. – Уилям Стафорд, английски икономист († 1612 г.) 1810 г. – Фредерик Шопен, полски композитор († 1849 г.) 1846 г. – Киро Тулешков, български книжовник († 1904 г.) 1858 г. – Васил Данаджиев, български офицер († 1885 г.) 1858 г. – Георг Зимел, немски философ († 1918 г.) 1859 г. – Георги Янков, български военен деец († 1920 г.) 1866 г. – Стоян Пушкаров, български военен деец († 1925 г.) 1871 г. – Йоаким Лептидис, гръцки духовник († 1931 г.) 1875 г. – Жан Огюст Мари Тийо, френски офицер († 1956 г.) 1875 г. – Кирил Пърличев, български революционер († 1944 г.) 1876 г. – Анри дьо Байе-Латур, белгийски дипломат, 3-ти президент на МОК († 1942 г.) 1878 г. – Георги Йорданов, български политик († 1950 г.) 1879 г. – Александър Стамболийски, министър-председател на България († 1923 г.) 1880 г. – Литън Стрейчи, английски писател († 1932 г.) 1881 г. – Александър Кипров, български революционер († 1931 г.) 1886 г. – Оскар Кокошка, австрийски художник († 1980 г.) 1887 г. – Георг-Ханс Райнхарт, германски офицер († 1963 г.) 1897 г. – Сава Гановски, български политик († 1993 г.) 1904 г. – Глен Милър, американски музикант († 1944 г.) 1910 г. – Дейвид Нивън, британски актьор († 1983 г.) 1916 г. – Георги Пачеджиев, български футболист († 2005 г.) 1921 г. – Петър Куцаров, български художник († 2015 г.) 1921 г. – Ричард Уилбър, американски поет († 2017 г.) 1922 г. – Ицхак Рабин, министър-председател на Израел, Нобелов лауреат през 1994 († 1995 г.) 1923 г. – Неделчо Чернев, български режисьор († 2000 г.) 1924 г. – Доналд Слейтън, американски летец († 1993 г.) 1926 г. – Атанас Бояджиев, български композитор († 2017 г.) 1926 г. – Людмила Исаева, българска поетеса († 1991 г.) 1927 г. – Димитър Панделиев, български писател († 1994 г.) 1927 г. – Хари Белафонте, американски актьор 1929 г. – Георги Марков, български писател († 1978 г.) 1939 г. – Цветан Тодоров, български философ († 2017 г.) 1942 г. – Ричард Майърс, американски генерал 1942 г. – Сократ Мойсов, македонски футболист 1943 г. – Георги Китов, български археолог († 2008 г.) 1944 г. – Роджър Долтри, английски музикант (The Who) 1946 г. – Лиляна Димитрова-Тодорова, български езиковед († 2018 г.) 1947 г. – Дора Христова, български диригент 1949 г. – Виолета Димитрова, български хирург 1952 г. – Мартин О'Нийл, североирландски футболист 1952 г. – Стивън Барнс, американски писател 1954 г. – Рон Хауърд, американски режисьор 1956 г. – Юрий Трутнев, руски политик 1958 г. – Бертран Пикар, швейцарски учен 1963 г. – Томас Андерс, германски рок музикант (Modern Talking) 1964 г. – Пол Льо Гуен, френски футболист 1965 г. – Емил Съндой, румънски футболист 1966 г. – Зак Снайдър, американски режисьор 1967 г. – Францобел, австрийски писател 1969 г. – Хавиер Бардем, испански актьор 1970 г. – Ути Бъчваров, български актьор 1973 г. – Добромир Георгиев, български поет 1974 г. – Мария Манакова, сръбска шахматистка 1974 г. – Ромина Мондело, италианска актриса 1974 г. – Светослав Бърканичков, български футболист 1978 г. – Дженсън Екълс, американски актьор 1983 г. – Алисия, попфолк певица 1983 г. – Даниел Карвальо, бразилски футболист 1983 г. – Джорджие Четкович, черногорски футболист 1983 г. – Станка Златева, българска състезателка по борба 1985 г. – Андреас Отъл, немски футболист 1987 г. – Кеша, американска поп изпълнителка 1989 г. – Карлос Вела, мексикански футболист 1994 г. – Джъстин Бийбър, канадски изпълнител 1995 г. – Мария Сотирова, българска актриса Починали 589 г. – Свети Давид, патрон на Уелс (* 500 г.) 1383 г. – Амадей VI Савойски, граф на Савоя (* 1334 г.) 1643 г. – Джироламо Фрескобалди, италиански композитор (* 1853 г.) 1697 г. – Франческо Реди, италиански лекар, натуралист и поет (* 1626 г.) 1792 г. – Леополд II, император на Свещената Римска империя (* 1747 г.) 1862 г. – Питър Барлоу, британски математик, (* 1776 г.) 1865 г. – Анна Павловна, кралица на Нидерландия (* 1795 г.) 1875 г. – Матей Преображенски, български възрожденец (* 1828 г.) 1875 г. – Хенри Келет, ирландски хидролог (* 1806 г.) 1878 г. – Сава Геренов, български революционер (* 1852 г.) 1905 г. – Сава Михайлов, български революционер (* 1877 г.) 1911 г. – Якоб Вант Хоф, холандски химик, Нобелов лауреат през 1901 (* 1852 г.) 1914 г. – Иван Кършовски, български революционер (* 1839 г.) 1916 г. – Муне-Сюли, френски артист (* 1841 г.) 1925 г. – Оскар Ленц, германски изследовател (* 1848 г.) 1931 г. – Елисей Манов, български обществен деец (* ? г.) 1932 г. – Никола Пасхов, български революционер (* 1862 г.) 1936 г. – Михаил Кузмин, руски писател (* 1871 г.) 1938 г. – Габриеле д'Анунцио, италиански писател (* 1863 г.) 1944 г. – Георги Ликин, български партизанин (* 1889 г.) 1950 г. – Алфред Кожибски, философ семиотик (* 1879 г.) 1964 г. – Петър Романовски, руски шахматист (* 1892 г.) 1971 г. – Иван Снегаров, български историк (* 1883 г.) 1972 г. – Марко Рясков, български икономист (* 1883 г.) 1972 г. – Моше Снех, израелски комунист (* 1909 г.) 1984 г. – Джеки Куган, американски актьор (* 1914 г.) 1991 г. – Едуин Ланд, американски изобретател (* 1909 г.) 1992 г. – Мари Деа, френска актриса (* 1919 г.) 1995 г. – Владислав Листев, телевизионен водещ (* 1956 г.) 1995 г. – Георгес Кьолер, германски биолог, Нобелов лауреат през 1984 г. (* 1946 г.) 1997 г. – Ханс Роберт Яус, германски историк (* 1921 г.) 2006 г. – Александър Фол, български историк (* 1933 г.) 2012 г. – Лучио Дала, италиански поп певец, музикант и композитор (* 1943 г.) 2014 г. – Ален Рене, френски режисьор (* 1922 г.) Празници Православна църква – св. Евдокия Международен ден за борба против ядреното оръжие (отбелязва се по решение на Международната конференция за забрана на атомното и водородното оръжие, състояла се през 1977 г. в Хирошима (Япония) Международен ден на гражданската защита – Годишнина от създаването през 1972 г. на Международната организация за гражданска защита Световен ден на котката (в зависимост от конкретната държава, може да се отбелязва и на 8 август) Босна и Херцеговина – Ден на независимостта (от Югославия, 1992 г., национален празник) България – Баба Марта Италия – Матроналии – В чест на Юнона Луцина – покровителка на майчинството Румъния – Марцишор (Mărţişor) Уелс (Великобритания) – Ден на Свети Давид (национален празник) Швейцария – Ден на републиката Празник на органите за логистично осигуряване в Българската армия - Определен е със заповед на министъра на отбраната от 23 януари 2001 г. От 1995 г. до 2000 г. денят се празнува на 21 ноември като Ден на тиловите органи и служители от Управление "Материално-техническо осигуряване", а през 2000 г. - от Главно управление "Материално-техническо и медицинско осигуряване" при Генералния щаб на Българската армия. За първи път като Празник на органите по логистика на Българската армия се отбелязва през 2001 г.￼ 301


text: 1 април е 91-вият ден в годината според григорианския календар (92-ри през високосна). Остават 274 дни до края на годината. Събития 527 – Начело на Византия застава Юстиниан I 1572 – Група протестантски пирати превзема град Брийле. 1579 – Основан е университета във Вилнюс. 1657 – Обесен е Партений III Константинополски, вселенски патриарх. 1778 – Бизнесменът от Ню Орлийнз Оливър Полък създава знака на долара. 1803 – Френското правителство забранява да се дават имена на деца, които ги няма в календара. 1808 – Император Александър I провъзгласява присъединяването на Финландия към Русия. 1826 – Патентован е двигателят с вътрешно горене. 1875 – Първата метеорологична карта е публикувана в лондонския вестник „Таймс“. 1889 – В Чикаго се появява на пазара първата съвременна съдомиялна машина, изобретена от Джоузефин Кокрейн. 1891 – Художникът Пол Гоген отплавал за Таити. 1906 – Подписана е Международна конвенция за защита на птиците. 1916 – В България се въвежда Григорианския календар и датата не съществува в календара от тази година, като същия ден в хода на ПСВ е сключено временно споразумение между Австро-Унгария и Царство България за установяване сферите на влияние на двете държави в Албания. 1918 – Първата Световна Война: Създадени са Кралските Военновъздушни сили като амалгама от Кралския летателен корпус (Royal Flying Corps) и Кралската флотска въздухоплавателна служба (Royal Naval Air Service). 1933 – Немският крайцер Адмирал Шеер е спуснат на вода. 1936 – Основан е аржентинският ФК Лухан. 1937 – Бирма (днес Мианмар) се отделя от Индия. 1939 – Пада Втората испанска република. 1940 – В Ню Джърси е проведена първата демонстрация на електронен микроскоп. 1946 – Във Варна е създаден Държавен симфоничен оркестър. 1947 – В София е основан Съюз на българските композитори – творческа организация на композитори и музиковеди 1948 – Студената война: Започва блокадата на Берлин, след като контролираното от Съветския съюз правителство на Източна Германия, предприема проверки на пътния и жп трафик със Западен Берлин. 1959 – Създадена е Българска национална филмотека (първоначално името ѝ е Държавен филмов архив). 1960 – САЩ пускат в космоса първия в света метеорологичен изкуствен спътник. 1966 – В Сенегал е открит първият в света фестивал на африканското изкуство. 1976 – Стив Джобс и Стийв Возняк основават Apple Computer, Inc. 1979 – Иран е провъзгласен за ислямска република. 1987 – Американецът Стивън Нюмън завършва за 4 години първата околосветска пеша обиколка (36 200 км, посетени 20 страни на пет континента). 1997 – Кометата Хейл-Боп преминава през перихелий. 1998 – На публичен търг в Лондон цигулка Страдивариус е продадена за 1 526 000 долара – световен рекорд за цена на музикален инструмент. 2004 – Google стартира своята услуга за електронна поща Gmail. 2006 – Основана е официално Агенцията за борба с тежката организирана престъпност. 2009 – Хърватия и Албания стават членове на НАТО. Родени 1578 – Уилям Харви, английски лекар († 1657 г.) 1647 – Джон Уилмът, английски поет († 1680 г.) 1697 – Прево, френски писател и журналист, автор на „Манон Леско“ († 1763 г.) 1732 – Йозеф Хайдн, австрийски композитор († 1809 г.) 1753 – Жозеф дьо Местр, савойски философ († 1821 г.) 1809 – Николай Гогол, руски писател, поет и драматург († 1852 г.) 1815 – Ото фон Бисмарк, първи канцлер на обединена Германия († 1898 г.) 1842 – Араби-паша, египетски лидер († 1911 г.) 1847 – Йордан Брадел, български лекар († 1899 г.) 1852 – Стефан Бочаров, български военен лекар († 1937 г.) 1862 – Антон Митов, български художник († 1930 г.) 1868 – Едмон Ростан, френски драматург († 1918 г.) 1873 – Сергей Рахманинов, руски композитор († 1943 г.) 1875 – Едгар Уолъс, писател († 1932 г.) 1878 – Кирил Христов Совичанов, български революционер и учител († 1961 г.) 1881 – Октавиан Гога, румънски поет, общественик, политик и драматург († 1938 г.) 1884 – Георги Богровски, български политик († 1959 г.) 1887 – Леонард Блумфийлд, американски лингвист († 1949 г.) 1905 – Еманюел Муние, френски философ, представител на персонализма († 1950 г.) 1906 – Александър Сергеевич Яковлев, съветски авиоконструктор († 1989 г.) 1908 – Ейбрахам Маслоу, американски психолог († 1970 г.) 1909 – Бинка Вазова, българска художничка († 2007 г.) 1911 – Илия Пейков, български художник († 1988 г.) 1917 – Симон Барии, френска актриса († 2013 г.) 1920 – Велико Йорданов, български учител († 2004 г.) 1920 – Евгени Матеев, български икономист († 1997 г.) 1920 – Тоширо Мифуне, японски актьор и продуцент († 1997 г.) 1926 – Ан Макафри, американска писателка († 2011 г.) 1929 – Иван Станчов, български дипломат († 2021 г.) 1929 – Милан Кундера, чехословашки писател 1931 – Ролф Хохут, немски драматург († 2020 г.) 1931 – Петър Пашов, български езиковед († 2009 г.) 1933 – Клод Коен-Тануджи, френски физик, Нобелов лауреат 1938 – Ради Неделчев, български художник 1939 – Людмил Даковски, български учен 1939 – Петко Еврев, български архитект († 2020 г.) 1940 – Вангари Маатаи, кенийска активистка, Нобелов лауреат († 2011 г.) 1941 – Рашко Сугарев, български писател († 1995 г.) 1942 – Самюъл Дилейни, американски писател 1945 – Джан Батиста Кампаньола, италиански дипломат 1946 – Ариго Саки, италиански футболен треньор 1953 – Алберто Дзакерони, италиански футболист 1954 – Джанкарло Антоньони, италиански футболист 1961 – Сюзън Бойл, шотландска певица 1966 – Симеон Владов, български актьор и певец 1974 – Владимир Бесчастних, руски футболист 1975 – Магдалена Малеева, българска тенисистка 1978 – Силвия, българска попфолк певица 1980 – Ренди Ортън, американски кечист 1983 – Кристиан Шулц, немски футболист 1983 – Херман Пиетробон, аржентински футблист 1986 – Иреен Вюст, холандска скоростна кънкьорка 1987 – Дин Джънхуй, китайски снукър играч 2003 – Кристиян Върбановски, български актьор, певец, влогър и инфлуенсър Починали 1204 – Елеонор Аквитанска, съпруга на кралете Луи VII (Франция) и Хенри II (Англия) (* 1122 г.) 1548 – Зигмунт I Стари, полски крал и велик литовски княз (* 1467 г.) 1865 – Джудита Паста, италианска оперна певица, сопрано сфогато (* 1797 или 1798 г.) 1917 – Скот Джоплин, американски музикант (* 1868 г.) 1922 – Карл I, австрийски император (* 1887 г.) 1939 – Антон Макаренко, руски писател (* 1888 г.) 1940 – Стоян Брънчев, български лесовъд (* 1860 г.) 1944 – Иван Козарев, деец на БКП (* 1901 г.) 1944 – Митко Палаузов, дете партизанин (* 1930 г.) 1947 – Георгиос II, крал на Гърция (* 1890 г.) 1947 – Екатерина Каравелова, българска общественичка (* 1860 г.) 1952 – Ференц Молнар, унгарски писател (* 1878 г.) 1962 – Мишел дьо Гелдерод, белгийски драматург (* 1898 г.) 1962 – Ото Пьоцъл, австрийски невролог (* 1877 г.) 1965 – Иван Димов, български актьор (* 1897 г.) 1966 – Димитър Димов, български писател (* 1909 г.) 1968 – Лев Ландау, руски физик, Нобелов лауреат (* 1908 г.) 1973 – Йоланде Якоби, немски психолог (* 1890 г.) 1976 – Александър Шеманский, руски оперен певец (* 1900 г.) 1976 – Макс Ернст, германски художник (* 1891 г.) 1984 – Марвин Гей, американски музикант (* 1939 г.) 1991 – Марта Греъм, американска танцьорка (* 1894 г.) 2002 – Симо Хаюха, финландски снайперист (* 1905 г.) 2005 – Томас Клинг, немски поет (* 1957 г.) 2008 – Петър Славов, български барабанист (* 1941 г.) 2010 – Дзанис Дзанетакис, гръцки политик (* 1927 г.) 2011 – Георги Русев, български актьор (* 1928 г.) 2017 – Евгений Евтушенко, руски поет и писател (* 1932 г.) Празници Ден на шегата Начало на Седмицата на гората (1 април – 7 април) Международен ден на птиците - Отбелязва се от 1906 г. по силата на Конвенцията за защита на редките птици. Иран – Ден на Ислямската република (национален празник, 1979 г.) Кипър – Национален празник Малта – Ден на свободата Сан Марино – Национален празник Тайланд – Ден на държавната служба (1979 г.) ЮАР – Ден на семейството 401


text: 1 май е 121-вият ден в годината според григорианския календар (122-ри през високосна). Остават 244 дни до края на годината. Събития 1707 г. – Кралство Англия и Кралство Шотландия се обединяват под името Кралство Великобритания. 1776 г. – Създадено е тайното общество на илюминатите от философа Адам Вайсхаупт. 1786 г. – Състои се премиерата на операта Сватбата на Фигаро от Волфганг Амадеус Моцарт във Виена. 1851 г. – Провежда се първото световно изложение, което е открито от кралица Виктория. 1869 г. – Васил Левски започва втората си обиколка из България, по време на която създава революционни комитети. 1860 г. – Открита е жп гарата в Йол по линията Корк – Йол. 1873 г. – Излиза първият брой на вестник „Будилник“, редактор на който е Христо Ботев. 1884 г. – Публикувана е прокламация с искане за осемчасов работен ден в САЩ. 1931 г. – В Ню Йорк е открит 102-етажният Емпайър Стейт Билдинг. 1941 г. – Състои се премиерата на американския драматичен филм Гражданинът Кейн. 1948 г. – Образувана е Северна Корея, а Ким Ир Сен става първият ѝ президент. 1960 г. – Студената война: СССР сваля американски разузнавателен самолет над своя територия и задържа пилота Гари Пауърс. 1966 г. – Враца и с. Згориград са залети от хвостохранилището на мини „Плакалница“: 500 жертви, 2000 ранени. 1978 г. – Японецът Наоми Уемура става първият човек, достигнал сам Северния полюс. 1982 г. – Започват масови манифестации на полските работници срещу режима, които продължават три дена във Варшава, Гданск, Шчечин, Краков и други градове на страната. При сблъсъци със силите на реда са ранени над 1500 демонстранти, над 600 са арестувани. 1982 г. – Фолкландската война: В хода на войната между Аржентина и Великобритания Кралските военновъздушни сили атакуват позиции на аржентинската армия на Фолкландските острови. 1986 г. – 5 дни след Чернобилската авария съветската информационна агенция ТАСС съобщава официално за катастрофата. 2003 г. – Война в Ирак (2003): На борда на самолетоносача USS Abraham Lincoln американският президент Джордж Буш обявява края на мащабните военни действия в Ирак. 2004 г. – Естония, Кипър, Латвия, Литва, Малта, Полша, Словакия, Словения, Унгария и Чехия се присъединяват към Европейския съюз. 2009 г. – Еднополовият брак е узаконен в Швеция. 2011 г. – Президентът на САЩ Барак Обама обявява в официално обръщение от Белия дом, че Осама бин Ладен е убит в Пакистан. 2020 г. – Доказано е съществуването на алотропна форма на азота с кристална решетка, наподобяваща тази на черния фосфор. Родени 1218 г. – Рудолф I, крал на ромеите († 1291 г.) 1672 г. – Джоузеф Адисън, британски писател († 1719 г.) 1852 г. – Сантяго Рамон и Кахал, испански учен, Нобелов лауреат († 1934 г.) 1859 г. – Никола Рибаров, български военен деец († 1927 г.) 1866 г. – Борис Пожаров, български актьор († 1942 г.) 1872 г. – Хюго Алфвен, шведски композитор († 1960 г.) 1872 г. – Иван Андрейчин, български поет, белетрист, драматург, преводач и критик († 1934 г.) 1880 г. – Васил Ив. Стоянов, български детски поет († 1962 г.) 1881 г. – Пиер Теяр дьо Шарден, френски палеонтолог и теолог († 1955 г.) 1885 г. – Екатерина Ненчева, българска поетеса († 1920 г.) 1887 г. – Темелко Ненков, деец на БКП († 1925 г.) 1891 г. – Йордан Мечкаров, български журналист († 1954 г.) 1897 г. – Райна Касабова, българска медицинска сестра († 1969 г.) 1905 г. – Стою Костов Маринов – общественик, деец на кооперативното движение, деец на БКП († 1976 г.) 1917 г. – Даниел Дарийо, френска актриса († 2017 г.) 1923 г. – Джоузеф Хелър, американски писател († 1999 г.) 1923 г. – Юри Буков, български пианист († 2006 г.) 1925 г. – Скот Карпентър, американски астронавт († 2013 г.) 1927 г. – Валтер Цеман, австрийски футболист († 1991 г.) 1929 г. – Ралф Дарендорф, германско-британски политик († 2009 г.) 1930 г. – Литъл Уолтър, американски музикант († 1968 г.) 1933 г. – Васил Арнаудов, български хоров диригент и музикален педагог († 1991 г.) 1933 г. – Геласий, български духовник († 2004 г.) 1933 г. – Уве Гресман, немски поет и белетрист († 1969 г.) 1942 г. – Иван Дервишев, български актьор († 2012 г.) 1942 г. – Станчо Бончев, български футболист († 2013 г.) 1948 г. – Тери Гудкайнд, американски фентъзи писател († 2020 г.) 1949 г. – Пол Тътъл-старши, производител и дизайнер на мотоциклети 1955 г. – Стефан, глава на МПЦ 1957 г. – Мая Нешкова, българска певица 1959 г. – Чавдар Монов, български актьор и режисьор 1961 г. – Мариана Сендова, български физик 1968 г. – Оливер Бирхоф, германски футболист 1971 г. – Калоян Чакъров, български футболист 1973 г. – Оливер Ньовил, германски футболист 1975 г. – Марк-Вивиан Фое, камерунски футболист 1981 г. – Александър Хлеб, беларуски футболист 1985 г. – Адриан Олегов, български футболист 1987 г. – Сашко Пандев, македонски футболист 1987 г. – Тезджан Наимова, българска лекоатлетка Починали 408 г. – Аркадий, император на Източната Римска империя (* 337 г./338) 1277 г. – Стефан Урош I, сръбски крал (* ок. 1217 г.) 1555 г. – Марцел II, римски папа (* 1501 г.) 1572 г. – Пий V, римски папа (* 1504 г.) 1694 г. – Мария Елизабета Лемерихт, майка на Йохан Себастиан Бах (* 1644 г.) 1873 г. – Дейвид Ливингстън, шотландски изследовател (* 1813 г.) 1904 г. – Антонин Дворжак, чешки композитор (* 1841 г.) 1905 г. – Стою Костов Маринов – общественик, деец на кооперативното движение, комунист (* 1976) 1912 г. – Васил Диамандиев, български общественик и революционер (* ок. 1840) 1925 г. – Герасим Михайлов, български комунист (* 1878 г.) 1932 г. – Георги Иванов, български генерал (* 1858 г.) 1945 г. – Йозеф Гьобелс, нацистки министър на пропагандата (* 1897 г.) 1952 г. – Владимир Поптомов, български политик (* 1890 г.) 1954 г. – Йордан Мечкаров, български журналист (* 1891 г.) 1963 г. – Стефан Младенов, български езиковед и диалектолог (* 1880 г.) 1966 г. – Кирил Попов, български математик (* 1880 г.) 1978 г. – Арам Хачатурян, арменски композитор (* 1903 г.) 1993 г. – Пиер Береговоа, министър-председател на Франция (* 1925 г.) 1994 г. – Аертон Сена, бразилски автомобилен състезател (* 1960 г.) 2003 г. – Златка Измирлиева, български математик и педагог (* 1922 г.) 2007 г. – Захари Медникаров, български хоров диригент (* 1924 г.) 2010 г. – Хелън Уогнър, американска актриса (* 1918 г.) 2011 г. – Иван Славков, български спортен деятел (* 1940 г.) Празници Международен ден на самоеда Международен Ден на труда и на международната работническа солидарност България – Празник на Конфедерацията на независимите синдикати България – Празник на градовете Първомай и Суворово, и на селата Първомай, Дъбова Махала, Сливовик, Цонево България – Празник на в. „Дума“ и на левия печат в България Германия, Финландия, Източна Франция, Чехословакия, Румъния, Словакия, Швеция и др. – Валпургиева нощ – езически празник, свързван с Шабаша на вещиците, символ на края на зимата, засаждането на майско дърво и запалването на големи огньове. Описана е в драмата Фауст на Гьоте и в други литературни призведения. Ирландия и Шотландия – Белтейн – Празник на магьосниците и Празник на огньовете Китай и Тайван – празник на морската богиня Мазу, майка на предците Маршалови острови – Ден на независимостта (от САЩ, реално от 21 октомври 1986 г.) и Ден на конституцията (1979 г., национален празник) Хавай – Празник на гирляндите Римски празници Празник на богинята Бона Деа Ден на Ларите Източници 501


text: 1 юни е 152-рият ден в годината според григорианския календар (153-ти през високосна). Остават 213 дни до края на годината. Събития 193 г. – Римският император Дидий Юлиан е убит на третия месец от своето управление. 1778 г. – Основан е град Мариупол в днешна Украйна. 1792 г. – Кентъки става 15-ият щат на САЩ. 1796 г. – Тенеси става 16-ият щат на САЩ. 1831 г. – Експедицията на британския морски офицер и изследовател Джеймс Кларк Рос открива Северния магнитен полюс. 1850 г. – Българските земи под османско владичество: Избухва масово Въстание в Северозападна България. 1858 г. – Георги Раковски е назначен за надзирател в Херсонската духовна семинария в Одеса. 1867 г. – Торонто избран за столица на провинция Онтарио в Канада 1876 г. – В подножието на връх Вола във Врачанската планина, след сражение с части на османската армия е прострелян смъртоносно Христо Ботев, като почитта се отдава традиционно на 2 юни. 1879 г. – България е приета за член на Всемирния пощенски съюз. 1880 г. – Приет е първият държавен бюджет на Българското княжество за 1880/81, одобрен от 2. ОНС през декември същата година. 1913 г. – Непосредствено след края на Балканската война представители на Сърбия и Гърция подписват в Солун Гръцко-сръбски договор, с който си разпределят бившите османски територии в Македония. 1913 г. – Начело на коалиционното правителство на Народната и на Прогресивнолибералната партия застава Стоян Данев. 1913 г. – В 11 ч. и 35 мин. Северна България е разтърсена от земетресение, тежки са пораженията в Горна Оряховица, Велико Търново, Лясковец. 1922 г. – На първата конференция на комитета Народен сговор в София ръководството се поема от проф. Александър Цанков. 1935 г. – В Англия са въведени автомобилните номера и изпитите за получаване на свидетелство за правоуправление. 1942 г. – България във Втората световна война: На гарнизонното стрелбище в София е разстрелян българския генерал Владимир Заимов. 1944 г. – Приключва мандата на Добри Божилов като министър-председател на България, за нов премиер е избран Иван Багрянов. 1945 г. – Приета е наредба-закон за подпомагане на борците против фашизма и техните семейства. 1950 г. – За първа година в 51 страни на света се чества учредения от Съвета на Международната демократична федерация Международен ден за защита на децата. 1954 г. – Състои се премиерата на филма „Границата“. 1956 г. – Подписано е споразумение за установяване на дипломатически отношения между Народна република България и Република Судан. 1979 г. – На децата до 3 г. и бременните жени започват да са предоставят безплатни лекарства при домашно лечение. 1980 г. – CNN започва излъчване. 1981 г. – В София е открито двуседмично Световно биенале на архитектурата. 1996 г. – Опозицията в България провежда първите в Европа предварителни избори за определяне на общ кандидат за президент; действащият президент д-р Желю Желев, подкрепен от ДПС, БЗНС и ДП, е елиминиран от кандидата на СДС Петър Стоянов. 2000 г. – Българският телевизионен канал bTV започва да излъчва за пръв път. 2001 г. – Непалското кралско семейство е избито от престолонаследника принц Дипендра, който след това се самоубива. 2005 г. – На национален референдум Нидерландия отхвърля Европейската конституция. 2006 г. – Радио N-JOY започва да излъчва за пръв път. 2009 г. – Самолет Airbus A330 пътуващ по маршрута Рио де Жанейро – Париж на „Air France“ се разбива над Атлантическия океан вследствие удар от мълния. Загиват всички 216 пътници и 12 членен екипаж – 9 стюардеси и 3 пилоти. Родени 1076 г. – Мстислав I, велик княз на Киевска Рус († 1132 г.) 1780 г. – Карл фон Клаузевиц, пруски генерал († 1831 г.) 1790 г. – Фердинанд Раймунд, австрийски драматург († 1836 г.) 1796 г. – Никола Леонар Сади Карно, френски физик († 1832 г.) 1804 г. – Михаил Глинка, руски композитор († 1857 г.) 1815 г. – Отон I (Гърция), крал на Гърция († 1867 г.) 1917 г. – Уилям Ноулс, американски химик, Нобелов лауреат († 2012 г.) 1926 г. – Мерилин Монро, американска актриса († 1962 г.) 1926 г. – Серги Йоцов, български футболист и треньор († 2012 г.) 1927 г. – Жана Костуркова, българска художничка († 2010 г.) 1935 г. – Норман Фостър, английски архитект 1937 г. – Колийн Маккълоу, австралийска писателка († 2015 г.) 1937 г. – Морган Фрийман, американски актьор 1940 г. – Рене Обержоноа, американски актьор 1947 г. – Рон Денис, британски механик от Формула 1 1953 г. – Пламена Гетова, българска актриса 1953 г. – Георги Станчев, естраден певец 1956 г. – Петра Морсбах, немска писателка 1956 г. – Том Ъруин, американски актьор 1958 г. – Намбарин Енхбаяр, президент на Монголия 1959 г. – Иван Билярски, български историк 1959 г. – Мартин Брандъл, британски пилот от Формула 1 1962 г. – Адриан Видяну, кмет на Букурещ 1967 г. – Андрей Чорбанов, български имунолог и депутат в XLV и XLVI НС – Роджър Санчес, американски DJ 1968 г. – Джейсън Донован, австралийски актьор 1968 г. – Матиас Руст, германски авиатор 1973 г. – Петър Калчев, български актьор 1974 г. – Акис Зикос, гръцки футболист 1974 г. – Аланис Морисет, канадска певица 1977 г. – Сара Уейн Келис, американска актриса 1980 г. – Оливър Джеймс, британски актьор 1982 г. – Жюстин Енен, белгийска тенисистка 1985 г. – Марио Иполито, анголски футболист 1988 г. – Нами Тамаки, японска певица 1996 г. – Том Холанд, американски актьор 2004 г. – Крисия Тодорова, българска певица Починали 193 г. – Дидий Юлиан, римски император (* 133 г.) 657 г. – Евгений I, римски папа (* ?) 1434 г. – Владислав II, Велик княз на Литва (* ок. 1362 г.) 1477 г. – Шарлот дьо Валоа, френска благородничка (* 1446 г.) 1815 г. – Луи Бертие, френски маршал (* 1753 г.) 1823 г. – Луи Даву, френски маршал (* 1770 г.) 1846 г. – Григорий XVI, римски папа (* 1765 г.) 1868 г. – Джеймс Бюканън, 15-и президент на САЩ (* 1791 г.) 1876 г. – Христо Ботев, български поет и революционер (* 1848 г.) 1894 г. – Николай Ге, руски художник, передвижник (* 1831 г.) 1936 г. – Христина Морфова, българска оперна певица (* 1889 г.) 1937 г. – Любомир Милетич, български филолог (* 1863 г.) 1938 г. – Йодьон фон Хорват, австрийски писател (* 1863 г.) 1942 г. – Владимир Заимов, български генерал (* 1888) 1944 г. – Йорданка Чанкова, деятелка на младежкото революционно движение (* 1911) 1944 г. – Начо Иванов, български комунист (* 1904) 1946 г. – Йон Антонеску, румънски генерал (* 1882 г.) 1958 г. – Гаврил Кацаров, български историк и филолог (* 1874 г.) 1968 г. – Хелън Келер, американска общественичка (* 1880 г.) 1971 г. – Никола Кожухаров, живописец и сценограф, ученик на Мърквичка (* 1892 г.) 1971 г. – Райнхолд Нибур, американски теолог (* 1892 г.) 1977 г. – Рудолф Витлачил, чехословашко-австрийски футболист (* 1912 г.) 1987 г. – Ерол Бароу, министър-председател на Барбадос (* 1920 г.) 1990 г. – Милош Зяпков, български писател (* 1940 г.) 1996 г. – Майкъл Фокс, американски актьор (* 1921 г.) 2001 г. – Бирендра Бир Бикрам Шах, крал на Непал (* 1945 г.) 2005 г. – Владимир Савон, украински шахматист (* 1940 г.) 2005 г. – Мариана Димитрова, българска актриса (* 1954 г.) 2008 г. – Йозеф Лапид, израелски журналист (* 1931 г.) 2008 г. – Ив Сен Лоран, френски моден дизайнер (* 1936 г.) 2010 г. – Андрей Вознесенски, руски поет (* 1933 г.) 2017 г. – Танкред Дорст, немски писател (* 1925 г.) 2018 г. – Синан Сакич, сръбски певец (* 1956 г.) Празници Международен ден на детето Бахамски острови – Ден на труда България – Ден на град Враца и на селата Априлово, Безмер, Гранитово, Гьоврен, Дуранкулак, Одърци, Свобода, Церово Кения – Мадарка – Ден на свободата Монголия – Ден на децата Палау – Ден на президента Самоа – Ден на независимостта (от Нова Зеландия, 1962 г., национален празник Заб.: Държавата получава независимостта си на 1 януари, но празникът е преместен на 1 юни поради причини от климатичен характер) Тунис – Ден на конституцията и победата (1959 г.) 601


text: 1 юли е 182-рият ден в годината според григорианския календар (183-ти през високосна година). Остават 183 дни до края на годината. Събития 69 г. – Веспасиан е издигнат за император на Римската империя от легионите. 1097 г. – Битка при Дорилеон: Кръстоносците водени от принц Боемунд I Антиохийски побеждават селджукската армия, водена от Килич Арслам I. 1847 г. – В САЩ са пуснати в употреба първите залепващи пощенски марки. 1863 г. – Американска гражданска война: Започва Битката при Гетисбърг. 1881 г. – II велико народно събрание суспендира Търновската конституция, като гласува исканите от княз Александър Батенберг извънредни властови пълномощия да управлява страната в следващите седем години. 1894 г. – Основан е бразилският футболен клуб Клуб де Регаташ Ботафого, предшественик на днешния Ботафого от Рио де Жанейро. 1905 г. – Алберт Айнщайн прави публично достояние създадената от него Теория на относителността. 1907 г. – В САЩ са създадени първите военновъздушни сили. 1911 г. – Полският биохимик Казимир Функ открива витамините. 1916 г. – Първата световна война: Започва една от най-кръвопролитните битки през войната – Битката при Сома. 1921 г. – По предложение на Александър Теодоров-Балан е въведена правописна реформа. 1942 г. – Втората световна война: След 8-месечна обсада германската армия овладява Севастопол. 1960 г. – Двете Сомалии – британска и италианска получават независимост и се обединяват в една държава. 1962 г. – Руанда и Бурунди стават независими от Белгия държави. 1968 г. – В Женева е подписан Договор за неразпространение на ядрените оръжия от СССР, САЩ, Великобритания и други страни. 1975 г. – Людмила Живкова оглавява културното ведомство на Народна република България. 1976 г. – Португалия предоставя автономия на Мадейра. 1980 г. – В Полша избухва стачка, ръководена от профсъюза Солидарност. 1996 г. – Неврокопският митрополит Пимен е избран за патриарх от алтернативния Свети Синод. 1997 г. – Китайска народна република възстановява суверенитета си над Хонконг, с което приключва 156-годишното колониално управление на Обединеното кралство. 1997 г. – В България е въведен валутен борд и българския лев е приравнен към германската марка (1 DEM = 1000 BGN). 2000 г. – В България започва здравна реформа, чието цел е да замести безплатното здравеопазване. 2002 г. – Основан е Международният наказателен съд, който разглежда дела на лица за геноцид, престъпления срещу човечеството, военни престъпления и престъпления на агресия. 2004 г. – Космическият апарат Касини-Хюйгенс, по съвместна програма на НАСА и ЕКА, влиза в орбита около Сатурн. 2009 г. – Открит е новият терминал на Летище Пловдив. Родени 1646 г. – Готфрид Лайбниц, германски математик и философ († 1716 г.) 1742 г. – Георг Кристоф Лихтенберг, германски математик и физик († 1799 г.) 1804 г. – Жорж Санд, френска писателка († 1876 г.) 1847 г. – Хайнрих Гелцер, немски историк († 1906 г.) 1872 г. – Луи Блерио, френски авиоконструктор и пилот – пионер († 1936 г.) 1879 г. – Леон Жуо, френски профсъюзен деятел, Нобелов лауреат († 1954 г.) 1889 г. – Вера Мухина, руска скулпторка († 1953 г.) 1899 г. – Константинос Цацос, президент на Гърция († 1987 г.) 1899 г. – Чарлз Лотън, английски артист († 1962 г.) 1902 г. – Уилям Уайлър, американски режисьор от френски произход († 1981 г.) 1909 г. – Никола Парапунов, комунистически партизанин († 1943 г.) 1909 г. – Сергей Закариадзе, грузински актьор († 1990 г.) 1911 г. – Сергей Соколов, съветски маршал († 2012 г.) 1914 г. – Ахмед Хасан ал-Бакър, иракски политик († 1982 г.) 1915 г. – Уили Диксън, американски блус музикант († 1992 г.) 1916 г. – Оливия дъ Хавиланд, американска актриса († 2020 г.) 1919 г. – Ханс Бендер, немски писател († 2015 г.) 1920 г. – Амалия Родригеш, португалска певица († 1999 г.) 1921 г. – Йежи Стефан Ставински, полски сценарист и режисьор († 2010 г.) 1921 г. – Маргарита Дупаринова, българска актриса († 2005 г.) 1922 г. – Стоян Стоянов, български психиатър († 1999 г.) 1926 г. – Робърт Фогел, американски икономист, Нобелов лауреат през 1993 г. († 2013 г.) 1929 г. – Джералд Еделман, американски биохимик и имунолог, Нобелов лауреат през 1972 г. († 2014 г.) 1931 г. – Лесли Карон, френско-американска актриса 1931 г. – Мирон Иванов, български писател († 1988 г.) 1931 г. – Сейни Кунче, нигерски военен диктатор († 1987 г.) 1931 г. – Станислав Гроф, чешки психиатър 1933 г. – Никола Лечев, български баскетболист 1934 г. – Сидни Полак, американски режисьор († 2008 г.) 1938 г. – Александър Курляндски, съветски писател († 2020 г.) 1938 г. – Едуард Захариев, български режисьор († 1996 г.) 1939 г. – Паскал Гилевски, македонски писател 1941 г. – Майрън Шолс, канадски икономист, Нобелов лауреат през 1997 г. 1944 г. – Стоян Райчевски, български публицист 1950 г. – Дейвид Дюк, американски политик 1952 г. – Дан Акройд, канадски актьор 1956 г. – Юлия Кънчева, българска актриса († 2019 г.) 1961 г. – Даяна Спенсър, принцеса на Уелс († 1997 г.) 1961 г. – Карл Луис, американски атлет 1962 г. – Доминик Кийтинг, британски актьор 1967 г. – Памела Андерсън, канадски модел 1967 г. – Светлана Смолева, българска актриса 1968 г. – Георги Ангелов, български поет 1971 г. – Джулиан Никълсън, американска актриса 1976 г. – Патрик Клуйверт, нидерландски футболист 1977 г. – Лив Тайлър, американска актриса 1979 г. – Форест Грифин, американски ММА боец и актьор 1982 г. – Анелия, българска певица 1982 г. – Кармела ДеЧезаре, американски модел и кечистка 1982 г. – Хилари Бъртън, американска актриса 1985 г. – Леа Сейду, френска актриса и модел 1991 г. – Серенай Саръкая, турска актриса 1994 г. – Елена Тодорова, българска спортистка 1998 г. – Холи Стийл, британска певица 2003 г. – Тейт Макрей, канадска певица Починали 251 г. – Деций Траян, римски император (* 207 г.) 251 г. – Херений Етруск, римски император (* 227 г.) 1109 г. – Алфонсо VI, крал на Леон и Кастилия (* 1040 г.) 1784 г. – Вилхелм Фридеман Бах, германски композитор (* 1710 г.) 1836 г. – Феликс дьо Божур, френски дипломат (* 1765 г.) 1839 г. – Махмуд II, султан на Османската империя (* 1785 г.) 1853 г. – Николай Ст. Палаузов, български търговец (* 1776 г.) 1881 г. – Херман Лоце, германски философ (* 1817 г.) 1881 г. – Анри Дьовил, френски физик и химик (* 1818 г.) 1891 г. – Михаил Когълничану, румънски държавник (* 1817 г.) 1896 г. – Хариет Бичър Стоу, американска писателка (* 1811 г.) 1905 г. – Джон Хей, американски политик (1838 г.) 1944 г. – Таня Савичева, руска ученичка (* 1930 г.) 1950 г. – Елиел Сааринен, финландски архитект (* 1873 г.) 1961 г. – Луи-Фердинан Селин, френски писател (* 1894 г.) 1971 г. – Уилям Лорънс Браг, австралийски физик, Нобелов лауреат (* 1890 г.) 1974 г. – Хуан Перон, президент на Аржентина (* 1895 г.) 1982 г. – Герасим Младенов, български актьор (* 1916 г.) 1990 г. – Иван Серов, руски офицер (* 1905 г.) 1993 г. – Герт Хофман, немски писател (* 1931 г.) 1997 г. – Джошуа Хасан, гибралтарски политик (* 1915 г.) 1997 г. – Робърт Мичъм, американски актьор (* 1917 г.) 2001 г. – Николай Басов, руски физик, Нобелов лауреат (* 1922 г.) 2003 г. – Нхау, намибийски актьор (* 1944 г.) 2004 г. – Марлон Брандо, американски актьор (* 1924 г.) 2004 г. – Ричард Мей, британски юрист (* 1938 г.) 2004 г. – Тодор Скаловски, македонски композитор (* 1909 г.) 2005 г. – Иван Колев, български футболист (* 1930 г.) 2009 г. – Карл Молдън, американски актьор (* 1912 г.) 2011 г. – Васа Ганчева, българска журналистка и водеща (* 1946 г.) 2015 г. – Христо Стоянов-Едрин, български писател и журналист (* 1958 г.) Празници Православна църква – Празник на светите братя Козма и Дамян, в България се почита сред народа като Свети Врач. Ден на билкаря и на народния лечител. Международен ден на архитектурата (от 1985 г.) Армения – Ден на прокурорите Британски Вирджински острови – Ден на Вирджинските острови България – Джулай Гана – Ден на републиката (1961 г.) Канада – Ден на Канада (национален празник) Канада – Ден на унижението (създаден през 1923 г. от страна на китайските имигранти в Канада, за да привлекат вниманието на канадските власти по въпросите на имиграцията в страната) Киргизстан – Ден на данъчната служител Китай – Ден на комунистическата партия Лесото – Ден на семейството Молдова – Ден на данъчната служба Руанда и Бурунди – Ден на независимостта (1962 г., от Белгия, национални празници в двете държави) Русия – Ден на морския и речния флот Сомалия – Ден на независимостта (1960 г., от Италия) и Ден на обединението на двете Сомалии (национален празник) Суринам – Ден на свободата Турция – Ден на Военноморските сили Украйна – Ден на архитекта Вижте също Джулай 701


text: 1 август е 213-ият ден в годината според григорианския календар (214-и през високосна). Остават 152 дни до края на годината. Събития 527 г. – Юстиниан I става самостоятелен владетел на Източната Римска империя. 902 г. – Арабите, оглавявани от династията Аглабиди, завладяват последната крепост на Византия на остров Сицилия – Таормина. 1291 г. – Три централни швейцарски кантона подписват Федерална харта (Bundesbrief), с която се създава Швейцарската конфедерация. 1208 г. – Българо-латински войни: В Битката при Пловдив армията на Втората българска държава е разгромена от рицарите на Латинската империя; българите са изтласкани от Тракия. 1461 г. – Едуард IV е коронован за крал на Англия. 1492 г. – Фердинанд Арагонски и Изабела I прогонват евреите от Испания. 1498 г. – Христофор Колумб акостира на континентална Америка при Венецуела. 1619 г. – Във Вирджиния (дн. САЩ) са докарани с кораби първите африкански роби. 1774 г. – Джоузеф Пристли открива кислорода и потвърждава предишното откритие на този химичен елемент от Карл Вилхелм Шееле. 1798 г. – Революционни войни: В Абукирския залив, Египет, започва морска битка, в която адмирал Хорацио Нелсън унищожава флотата на Наполеон Бонапарт. 1800 г. – Кралство Великобритания и Кралство Ирландия се обединяват в Обединено кралство Великобритания и Ирландия. 1834 г. – Отменено е робството в Британската империя, около 770 280 роби стават свободни граждани. 1876 г. – Колорадо става 38-ия щат на САЩ. 1879 г. – Създадена е Дунавската военна флотилия, с което се поставя началото на българските ВМС. 1885 г. – В Санкт Петербург е отпечатана първата българска банкнота с номинал 20 лева. 1888 г. – От Виена потегля първият влак по линията Виена – Цариград. 1894 г. – Избухва Китайско-японската война. 1895 г. – Излиза първият брой на списание Лов и риболов. 1902 г. – САЩ купуват правата за Панамския канал от Франция. 1907 г. – На остров Браунси започва първият скаутски лагер, организиран от британския генерал Робърт Бейдън-Пауъл. 1912 г. – В София е сформирана Аеропланна рота – първата самолетна част в България. 1914 г. – Първата световна война: Германия обявява война на Русия три дни преди Великобритания да обяви война на Германия. 1924 г. – Основан е АС Монако. 1926 г. – Открита е първата отсечка от теснопътната железопътна линия Септември – Добринище, от гара Септември до гара Велинград. 1928 г. – Създадена е Радиослужба към БТА. 1936 г. – В Берлин се откриват 11-те Летни олимпийски игри от Адолф Хитлер. 1944 г. – Втора световна война: Във Варшава Армия Крайова започва Варшавското въстание срещу нацистката окупация на Полша; бунтът продължава 63 дни преди да бъде потушен от германците. 1953 г. – Създадена е Информационна агенция на САЩ (ЮСИА). 1960 г. – Кипър получава своята независимост. 1960 г. – Република Дахомей (по-късно преименувана на Бенин) обявява национална независимост от Франция. 1960 г. – Град Исламабад е обявен за федерална столица на Пакистан. 1967 г. – Израел анексира Източен Йерусалим. 1968 г. – Хасанал Болкиах е коронован за 29-и султан на Бруней. 1971 г. – На Медисън Скуеър Гардън (Ню Йорк) се провежда благотворителен концерт пред 40 хил. души, на който са събрани около 244 хил. долара за нуждите на УНИЦЕФ в Бангладеш; концертът е организиран от Джордж Харисън и Рави Шанкар, сред изпълнителите са Боб Дилън, Ерик Клептън, Ринго Стар и др. 1975 г. – 33 европейски страни, САЩ и Канада, подписват в Хелзинки Заключителния акт от споразумението за човешките права, който води до създаването на Организация за сигурност и сътрудничество в Европа. 1981 г. – В САЩ започва излъчване музикалният тв канал MTV. 1990 г. – Желю Желев е избран от VII велико народно събрание за председател (президент) на Република България. 1991 г. – XXXVI народно събрание на Република България решава да не поднови договора за дружба, сътрудничество и взаимна помощ със СССР от 1967 г. 2001 г. – България, Кипър, Латвия, Малта, Словения и Словакия се присъединяват към Европейската агенция за околна среда. 2004 г. – При пожар в супермаркет в Асунсион (Парагвай) загиват 396 души и над 500 са ранени. Родени 10 г. пр.н.е. – Клавдий, римски император († 54 г.) 126 г. – Пертинакс, римски император († 193 г.) 1520 г. – Зигмунт II Август, Крал на Полша и Велик княз на Литва († 1572 г.) 1626 г. – Шабатай Цви, еврейски лъжемесия († 1676 г.) 1744 г. – Жан-Батист Ламарк, френски биолог († 1829 г.) 1770 г. – Уилям Кларк, американски изследовател († 1838 г.) 1819 г. – Херман Мелвил, американски романист, есеист и поет († 1891 г.) 1829 г. – Иван Сеченов, руски физиолог († 1905 г.) 1849 г. – Джордж Доусън, канадски геолог и геодезист († 1901 г.) 1857 г. – Анастас Янков, български военен и революционер († 1906 г.) 1858 г. – Ханс Рот, австрийски композитор († 1884 г.) 1862 г. – Иван Пашинов, български военен деец († 1936 г.) 1872 г. – Димитър Мирасчиев, български революционер († 1917 г.) 1873 г. – Кръстьо Раковски, български, румънски, съветски политик и дипломат († 1941 г.) 1889 г. – Валтер Герлах, немски физик († 1979 г.) 1893 г. – Александрос I, крал на Гърция († 1920 г.) 1899 г. – Джеймс Ейнджъл, американски авиатор († 1956 г.) 1921 г. – Джак Креймър, американски тенисист († 2009 г.) 1924 г. – Абдула бин Абдул Азис, крал на Саудитска Арабия († 2015 г.) 1924 г. – Жорж Шарпак, френски физик, Нобелов лауреат през 1992 († 2010 г.) 1925 г. – Димитър Русков, български хоров диригент († 2010 г.) 1925 г. – Ернст Яндл, немски поет и драматург († 2000 г.) 1930 г. – Пиер Бурдийо, френски социолог († 2002 г.) 1933 г. – Антонио Негри, италиански философ-марксист 1936 г. – Ив Сен Лоран, френски моден дизайнер († 2008 г.) 1942 г. – Джанкарло Джанини, италиански актьор 1945 г. – Вили Кавалджиев, български рок певец († 2010 г.) 1945 г. – Дъглас Ошероф, американски физик, Нобелов лауреат през 1996 г. 1948 г. – Дейвид Гемел, британски писател († 2006 г.) 1950 г. – Любомир Котев, български писател и белетрист 1951 г. – Томи Боулин, американски китарист († 1976 г.) 1952 г. – Зоран Джинджич, министър-председател на Сърбия († 2003 г.) 1953 г. – Игор Дамянов, български политик († 2019 г.) 1953 г. – Мартин Гудман, британски историк и писател 1959 г. – Джо Елиът, британски рок музикант 1961 г. – Ален Берг, бивш канадски пилот от Форума 1 1961 г. – Николай Станчев, български актьор († 2021 г.) 1962 г. – Божидар Искренов, български футболист 1963 г. – Кулио, американски рап изпълнител 1964 г. – Димитър Митовски, български режисьор 1964 г. – Каспар Капарони, италиански актьор 1965 г. – Сам Мендес, английски режисьор 1967 г. – Валентин Иванов, български астроном и писател 1968 г. – Дан Донеган, американски рок музикант 1971 г. – Александър Ангелов, български юрист 1972 г. – Вадим Милов, швейцарски шахматист 1980 г. – Елеонора Манчева, български фотомодел 1980 г. – Мансини, бразилски футболист 1981 г. – Стивън Хънт, ирландски футболист 1984 г. – Бастиан Швайнщайгер, германски футболист 1986 г. – Елена Веснина, руска тенисистка 1988 г. – Неманя Матич, сръбски футболист 1988 г. – Иван Думиника, молдовски историк от български произход 1989 г. – Стефани Хуанг, американска певица Починали 30 пр.н.е. г. – Марк Антоний, римски пълководец (* 83 пр.н.е. г.) 527 г. – Юстин I, римски император (* 450 г.) 1137 г. – Луи VI, крал на Франция (* 1081 г.) 1146 г. – Всеволод II, велик княз на Киевска Рус (* 1094 г.) 1464 г. – Козимо Медичи, основател на династията Медичи (* 1386 г.) 1557 г. – Олаф Магнус, шведски писател (* 1490 г.) 1714 г. – Кралица Анна (* 1665 г.) 1831 г. – Уилям Хенри Леонард По, американски моряк и поет (* 1807 г.) 1859 г. – Стефан Богориди, османски държавник (* 1780 г.) 1887 г. – Михаил Катков, руски публицист (* 1818 г.) 1912 г. – Йоаким Груев, български просветител (* 1828 г.) 1924 г. – Димитър Вълнаров, български военен деец (* 1859 г.) 1926 г. – Израел Зангвил, английски писател (* 1864 г.) 1934 г. – Михаил Розов, български революционер (* 1874 г.) 1941 г. – Наум Арнаудов, български революционер (* 1876 г.) 1944 г. – Стефан Чавдаров, български революционер (* 1883 г.) 1959 г. – Жан Бера, френски пилот от Формула 1 (* 1921 г.) 1967 г. – Рихард Кун, германски химик и биохимик, Нобелов лауреат (* 1900 г.) 1968 г. – Мито Хадживасилев, югославски политик (* 1922 г.) 1970 г. – Ото Варбург, германски биохимик, Нобелов лауреат (* 1883 г.) 1973 г. – Валтер Улбрихт, германски политик (* 1893 г.) 1977 г. – Гари Пауърс, американски летец (* 1929 г.) 1987 г. – Пола Негри, американска актриса (* 1897 г.) 1992 г. – Маргарита Алигер, руска поетеса (* 1915 г.) 1997 г. – Святослав Рихтер, съветски пианист (* 1915 г.) 1998 г. – Ева Барток, унгарска актриса (* 1927 г.) 2002 г. – Мария Нейкова, българска поппевица и композиторка (* 1945 г.) 2003 г. – Мари Трентинян, френска актриса (* 1962 г.) 2005 г. – Фахд бин Абдул Азис, крал на Саудитска Арабия (* 1923 г.) 2005 г. – Ъруин Сандърс, американски социолог (* 1909 г.) 2008 г. – Симон Мирман, френска дизайнерка (* 1912 г.) 2009 г. – Мария Корасон Акино, първата жена, президент на Филипините (* 1933 г.) Празници Ден на градинаря Честването на празника е възобновено на 1 август 1993 година в град Брезово, Пловдивско, от членове на БЗНС Азербайджан – Ден на азербайджанската азбука и език Ангола и Ливан – Ден на армията Барбадос, Тринидад и Тобаго, Бермуди, Гвиана и Ямайка – Ден на еманципацията (по повод забраната на робството в Британската империя, 1832 г.) Бенин – Ден на независимостта (1960 г., от Франция, национален празник) Демократична република Конго – Ден на родителите Йоркшир, Англия – Ден на Йоркшир Либия – Ден на въоръжените сили Никарагуа – Ден на фиестата Русия – Ден на тиловите войски от въоръжените сили на Руската федерация Украйна – Ден на военноморския флот Швейцария – Национален ден на Швейцария (по повод подписването на Федералната харта, 1291 г.) 801


text: 1 септември е 244-тият ден в годината според григорианския календар (245-и през високосна). Остават 121 дни до края на годината. Събития 1271 г. – Григорий X е избран за римски папа. 1364 г. – Папа Урбан V издава указ за създаване на Краковската академия. 1581 г. – Казашкият атаман Ермак Тимофеевич започва военния си поход в Сибир. 1804 г. – Немският астроном Карл Лудвиг Хардинг открива третия астероид в Слънчевата система – 3 Юнона. 1870 г. – Френско-пруската война: В Битката при Седан Прусия постига решителна победа. 1887 г. – Съставено е петнадесетото правителство на България, начело със Стефан Стамболов. 1897 г. – В Бостън, Масачузетс е открито първото метро в Северна Америка. 1914 г. – Санкт Петербург сменя името си на Петроград. 1916 г. – Първа световна война: България обявява война на Румъния. 1920 г. – Франция създава Ливан, който е под френска протектура до 1946 г. 1923 г. – Голямото земетресение в Канто опустошава района на Токио в Япония, жертвите са над 140 000, а бездомните 2,5 милиона. 1928 г. – Албания е обявена за кралство и първи крал става Зог I. 1937 г. – Открит е изложбеният център Ърлс Корт Сентър в Лондон, Великобритания. 1939 г. – Втора световна война: Нацистка Германия напада Полша, с което започва войната. 1950 г. – В Париж се състои първият конгрес на Международната астрономическа федерация. 1965 г. – Създадена е израелската комунистическа партия Маки. 1968 г. – Водачът на Пражката пролет Александър Дубчек претърпява автомобилна катастрофа и по-късно умира през 1992 г. 1969 г. – След държавен преврат в Либия, полковник Муамар ал-Кадафи взима властта, която по-късно предава на Народни Комитети. 1972 г. – В Рейкявик, Исландия, американецът Боби Фишер побеждава руснака Борис Спаски и става световен шампион по шахмат. 1974 г. – Във Враца е открит газопроводът СССР-НРБ. 1979 г. – Американският космически кораб Пионер 11 става първият апарат, който посещава Сатурн, като минава покрай планетата на разстояние от 21 000 км. 1983 г. – Студената война: Съветски изтребител „Су-15“ на СССР сваля над остров Сахалин, южнокорейски пътнически самолет Боинг-747 (Call sign: KOREAN AIR 007), който неволно навлиза в съветското въздушно пространство поради грешно зададен маршрут в навигационната система на самолета от пилотите. Сваленият самолет е превозвал 246 пътници + 23 души екипаж, като е изпълнявал редовен полет от Ню Йорк за Сеул (с междинно кацане в Анкоридж). Свален е, след като се отклонява 500 километра от курса. Загиват всичките 269 души на борда. Инцидентът предизвика сериозно влошаване, на и без това обтегнатите отношения между СССР и САЩ. Президентът на САЩ Роналд Рейгън, след инцидента обявява кръстоносен поход срещу комунизма. 1985 г. – Съвместна американско-френска експедиция локализира останките на Титаник. 1991 г. – Узбекистан обявява независимостта си от СССР. 1997 г. – 11 миньори загиват в мини Бобов дол вследствие на експлозия. 1999 г. – Ботев (Луковит) отново започва дейност 2004 г. – Терористичен акт в Беслан: Въоръжени терористи взимат за заложници стотици ученици в руския град Беслан в Северна Осетия. Родени 1336 г. – Стефан Урош V, сръбски крал и цар († 1371 г.) 1637 г. – Никола Катина, френски Генерал († 1712 г.) 1854 г. – Сава Коев, български опълченец и журналист 1858 г. – Трайко Китанчев, български революционер († 1895 г.) 1864 г. – Александър Танев, български военен († 1932 г.) 1875 г. – Едгар Бъроуз, американски писател († 1950 г.) 1876 г. – Иван Вулпе, български оперен певец и музикален педагог († 1929 г.) 1878 г. – Александра Сакскобургготска, британска принцеса († 1942 г.) 1887 г. – Блез Сандрар, швейцарски писател и поет († 1961 г.) 1888 г. – Симеон Петров, български авиатор († 1950 г.) 1896 г. – Бхактиведанта Свами Прабхупада, индийски религиозен водач († 1977 г.) 1898 г. – Димитър Талев, български писател († 1966 г.) 1898 г. – Фридрих Георг Юнгер, немски писател († 1977 г.) 1899 г. – Анастас Петров, български балетист († 1978 г.) 1911 г. – Михаил Михеев, руски писател († 1993 г.) 1922 г. – Златка Измирлиева, български математик и педагог († 2003 г.) 1923 г. – Роки Марчиано, американски боксьор († 1969 г.) 1925 г. – Рой Глаубер, американски физик, Нобелов лауреат († 2018 г.) 1932 г. – Христо Недялков, български композитор († 2013 г.) 1933 г. – Атанас Ценев, български сценарист 1939 г. – Лили Томлин, американска актриса 1942 г. – Антониу Лобу Антунеш, португалски писател 1942 г. – Каролайн Чери, американска писателка 1944 г. – Леонард Слаткин, американски диригент 1945 г. – Мустафа Балел, турски писател 1946 г. – Но Му-хен, южнокорейски политик († 2009 г.) 1951 г. – Тимъти Зан, американски писател 1953 г. – Валентин Пензов, български композитор († 2019 г.) 1954 г. – Филип Вуянович, президент на Черна Гора 1955 г. – Тодор Митов, български футболист 1956 г. – Катерина Евро, българска актриса 1956 г. – Прамод Митал, индийски бизнесмен 1957 г. – Валентин Княжевич, български даскал, историк-краевед и генеалог 1957 г. – Глория Естефан, кубинска певица 1959 г. – Нели Топалова, българска актриса 1961 г. – Тонино Бенакиста, френски писател 1962 г. – Рууд Гулит, холандски футболист 1963 г. – Светослав Минчев, български публицист 1967 г. – Андреас Майер, немски писател 1968 г. – Димитър Авджийски, български футболист 1971 г. – Хакан Шюкюр, турски футболист 1983 г. – Кирил Терзиев, български борец 1989 г. – Близнаците Бил Каулиц и Том Каулиц, немски музиканти (Токио Хотел) 1996 г. – Зендая Колман, американска певица и актриса 1997 г. – Чон Чонг Кук, южнокорейски певец, автор на песни и продуцент на звукозаписи. Починали 1557 г. – Жак Картие, френски пътешественик (* 1491 г.) 1687 г. – Хенри Мор, английски философ (* 1614 г.) 1715 г. – Луи XIV, крал на Франция (* 1638 г.) 1838 г. – Уилям Кларк, американски пътешественик и откривател (* 1770 г.) 1906 г. – Джузепе Джакоза, италиански писател, драматург и либретист (* 1847 г.) 1920 г. – Константин Кирков, български военен деец (* 1869 г.) 1948 г. – Чарлз Биард, американски историк (* 1874 г.) 1953 г. – Жак Тибо, френски цигулар (* 1880 г.) 1953 г. – Теодор Капидан, румънски лингвист (* 1879 г.) 1958 г. – Димитър Дечев, български класически филолог (* 1877 г.) 1970 г. – Зорка Йорданова, българска драматична актриса (* 1904 г.) 1970 г. – Франсоа Мориак, френски писател, Нобелов лауреат през 1952 г. (* 1885 г.) 1981 г. – Алберт Шпеер, нацистки архитект и министър на военната промишленост (* 1905 г.) 1982 г. – Владислав Гомулка, полски комунистически политик и държавник (* 1905 г.) 1988 г. – Луис Алварес, американски физик, Нобелов лауреат през 1968 г. (* 1911 г.) 1992 г. – Пьотър Ярошевич, полски партиен и държавен деец (* 1909 г.) 1996 г. – Люба Велич, българо-австрийска певица (* 1913 г.) 2003 г. – Райнер Малковски, немски поет (* 1939 г.) Празници Православна църква – Начало на Църковната нова година; свети Симеон Стълпник (Симеоновден) Ден на движението на необвързаните страни – Чества се от 1981 г. На тази дата през 1961 г. в Белград представители на 25 държави от Африка, Азия и Европа участват в Първата конференция на необвързаните страни Празник на Криводол – На 1 септември 1969 г. е обявен за град България – Ден на Драгоман (за 2012 г.) – Чества се първата събота, след 29 август. Датата се определя с решение на Общински съвет и е във връзка с обявяването на Драгоман за град през 1963 г. Италия – Празник на град Аквино Либия – Ден на Революцията (1969 г., държавен преврат под ръководството на Муамар Кадафи, национален празник) Пуерто Рико – Ден на труда Русия – Ден на знанието (първи учебен ден) Сингапур – Ден на учителя Словакия – Ден на конституцията (1992 г., национален празник) Узбекистан – Ден на независимостта (от СССР, 1991, национален празник) 901


text: 1 октомври е 274-тият ден в годината според григорианския календар (275-и през високосна). Остават 91 дни до края на годината. Събития 331 пр.н.е. – Големият пълководец Александър Македонски побеждава в Битка при Гавгамела армията на персийския владетел Дарий III и завладява Персийската империя. 1218 г. – Папа Хонорий III освобождава тевтонските рицари от съдебната власт на местните епископи. 1791 г. – Провежда се първото заседание на Законодателното събрание на Франция. 1814 г. – Започва Виенският конгрес, който цели да преначертае политическата карта на Европа след победата над Наполеон по-рано. 1874 г. – Избухва голям пожар в Поморие – унищожени са над 550 сгради. 1888 г. – Основан е Софийският университет „Св. Климент Охридски“. 1890 г. – Светият Синод на Българската православна църква окончателно се установява в София. 1890 г. – Създаден е Национален парк Йосемити в Калифорния, САЩ. 1899 г. – Съставено е 19 Правителство на България на Либералната партия начело с Тодор Иванчов. 1910 г. – Терористи взривяват сградата на вестник Лос Анджелис Таймс, загиват 21 души. 1934 г. – В испанския парламент влизат трима министри от Испанската конфедерация на независимата десница, което довежда до въстания на социалисти и анархисти в Астурия и Каталония. 1936 г. – Генерал Франциско Франко става генералисимус и държавен глава на националистическото правителство в Испания. 1938 г. – Германия анексира Судетската област. 1942 г. – Извършен е първият полет на първия американски реактивен самолет Bell XP-59 „Aircomet“. 1946 г. – Приключват Нюрнбергските процеси, след като са издадени присъди срещу 24 от най-известните нацистки лидери. 1946 г. – Основана е организацията с нестопанска цел Менса. 1947 г. – Правителството на САЩ възстановява дипломатическите отношения с България след Втората световна война. 1948 г. – Основан е чешкият футболен тим Дукла в Прага. 1949 г. – Народна република България анулира договора за приятелство, сътрудничество и взаимна помощ със Социалистическа федеративна република Югославия, под натиска на СССР, и започва широка идеологическа кампания срещу правителството на Йосип Броз Тито. 1949 г. – Мао Дзъдун провъзгласява създаването на Китайската народна република. 1958 г. – Мароко и Тунис се присъединяват към Лигата на арабските държави. 1960 г. – Кипър извоюва свободата си от Великобритания 1960 г. – Открит е завод „Електроника“ в София; до 1972 г. е сред първите и най-големи производители на електронни калкулатори в Европа. 1967 г. – Групата Pink Floyd започва първото си турне в САЩ. 1970 г. – Състои се погребението на президента на Египет Гамал Абдел Насър, по време на което много хора са стъпкани от милионната тълпа. 1971 г. – В град Орландо, щата Флорида е открит увеселителния парк Disney World. 1977 г. – Бразилският футболист Пеле прекратява спортната си кариера. 1982 г. – Хелмут Шмит подава оставка от поста канцлер на ФРГ и е наследен на поста от Хелмут Кол. 1992 г. – Стартира Cartoon Network. 1992 г. – Създадена е Държавната агенция за българите в чужбина. 1992 г. – В Литва е въведена нова парична единица, наречена лит. 2004 г. – Открива се Тараклийският държавен университет. 2005 г. – По време на терористичен акт в индонезийския остров Бали загиват 26 души и стотици са ранени. 2014 г. – В резултат от авария в завод „Миджур“, причинена от взрив, загиват 15 души. Родени 208 г. – Александър Север, римски император († 235 г.) 1207 г. – Хенри III, английски крал († 1272 г.) 1685 г. – Карл VI, Свещен римски император, крал на Бохемия, Унгария и Хърватия († 1740 г.) 1754 г. – Павел I (Русия), император на Русия († 1801 г.) 1791 г. – Сергей Аксаков, руски писател и обществен деец, литературен и театрален критик († 1859 г.) 1855 г. – Анани Явашов, български просветен деец († 1934 г.) 1865 г. – Пол Дюка, френски композитор и музикален критик († 1935 г.) 1888 г. – Димо Сяров, български писател († 1965 г.) 1889 г. – Чавдар Мутафов, български писател († 1954 г.) 1890 г. – Любомир Золотович, български актьор († 1945 г.) 1893 г. – Ип Ман, майстор на бойното изкуство „винг чун“ († 1972 г.) 1898 г. – Коста Шулев, деец на БКП и БКМС († 1925 г.) 1898 г. – Марко Марчевски, български писател († 1962 г.) 1903 г. – Владимир Хоровиц, американски пианист от украински произход († 1989 г.) 1903 г. – Пиер Вейрон, френски автомобилен състезател († 1970 г.) 1907 г. – Георги Минчев, деец на БКП († 1942 г.) 1911 г. – Веселина Геновска, българска писателка († 1960 г.) 1911 г. – Захари Жандов, български кинорежисьор († 1998 г.) 1912 г. – Лев Гумильов, руски географ, историк и философ († 1992 г.) 1920 г. – Александър Попов, български футболист 1921 г. – Джеймс Уитмор, американски актьор († 2009 г.) 1922 г. – Чженин Янг, американски физик от китайски произход, Нобелов лауреат 1924 г. – Джими Картър, 39-и президент на САЩ, Нобелов лауреат 1925 г. – Мария Столарова, българска художничка († 2016 г.) 1927 г. – Олег Ефремов, руски актьор и режисьор († 2000 г.) 1928 г. – Лорънс Харви, британски актьор († 1973 г.) 1930 г. — Филип Ноаре, френски актьор († 2006 г.) Ричард Харис, ирландски актьор († 2002 г.) 1935 г. — Нина Стамова, българска актриса († 2019 г.) Джули Андрюс, британска певица, актриса и автор 1937 г. – Райко Стойнов, български футболист († 2010 г.) 1943 г. – Хусто Хорхе Падрон, испански поет 1947 г. – Аарон Цихановер, израелски биолог Нобелов лауреат 1951 г. – Валентина Атанасова, българска поетеса 1954 г. – Владимир Уручев, български политик 1961 г. – Сумру Яврочук, турска актриса 1963 г. – Лъчезар Танев, български футболист 1966 г. – Джордж Уеа, либерийски футболист и политик 1971 г. – Драгомира Бонева, българска актриса 1981 г. – Жулио Баптища, бразилски футболист 1988 г. – Кариба Хайн, австралийска актриса и танцьорка 1989 г. – Бри Ларсън, американска актриса и певица 1990 г. – Хазал Кая, турска актриса Починали 1499 г. – Марсилио Фичино, италиански хуманист и философ (* 1433 г.) 1578 г. – Хуан Австрийски, испански военачалник (* 1547 г.) 1684 г. – Пиер Корней, френски писател и драматург (* 1606 г.) 1911 г. – Вилхелм Дилтай, немски философ (* 1833 г.) 1933 г. – Руси Коджаманов, български композитор, диригент и музикален педагог († 1866 г.) 1964 г. – Стефан Ангелов, български лекар (* 1878 г.) 1968 г. – Романо Гуардини, германски писател и философ-теолог (* 1885 г.) 1972 г. – Луис Лики, археолог и биолог (* 1903 г.) 1974 г. – Петко Задгорски, български художник (* 1902 г.) 1977 г. – Лазар Парашкеванов, български архитект (* 1890 г.) 2006 г. – Атанас Михайлов, български футболист (* 1949 г.) 2007 г. – Мариане Фриц, австрийска писателка (* 1948 г.) 2013 г. – Том Кланси, американски писател (* 1947 г.) 2018 г. – Шарл Азнавур, френски певец (* 1924 г.) 2019 г. – Карел Гот, чешки поп певец (* 1939 г.) Празници Световен ден за борба с хепатита – Определен от консорциум, в който влизат 15 организации от Европа и Близкия изток, за подкрепа на пациентите Международен ден на вегетарианството – Учреден през 1977 г. с решение на световния конгрес на вегетарианците във Великобритания по инициатива на Северноамериканската организация на вегетарианците Международен ден на възрастните хора – Определен от Общото събрание на ООН през 1990 година, първото му отбелязване е през 1991 година. ЮНЕСКО – Световен ден на музиката (Отбелязва се от 1975 г. по решение на Международния съвет за музика при ЮНЕСКО) Австрия – Ден на кафето Боливия – Народен ден на Библията България Българска православна църква – Покров на Пресвета Богородица, Преп. Йоан Кукузел Ден на Застрахователя – Обявен е за професионален празник през февруари 1996 г. с решение на Асоциацията на българските застрахователи и Съюза на частните застрахователи Ден на поезията Празник на Академията на Министерство на вътрешните работи (МВР) – Обявен с Решение на 39-ото Народно събрание от 14 юни 2002 г. Празник на българските певци и музиканти – Обявен е през 1980 г. по повод 700-годишнината от рождението на св. Йоан Кукузел Професионален празник на зенитно-ракетните войски – Отбелязва се от 1 октомври 1960 година, когато в Казахстанската степ български дивизион за първи път осъществява боен пуск на зенитна ракета Камерун – Празник на обединението Кипър – Ден на независимостта (от Великобритания, 1960 г., национален празник) Китай – Ден на Китайската народна република (1949 г., национален празник) Нигерия – Ден на независимостта (от Великобритания, 1960 г., национален празник) Сан Марино – Инвеститура на Регента Сингапур – Ден на детето Тувалу – Ден на независимостта (от Кирибати, 1975 г., национален празник) Узбекистан – Ден на учителя Южна Корея – Ден на въоръжените сили Япония – Национален празник на кафето Източници A01


text: 1 ноември е 305-ият ден в годината според григорианския календар (306-и през високосна). Остават 60 дни до края на годината. Събития 79 г. – Започва едно от големите изригвания на вулкана Везувий. 1478 г. – папска була на Сикст IV за въвеждане на инквизицията в Кастилия. Начало на испанската инквизиция. 1520 г. – Фернандо Магелан открива проток между Атлантическия океан и Тихия океан, който по-късно е наречен Магеланов проток. 1755 г. – Лисабонското земетресение: Лисабон е почти напълно разрушен, загиват между 60 и 100 хил. души 1897 г. – Учреден е ФК Ювентус (Торино). 1900 г. – Започва да функционира първата в България водноелектрическа централа, ВЕЦ Панчарево, която захранва 600 лампи, осветяващи София. 1909 г. – В Пловдив за първи път е честван Денят на народните будители. 1914 г. – Първата световна война: Край брега на Чили започва една от големите морски битки между германския и британския военни флотове – битката при Коронел. 1922 г. – Последният султан на Османската империя, Мехмед VI, абдикира. В Царство България денят е обявен на 31 октомври същата година за – празник на народните будители. 1928 г. – Цар Борис III открива 10-километровата жп линия Асеновград – Пловдив. 1928 г. – Турският президент Мустафа Кемал Ататюрк въвежда съвременната 29-буквена турска азбука, която заменя старата османска турска азбука в официалния турски език. 1943 г. – Огласена е Московската декларация от съюзниците в т.нар. антихитлеристка коалиция, по силата на която СССР се присъединява към атлантическата формулировка за „безусловната капитулация“ на страните от Оста. 1944 г. – Създадена е Българската хорова капела „Светослав Обретенов“. 1944 г. – Във Великобритания е създадено първото дружество на привържениците на веганството. 1946 г. – Провежда се първият мач в историята на NBA. 1954 г. – В Алжир избухва въстание за независимост от Франция. 1962 г. – Монголия става член на ЮНЕСКО. 1964 г. – Отворени са временни проходи през Берлинската стена. 1974 г. – Открита е водноелектрическата каскада Белмекен - Сестримо. 1981 г. – Антигуа и Барбуда придобива независимост от Великобритания. 1989 г. – В Одеса, Украйна, е основан българският вестник Роден край. 1993 г. – Влиза в сила Маастрихтският договор, с който се създава Европейския съюз 1998 г. – Създаден е Европейският съд по правата на човека. Родени 1757 г. – Антонио Канова, италиански скулптор († 1822 г.) 1778 г. – Густав IV, крал на Швеция († 1837 г.) 1842 г. – Стоян Новакович, сръбски учен и политик († 1915 г.) 1864 г. – Елизавета Фьодоровна, руска княгиня († 1918 г.) 1871 г. – Ангелко Кръстич, македонски поет († 1952 г.) 1871 г. – Стивън Крейн, американски писател († 1900 г.) 1873 г. – Божан Ангелов, български критик († 1958 г.) 1878 г. – Карлос Сааведра Ламас, аржентински политик, Нобелов лауреат († 1959 г.) 1879 г. – Пал Телеки, министър-председател на Унгария († 1941 г.) 1880 г. – Алфред Вегенер, немски метеоролог и геолог († 1930 г.) 1884 г. – Анибале Бергонзоли, италиански офицер († 1973 г.) 1887 г. – Лорънс Стивън Лоури, британски художник († 1976 г.) 1888 г. – Борис Георгиев, български художник († 1962 г.) 1889 г. – Филип Ноел-Бейкър, британски активист за мир с канадски произход, Нобелов лауреат († 1982 г.) 1897 г. – Карло Луканов, български комунист († 1982 г.) 1902 г. – Ойген Йохум, немски диригент († 1987 г.) 1911 г. – Анри Троая, френски писател и историк († 2007 г.) 1921 г. – Илзе Айхингер, австрийска поетеса († 2016 г.) 1923 г. – Гордън Диксън, канадски писател фантаст († 2001 г.) 1924 г. – Сюлейман Демирел, министър-председател и президент на Турция († 2015 г.) 1924 г. – Янко Янков, български актьор († 1989 г.) 1925 г. – Надя Тодорова, българска актриса († 2016 г.) 1926 г. – Гюнтер де Бройн, немски писател († 2020 г.) 1929 г. – Димитър Йорданов, български футболист († 1996 г.) 1930 г. – Иван Колев, български футболист († 2005 г.) 1938 г. – Ибрахим Касимов, български аграрен учен и общественик († 2007 г.) 1938 г. – Пламен Дончев, български актьор 1939 г. – Бернар Кушнер, френски общественик 1943 г. – Салваторе Адамо, белгийски певец 1944 г. – Иван Бенчев, български изкуствовед († 2012 г.) 1944 г. – Рафик Харири, министър-председател на Ливан († 2005 г.) 1947 г. – Георги Петканов, български политик († 2015 г.) 1950 г. – Робърт Лафлин, американски физик, Нобелов лауреат 1952 г. – Лари Флинт, американски издател 2021 1953 г. – Нанси Дейвис, американска астронавтка 1954 г. – Димитър Ефремов, български футболист 1957 г. – Питър Оустръм, американски артист 1958 г. – Рейчъл Тикотин, американска актриса 1962 г. – Антъни Кийдис, американски певец (Red Hot Chili Peppers) 1965 г. – Мариела Гемишева, български дизайнер 1973 г. – Айшвария Рай, индийска актриса 1974 г. – Сибин Майналовски, български писател, журналист и дизайнер 1975 г. – Елена Петрова, българска актриса 1981 г. – Пиер Фич, канадски гей порно актьор 1983 г. – Наталия Тена, британска актриса 1984 г. – Милош Красич, сръбски футболист Починали 1496 г. – Филип Калимах, италиански писател (* 1437 г.) 1804 г. – Йохан Фридрих Гмелин, германски учен (* 1748 г.) 1860 г. – Александра Фьодоровна, императрица на Русия (* 1798 г.) 1865 г. – Джон Линдли, английски ботаник (* 1799 г.) 1877 г. – Янко Матушка, словашки поет (* 1821 г.) 1892 г. – Иван Богоров, български енциклопедист (* 1820 г.) 1893 г. – Ян Матейко, полски художник (* 1838 г.) 1894 г. – Александър III, император на Русия (* 1845 г.) 1903 г. – Теодор Момзен, германски писател, Нобелов лауреат, (* 1817 г.) 1907 г. – Алфред Жари, френски поет (* 1873 г.) 1922 г. – Методий Кусев, български духовник (* 1838 г.) 1928 г. – Иван Антонов, български революционер (* 1882 г.) 1941 г. – Христо Ников, деец на БКП (* 1911 г.) 1944 г. – Шарл Дил, френски учен (* 1859 г.) 1949 г. – Никола Жеков, български офицер (* 1865 г.) 1953 г. – Александър Гиргинов, български политик (* 1889 г.) 1956 г. – Пиетро Бадолио, италиански политик (* 1871 г.) 1958 г. – Яхия Кемал Беятлъ, турски поет (* 1884 г.) 1972 г. – Езра Паунд, американски поет (* 1885 г.) 1979 г. – Мейми Айзенхауер, първа дама на САЩ (1953 – 1961) (* 1896 г.) 1993 г. – Северо Очоа, испански биохимик, Нобелов лауреат през 1959 г. (* 1905 г.) 1995 г. – Васил Ильоски, македонски писател (* 1900 г.) 2000 г. – Стивън Рънсиман, британски историк (* 1903 г.) 2006 г. – Донка Паприкова, социален работник (* 1915 г.) 2006 г. – Стойчо Мазгалов, български актьор (* 1930 г.) 2007 г. – Пол Тибетс, американски генерал (* 1915 г.) 2008 г. – Димитър Калчев, български политик (* 1945 г.) 2010 г. – Пенка Цицелкова, българска актриса (* 1943 г.) 2014 г. – Уейн Статик, американски музикант (* 1965 г.) Празници Световен ден на веганството Римокатолическа църква – Ден на Вси светии България Ден на народните будители „Ден на светото рождение йоанско“ Свети безсребърници и чудотворци Козма и Дамян Асийски Ден на българската наука – От 1991 г. Съюзът на учените в България отбелязва Деня на народните будители и като свой празник. Ден на българската журналистика – Отбелязва се в Деня на народните будители, с решение на Съюза на българските журналисти. В деня на празника се връчват наградите на съюза. Алжир – Ден на революцията и на независимостта (от Франция, 1962 г., национален празник) Антигуа и Барбуда – Ден на независимостта (от Великобритания, 1981 г., национален празник) Британски Вирджински острови – Ден на свободата Словения – Ден на възпоменанието B01


text: 1 декември е 335-ият ден в годината според григорианския календар (336-и през високосна). Остават 30 дни до края на годината. Събития 1145 г. – Започва Вторият кръстоносен поход. 1347 г. – Българският цар Иван Александър се жени за еврейката Сара, която приема свето кръщение и християнското име Теодора. 1408 г. – Москва е обсадена от войските на татарския хан Едигей. 1640 г. – Португалия възвръща независимостта си от Испания и Жуау IV отново се възкачва на трона. 1648 г. – По време на Английската революция е пленен крал Чарлз I. 1742 г. – Руската императрица Елисавета нарежда евреите да бъдат изгонени от Русия. 1804 г. – Наполеон Бонапарт се жени за Жозефина Боарне. 1822 г. – Педро I е коронован за император на Бразилия. 1822 г. – 11-годишният Ференц Лист дебютира като пианист на концерт във Виена. 1835 г. – Ханс Кристиян Андерсен издава първата си книга с приказки. 1855 г. – Пощата в Канада въвежда като услуга паричния превод. 1864 г. – В Русия е въведено разделяне на гимназиите на хуманитарни и технически. 1887 г. – Британският писател Артър Конан Дойл публикува разказ, в който за първи път главен герой е детектива Шерлок Холмс. 1891 г. – Американецът Джеймс Нейсмит изобретява играта баскетбол. 1913 г. – В автомобилните заводи Форд е пусната първата поточна линия. 1918 г. – Исландия става автономно кралство, но все още обединено с Дания. 1918 г. – Румъния се обявява за обединена държава след като Трансилвания става част от страната, а преди това, на 27 март същата година са присъединени Бесарабия и Буковина. 1918 г. – Провъзгласено е Кралство на сърби, хървати и словенци, по-късно преименувано на Кралство Югославия. 1939 г. – Втората световна война: Окупационните власти на Варшава издават разпореждане всички евреи да носят като отличителен знак Звездата на Давид. 1943 г. – Втората световна война: В Техеран (Иран) е закрита конференцията на държавните лидери от Антихитлеристката коалиция Франклин Рузвелт, Уинстън Чърчил и Йосиф Сталин. 1944 г. – България във Втората световна война: С дислоцирането на сформираната през ноември 1944 г. Първа българска армия командвана от генерал Владимир Стойчев в Югославия на сръбско -унгарската граница започва Втория период на водената срещу нацистка Германия Отечествена война на България 1944-1945 г. 1953 г. – Отпечатан е първият брой на еротичното списание Плейбой. 1956 г. – В България е обявено приключването на преброяване на населението, резултатите от което са обявени на 17 януари 1957 г. 1956 г. – В Мелбърн е установен рекорд по посещаемост на бейзболен мач – 114 хиляди зрители. 1959 г. – Студената война: 12 държави подписват във Вашингтон Антарктическия договор, с който Антарктида се запазва за ядрени взривове и складиране на радиоактивни материали и се забраняват военни дейности на този континент. 1972 г. – С извеждане в космоса на българска апаратура на съветския спътник Интеркосмос 8 България е вписана като 18-ата космическа страна в регистъра на ООН. 1981 г. – Създаден е дарителският фонд 1300 години България. 1987 г. – Започва строителството на Тунела под Ла Манш. 1988 г. – За първи път се чества Световният ден за борба срещу СПИН. 1990 г. – Френските и британските строителни работници се срещат под Ла Манш при строителството на Тунела под Ла Манш. 1990 г. – Създадено е Националното бюро по заетостта, днешната Агенция по заетостта. 1991 г. – На състоялия се референдум украинците категорично гласуват за независимост от СССР. 2000 г. – България е извадена от негативния Шенгенски визов списък. 2009 г. – Влиза в сила Договорът от Лисабон, който заменя двата договора, осигуряващи конституционна основа на Европейския съюз – Договора от Маастрихт и Римските договори. Родени 1081 г. – Луи VI, крал на Франция († 1137 г.) 1083 г. – Ана Комнина, византийска историчка († 1153 г.) 1716 г. – Етиен Морис Фалконе, френски скулптор († 1791 г.) 1743 г. – Мартин Клапрот, немски химик, откривател на урана и циркония († 1817 г.) 1761 г. – Мадам Тюсо, създателка на музея на восъчните фигури в Лондон († 1850 г.) 1792 г. – Николай Лобачевски, руски математик († 1856 г.) 1812 г. – Владимир Гете, руско-френски духовник († 1892 г.) 1854 г. – Алексей Павлов, руски геолог († 1929 г.) 1867 г. – Игнаци Мошчицки, президент на Полша († 1946 г.) 1868 г. – Никола Генадиев, български политик († 1923 г.) 1874 г. – Тодор Луканов, български политик († 1946 г.) 1884 г. – Александра Датска, кралица на Великобритания († 1925 г.) 1884 г. – Михаил Кремен, български белетрист и мемоарист († 1964 г.) 1886 г. – Рекс Стаут, американски писател († 1975 г.) 1888 г. – Иван Данчов, български лексикограф († 1956 г.) 1889 г. – Василий Блюхер, съветски маршал († 1938 г.) 1893 г. – Атанас Илиев, психолог и философ († 1985 г.) 1896 г. – Георгий Жуков, съветски военен и държавник, маршал († 1974 г.) 1896 г. – Петко Стайнов, български композитор († 1977 г.) 1897 г. – Иван Хаджимарчев, български писател († 1957 г.) 1899 г. – Бончо Бочев, музикален педагог и диригент, създател на хор „Бодра смяна“ († 1975 г.) 1910 г. – Йордан Спасов, български актьор († 1984 г.) 1912 г. – Минору Ямасаки, японски архитект († 1986 г.) 1914 г. – Богдан Добранов, български духовник († 1983 г.) 1922 г. – Всеволод Бобров, съветски футболист и хокеист († 1979 г.) 1923 г. – Давид Овадия, български поет († 1995 г.) 1925 г. – Любомир Кабакчиев, български актьор († 1986 г.) 1929 г. – Алфред Моисиу, албански военен и 5-и президент на Албания 1932 г. – Цветана Гълъбова, българска актриса († 2019 г.) 1935 г. – Уди Алън, американски режисьор и актьор 1937 г. – Вайра Вике-Фрайберга, президент на Латвия 1938 г. – Иван Пушкаров, български политик 1945 г. – Бет Мидлър, американска певица и актриса 1947 г. – Добринка Станкова, българска актриса († 2022 г.) 1947 г. – Теодосий Теодосиев, български учител 1949 г. – Пабло Ескобар, колумбийски наркобарон († 1993 г.) 1951 г. – Александър Александров, български космонавт 1951 г. – Иван Добрев, български генерал 1951 г. – Сийка Келбечева, българска спортистка 1958 г. – Янко Русев, български щангист 1960 г. – Керъл Алт, американски супермодел и актриса 1964 г. – Салваторе Скилачи, италиански футболист 1967 г. – Нестор Карбонел, американски актьор 1971 г. – Крис Ванс, австралийски актьор 1974 г. – Кощиня, португалски футболист 1975 г. – Марио Домингес, мексикански автомобилен състезател 1977 г. – Брад Делсън, американски музикант (Линкин Парк) 1977 г. – Мария Илиева, българска поп певица 1979 г. – Антоний Аргиров, български актьор 1982 г. – Диего Кавалиери, бразилски футболист 1985 г. – Шанел Престън, американска порнографска актриса Починали 1135 г. – Хенри I, крал на Англия (* ок. 1068) 1455 г. – Лоренцо Гиберти, италиански скулптор и ювелир (* ок. 1378) 1521 г. – Лъв X, римски папа (* 1475 г.) 1633 г. – Изабела-Клара Испанска, щатхалтер на Испанска Нидерландия (* 1566 г.) 1755 г. – Морис Грийн, английски композитор (* 1696 г.) 1825 г. – Александър I, император на Русия (* 1777 г.) 1866 г. – Джордж Еверест, британски геодезист и географ (* 1790 г.) 1888 г. – Антим I, български екзарх и политик (* 1816 г.) 1906 г. – Александър Вулев, български революционер (* ? г.) 1918 г. – Герасим Струмишки, български митрополит (* 1860 г.) 1927 г. – Аврам Аврамов, български военен деец (* 1859 г.) 1934 г. – Бончо Боев, висш български финансист (* 1859 г.) 1937 г. – Тихомир Павлов, български публицист и общественик (1880) 1947 г. – Годфри Харолд Харди, британски математик (* 1877 г.) 1952 г. – Виторио Орландо, италиански правист и политик (* 1860 г.) 1972 г. – Ип Ман, китайски майстор по бойни изкуства (* 1893 г.) 1973 г. – Давид Бен-Гурион, министър-председател на Израел (* 1886 г.) 1979 г. – Вергил Димов, български политик (* 1901 г.) 1991 г. – Джордж Стиглър, американски икономист, Нобелов лауреат през 1982 г. (* 1911 г.) 1996 г. – Бабрак Кармал, афганистански политик (* 1929 г.) 1997 г. – Стефан Грапели, френски и американски музикант, цигулар (* 1908 г.) 2001 г. – Павел Садирин, съветски футболист и треньор (* 1942 г.) 2004 г. – Бернард Холандски, принц на Холандия (* 1911 г.) 2006 г. – Веселин Савов, български актьор (* 1945 г.) 2006 г. – Клод Жад, френска киноактриса (* 1948 г.) 2009 г. – Петко Йотов, български полковник, военен историк, директор на Националния военноисторически музей (* 1947 г.) 2011 г. – Криста Волф, немска писателка (* 1929 г.) 2011 г. – Елизабет Йънг-Бруел, американски психотерапевт (* 1946 г.) 2014 г. – Георги Янакиев, български състезател по мотокрос (* 1941 г.) 2021 г. – Надя Савова, българска актриса (* 1936 г.) Празници Световна здравна организация – Световен ден за борба със СПИН (от 1988 г.) Румъния – Годишнина от възвръщането на Трансилвания и обединението на Румъния (1918 г., национален празник) Португалия – Ден на възстановяването на независимостта (от Испания, 1640 г.) и Ден на младежта ЦАР – Ден на републиката (1958 г., получена автономия от Франция, национален празник) Чад – Фестивал на свободата и демокрацията Австралия – Първи ден на лятото Ботевград – Празник на града C01