text: 29 август е 241-вият ден в годината според григорианския календар (242-ри през високосна). Остават 124 дни до края на годината. Събития 587 г. пр.н.е. – Навуходоносор II разрушава Соломоновия храм. 70 г. – Император Тит разрушава Втория храм. 135 г. – Легионите под командването на император Адриан и предводителството на Юлий Север превземат крепостта Бейтар, с което се слага край на Втората юдейско-римска война. 1521 г. – Османските турци завладяват Белград. 1526 г. – Османската армия, начело със султан Сюлейман Великолепни, разбива унгарците при Мохач. 1541 г. – Османските турци завладяват град Буда (днес Будапеща), столицата на тогавашното Унгарско кралство. 1698 г. – Руският цар Петър I издава забрана за носене на бради и предписание руснаците да се обличат с европейски дрехи. 1756 г. – Фридрих II напада Саксония и с това започва Седемгодишната война. 1825 г. – Кралят на Португалия признава независимостта на бившата колония Бразилия. 1831 г. – Майкъл Фарадей открива електромагнитната индукция. 1842 г. – Подписан е Нанкинския договор, с който се слага край на Първата опиумна война. 1885 г. – Германският конструктор Готлиб Даймлер получава патент за конструирания от него и демонстриран през ноември 1884 г. мотоциклет. 1897 г. – В Базел е създадена Световна ционистка организация на Първия ционистки конгрес. 1904 г. – В Сент Луис (САЩ) за открити Третите олимпийски игри. 1917 г. – В Самарина (днес Гърция) е прокламирана Република Самарина. 1926 г. – В Непал е отменено робството. 1941 г. – В Сърбия се сформира правителство на националното спасение, начело с Милан Недич. 1944 г. – Втората световна война: Приключва Операция Багратион на Червената армия, която има за цел освобождаването на Беларус от германска окупация. 1946 г. – Швеция, Исландия и Афганистан са приети за членове на ООН. 1949 г. – СССР тества първата си атомна бомба – РДС-1, на полигона в Семипалатинск, Казахстан, но фактът излиза на бял свят на 22 септември, когато САЩ, Англия и Канада съобщават, че са засекли ядрен взрив. 1955 г. – В Солун избухва взрив до къщата на Кемал Ататюрк, послужил като повод за последвалия истанбулски погром. 1966 г. – Състои се последният концерт на Бийтълс, в Сан Франциско, Калифорния. 1982 г. – В Германия е синтезиран за първи път новият химичен елемент майнтерий. 1988 г. – Интеркосмос: Излита първият афганистански космонавт – Абдул Мохманд. 1991 г. – С указ на президента на Русия, Борис Елцин, са прекратени всички правомощия на КПСС. 1997 г. – В Мичиган е закрита първата АЕЦ на САЩ. 1999 г. – В Донецк е открита статуя на 6-кратния световен шампион по овчарски скок – Сергей Бубка. Родени 1619 г. – Жан-Батист Колбер, френски политик († 1683 г.) 1632 г. – Джон Лок, английски философ († 1704 г.) 1694 г. – Шарлота фон Брауншвайг-Люнебург, германска принцеса († 1715 г.) 1835 г. – Тодор Икономов, български учител († 1892 г.) 1859 г. – Аврам Аврамов, български военен деец († 1927 г.) 1862 г. – Морис Метерлинк, белгийски писател, Нобелов лауреат през 1911 г. († 1949 г.) 1866 г. – Иван Дорев, български педагог († 1942 г.) 1866 г. – Херман Льонс, немски писател († 1914 г.) 1874 г. – Мануел Мачадо, испански поет († 1947 г.) 1875 г. – Александър Райс, американски лекар († 1956 г.) 1903 г. – Бруно Бетелхайм, психолог († 1990 г.) 1903 г. – Ернст Кройдер, немски писател († 1972 г.) 1904 г. – Вернер Форсман, немски хирург, Нобелов лауреат през 1956 г. († 1979 г.) 1915 г. – Ингрид Бергман, шведска киноактриса († 1982 г.) 1919 г. – Пеньо Русев, български писател († 1982 г.) 1920 г. – Чарли Паркър, джаз музикант († 1955 г.) 1923 г. – Ричард Атънбъро, британски режисьор и актьор († 2014 г.) 1924 г. – Димитър Бойчев, български скулптор († 1993 г.) 1925 г. – Валентина Борисова, българска актриса 1926 г. – Дора Винарова, български режисьор 1929 г. – Мария Димова, българска състезателка по ски бягане 1930 г. – Иван Татарчев, главен прокурор (1992 – 1999) († 2008 г.) 1930 г. – Петър Панагонов, български футболист († 2005 г.) 1932 г. – Лиляна Минкова, български научен работник († 2016 г.) 1936 г. – Джон МакКейн, американски сенатор († 2018 г.) 1938 г. – Елиът Гулд, американски актьор 1939 г. – Мариана Евстатиева, българска режисьорка 1944 г. – Лукас Хартман, швейцарски писател 1945 г. – Зджислава Сошницка, полска певица и композиторка 1946 г. – Боб Бимон, американски лекоатлет 1947 г. – Джеймс Хънт, британски пилот от Ф1 1993 1949 г. – Волфганг Дзиони, барабанист на Скорпиънс 1949 г. – Рей Уайз, американски актьор 1953 г. – Душана Здравкова, български политик 1958 г. – Майкъл Джексън, американски певец († 2009 г.) 1959 г. – Ребека де Морни, американска актриса 1963 г. – Карл Марковиц, австрийски актьор 1975 г. – Ани Лозанова, българска поп-рок певица 1976 г. Сани, българска попфолк певица Йон Дал Томасон, датски футболист 1981 г. – Лани Барби, канадска порно актриса 1982 г. – Александър Иванов, български политик и икономист 1990 г. – Никол Андерсън, американска актриса 1990 г. – Патрик ван Аанхолт, холандски футболист 1993 г. – Лиъм Пейн, английски певец (One Direction) Починали 886 г. – Василий I Македонец, византийски император (* ок. 811) 1799 г. – Пий VI, римски папа (* 1717]]) 1882 г. – Йордан Хаджиконстантинов-Джинот, български просветен деец (* ок. 1818) 1889 г. – Стефан Дуньов, банатски българин (* 1816 г.) 1904 г. – Мурад V, султан на Османската империя (* 1804) 1921 г. – Никола Корчев, български опълченец (* 1836 г.) 1930 г. – Стою Брадистилов, български военен деец (* 1863 г.) 1938 г. – Бела Кун, унгарски политик (* 1886 г.) 1942 г. – Данаил Николаев, български офицер (* 1852 г.) 1959 г. – Алексей Бистров, руски учен (* 1899 г.) 1960 г. – Вики Баум, австрийска писателка (* 1888 г.) 1965 г. – Елисавета Консулова-Вазова, българска художничка (* 1881 г.) 1982 г. – Ингрид Бергман, шведска актриса (* 1915 г.) 1987 г. – Лий Марвин, американски актьор (* 1924 г.) 2007 г. – Анджей Михалек, полски историк, писател и художник (* 1962 г.) 2008 г. – Даниела Сеизова, журналист и репортер на БТВ 2008 г. – Николай Ангелов, български актьор (* 1939 г.) 2009 г. – Адам Голдстейн, американски диджей (* 1973 г.) 2009 г. – Нако Чакмаков, български футболист и треньор (* 1921 г.) 2014 г. – Бьорн Валдегорд, шведски автомобилен състезател (* 1943 г.) 2021 г. – Едуард Аснър, американски актьор (* 1929 г.) 2023 г. – Николай Колев - Босия, български дисидент и поет (* 1951 г.) Празници Православна църква и Католическа църква – Обезглавяване на Йоан Кръстител Етиопски календар и Египетски календар – Нова година през невисокосните години Европейска нощ на прилепите България – Празник на Криводол – С Решение на Общински съвет от 30 януари 2006 г. Словакия – Словашко национално въстание (1944 г., срещу окупацията на Хитлеристка Германия, национален празник) Хонконг – Ден на освобождението 829


source: wikipedia

text: 30 август е 242-рият ден в годината според григорианския календар (243-ти през високосна). Остават 123 дни до края на годината. Събития 1040 г. – България под Византийско владичество: Избухва въстанието на Петър Делян. 1721 г. – С подписването на Нищадския мирен договор между Русия и Швеция завършва Северната война. 1787 г. – Кралят на Франция Луи XVI разпуска парламента. 1881 г. – В София са раздадени първите бойни знамена на части на Българската армия. 1907 г. – В София е открит Паметникът на Цар Освободител. 1914 г. – Първата световна война: Германски военни самолети започват бомбардировки на Париж. 1924 г. – В София е осветен православния Храм-паметник Свети Александър Невски. 1933 г. – Създадена е френската авиокомпания Ер Франс. 1945 г. – Британските сили освобождават Хонконг от японска окупация. 1952 г. – Осъществен е първият полет на британски бомбардировач Авро Вулкан, използван от Кралските военновъздушни сили в периода от 1953 до 1984 година. 1956 г. – България установява дипломатически отношения с Тунис. 1963 г. – Влиза в употреба гореща линия между президентите на СССР и САЩ. 1973 г. – В Кения е забранен ловът на слонове. 1974 г. – Експресът Белград-Дортмунд дерайлира в Загреб, при което загиват 153 пътника. 1984 г. – При бомбен атентат на жп гара в Пловдив загива една жена, а 42-ма души са ранени. 1987 г. – Стефка Костадинова поставя световен рекорд в скока на височина – 209 см. 1991 г. – Азербайджан обявява независимостта си от СССР. 1992 г. – Състои се историческата пресконференция на президента на България Жельо Желев, известна като „Боянски ливади“, на която той критикува правителството на Филип Димитров. 1995 г. – НАТО стартира Операция „Преднамерена сила“ срещу армията на Република Сръбска, която заплашва да атакува обозначените от ООН „безопасни зони“ в Босна и Херцеговина. 1999 г. – В Източен Тимор се провежда референдум, в който огромното мнозинство подкрепя обявяването на независимост от Индонезия (което е постигнато едва на 20 май 2002 г.). 2021 г. – Последните американски войски се оттеглят от Афганистан, с което се слага край на войната там. Родени 1401 г. – Георгий Сфранцес, византийски историк и Велик логотет († след 1478 г.) 1705 г. – Дейвид Хартли, британски мислител († 1757 г.) 1748 г. – Жак-Луи Давид, френски художник († 1825 г.) 1794 г. – Стивън У. Киърни, американски военачалник († 1848 г.) 1797 г. – Мери Шели, английска писателка († 1851 г.) 1842 г. – Александра Александровна, руска княгиня († 1849 г.) 1844 г. – Фридрих Рацел, германски географ († 1904 г.) 1852 г. – Якоб Вант Хоф, холандски химик, Нобелов лауреат през 1901 г.) († 1911 г.) 1860 г. – Исак Левитан, руски художник († 1900 г.) 1861 г. – Чарлс Хемлин, американски юрист († 1938 г.) 1870 г. – Александра Георгиевна, велика руска княгиня († 1891 г.) 1871 г. – Ърнест Ръдърфорд, британски физик, Нобелов лауреат през 1908 г. († 1937 г.) 1884 г. – Теодор Сведберг, шведски физикохимик, Нобелов лауреат през 1926 г. († 1971 г.) 1892 г. – Любомир Весов, български поет († 1922 г.) 1898 г. – Цола Драгойчева, български политик († 1993 г.) 1898 г. – Шърли Бут, американска актриса († 1992 г.) 1899 г. – Цоню Дамянов, български юрист († ? г.) 1901 г. – Вилхелм Сабо, австрийски писател († 1986 г.) 1905 г. – Александър Запорожец, руски психолог († 1981 г.) 1908 г. – Фред Макмъри, американски актьор († 1991 г.) 1912 г. – Едуард Пърсел, американски физик, Нобелов лауреат през 1952 г. († 1997 г.) 1913 г. – Ричард Стоун, британски икономист, Нобелов лауреат през 1984 г. († 1991 г.) 1927 г. – Найден Вълчев, български писател 1929 г. – Цветан Бончев, български физик († 1995 г.) 1930 г. – Стоян Цветков, български професор († 2007 г.) 1930 г. – Уорън Бъфет, американски инвеститор 1931 г. – Джак Суиджърт, американски астронавт († 1982 г.) 1932 г. – Данко Димитров, български писател 1934 г. – Анатолий Солоницин, руски актьор († 1982 г.) 1947 г. – Михаил Йончев, български поп-певец, носител на две награди от фестивала „Златният Орфей“ 1948 г. – Виктор Скумин, руски учен 1954 г. – Александър Лукашенко, първи президент на Беларус 1958 г. – Анна Политковская, руска журналистка († 2006 г.) 1959 г. – Димитър Цонев, български журналист († 2016 г.) 1960 г. – Хасан Насрала, шиитски духовен водач 1963 г. – Марк Стронг, британски актьор 1972 г. – Камерън Диас, американска актриса 1972 г. – Павел Недвед, чешки футболист 1973 г. – Кимбърли Джоузеф, австралийска актриса 1977 г. – Норкис Батиста, венецуелска актриса 1977 г. – Огнян Огнянов, български футболист 1978 г. – Светослав Тодоров, български футболист 1979 г. – Хуан Игнасио Чела, аржентински тенисист 1980 г. – Боян Ковачев, български актьор 1980 г. – Дарин Ангелов, български актьор 1980 г. – Деян Ангелов, български актьор 1980 г. – Ейнджъл Коулби, английска актриса 1982 г. – Анди Родик, американски тенисист 1989 г. – Юмико Ашикава, японски певец Починали 526 г. – Теодорих Велики, крал на остготите (* 451 г.) 1181 г. – Александър III, римски папа (* ок. 1100 г.) 1483 г. – Луи XI, крал на Франция (* 1423 г.) 1723 г. – Антони ван Льовенхук, холандски учен (* 1632 г.) 1751 г. – Кристофер Полхем, шведски учен (* 1661 г.) 1831 г. – Луиза Сакс-Гота-Алтенбургска, херцогиня на Сакс-Кобург и Гота (* 1800 г.) 1856 г. – Джон Рос, британски мореплавател (* 1777 г.) 1869 г. – Пьотр Ершов, руски писател (* 1815 г.) 1875 г. – Фьодор Бруни, руски художник (* 1799 г.) 1916 г. – Константин Жостов, български генерал (* 1867 г.) 1925 г. – Кирил Глигоров, български революционер (* 1903 г.) 1928 г. – Франц фон Щук, германски художник (* 1863 г.) 1928 г. – Вилхелм Вин, германски физик, Нобелов лауреат (* 1864 г.) 1929 г. – Иво Войнович, хърватски драматург (* 1857 г.) 1930 г. – Хенри Туреман Алън, американски изследовател (* 1859 г.) 1935 г. – Анри Барбюс, френски писател (* 1873 г.) 1938 г. – Макс Фактор, американски предприемач (* 1877 г.) 1940 г. – Джоузеф Джон Томсън, английски физик, Нобелов лауреат (* 1856 г.) 1960 г. – Петър Райчев, български оперен певец (* 1887 г.) 1966 г. – Лили Рубичек-Пелер, австро-американски педагог (* 1898 г.) 1976 г. – Иван Болдин, съветски военачалник (* 1892 г.) 1976 г. – Пьотър Кошевой, съветски маршал (* 1904 г.) 1982 г. – Емил Манов, български писател (* 1919 г.) 1984 г. – Савако Арийоши, японска писателка (* 1931 г.) 1994 г. – Линдзи Андерсън, английски режисьор (* 1923 г.) 1995 г. – Лев Полугаевски, руски шахматист (* 1934 г.) 2003 г. – Чарлз Бронсън, американски актьор (* 1921 г.) 2004 г. – Фред Уипъл, американски астроном (* 1906 г.) 2006 г. – Нагиб Махфуз, египетски писател, Нобелов лауреат през 1988 г. (* 1911 г.) 2013 г. – Шеймъс Хийни, ирландски поет, носител на Нобелова награда (* 1939 г.) 2022 г. – Михаил Горбачов, президент на СССР и Нобелов лауреат (* 1931 г.) Празници Международен ден на безследно изчезналите от насилия Афганистан – Ден на детето България – Ден на Св. Александър, Йоан и Павел, патриарси Константинополски. Имен ден в България празнуват всички, носещи името Александър, Александра и производните им. На 23 ноември в Русия честват Александър Невски. Източен Тимор – Ден на народното допитване (по повод на референдума в полза на независимостта от Индонезия, 1999 г.) Казахстан – Ден на Конституцията Перу – Ден на Света Роза от Лима Татарстан – Ден на суверенитета (от СССР, обявена независимост през 1990 г., непризната спрямо Руска федерация на референдум през 1992 г., има статут на автономия, национален празник) Търкс и Кайкос – Ден на Конституцията Турция – Ден на победата (по повод победата на турската армия в Гръцко-турската война, 1919-1922 г.) 830


text: 31 август е 243-тият ден в годината според григорианския календар (244-ти през високосна). Остават 122 дни до края на годината. Събития 1422 г. – На деветмесечна възраст Хенри VI става крал на Англия като единствен наследник на трона след смъртта на баща си Хенри V. 1754 г. – Основан е град Златоуст в Русия. 1888 г. – В Лондон е намерено тялото на първата жертва на серийния убиец с неустановена самоличност Джак Изкормвача. 1888 г. – Шотландецът Джон Бойд Дънлоп получава патент за своето изобретение, наречено „пневматичен обръч“ за транспортни средства – първата автомобилна гума със сгъстен въздух. 1897 г. – Томас Едисън патентова кинетоскопа – първият кинопроектор. 1907 г. – Голямата игра: Русия и Великобритания подписват Англо-руското съглашение, с което определят своите сфери на влияние в Персия, Афганистан и Тибет. 1913 г. – Основан е нидерландският футболен отбор ПСВ Айндховен. 1939 г. – Глайвицки инцидент след който Адолф Хитлер обявява Херман Гьоринг за свой политически наследник. 1955 г. – В Чикаго е извършена демонстрация на първия в света автомобил със слънчева батерия. 1957 г. – Малайзия обявява своята независимост от Великобритания. 1980 г. – В Полша е основан профсъюзът Солидарност. 1991 г. – Киргизстан обявява независимост от СССР. 1994 г. – Ирландската републиканска армия обявява временно прекратяване на бойните действия. 1997 г. – При автомобилна катастрофа в Париж загиват принцеса Даяна, нейният придружител Доди ал Файед и шофьорът на автомобила. 1998 г. – Съгласно сведенията Северна Корея изстрелва своя първи изкуствен спътник – Кванмьонсон-1. 1999 г. – Избухват първите взривове от поредицата терористични бомбени атентати срещу жилищни блокове в Русия. Родени 12 г. – Калигула, римски император († 41 г.) 161 г. – Комод, римски император († 192 г.) 1663 г. – Гийом Амонтон, френски физик († 1705 г.) 1786 г. – Мишел Йожен Шеврьол, френски химик († 1889 г.) 1811 г. – Теофил Готие, френски поет и белетрист († 1872 г.) 1821 г. – Херман фон Хелмхолц, германски физик, математик и психолог († 1894 г.) 1863 г. – Сергей Прокудин-Горски, руски фотограф († 1944 г.) 1869 г. – Константин Кирков (офицер), български военен деец († 1920 г.) 1874 г. – Едуард Торндайк, американски психолог († 1949 г.) 1880 г. – Вилхелмина Нидерландска († 1962 г.) 1897 г. – Фредрик Марч, американски актьор († 1975 г.) 1908 г. – Уилям Сароян, американски писател († 1981 г.) 1913 г. – Георги Павлов, български художник († 1995 г.) 1919 г. – Амрита Притам, индийска поетеса († 2005 г.) 1924 г. – Хари Майен, германски драматург († 1979 г.) 1925 г. – Атанас Наковски, български писател († 2014 г.) 1927 г. – Лада Бояджиева, българска режисьорка († 1988 г.) 1928 г. – Джеймс Кобърн, американски актьор († 2002 г.) 1930 г. – Петър Панагонов, български футболист († 2005 г.) 1931 г. – Ангел Заберски, български естраден композитор († 2011 г.) 1933 г. – Александър Лилов, български комунист († 2013 г.) 1935 г. – Петър Наневски, македонски писател 1939 г. – Милен Николов, български режисьор († 1998 г.) 1941 г. – Волфганг Хилбиг, германски писател († 2007 г.) 1945 г. – Ван Морисън, английски (ирландски) музикант 1945 г. – Ицхак Пърлман, израелски цигулар 1945 г. – Леонид Попов, съветски космонавт 1947 г. – Димитър Марашлиев, български футболист († 2018 г.) 1947 г. – Соломон Салтиел, български физик († 2009 г.) 1948 г. – Рудолф Шенкер, германски китарист (Scorpions) 1949 г. – Дейвид Полицер, американски физик, Нобелов лауреат през 2004 г. 1949 г. – Ричард Гиър, американски актьор 1951 г. – Елена Поптодорова, български дипломат 1954 г. – Александър Лукашенко, президент на Беларус 1954 г. – Роберт Кочарян, президент на Армения 1955 г. – Олек Крупа, полски актьор 1963 г. – Кристина Лили, колумбийска актриса 1966 г. – Любослав Пенев, български футболист 1970 г. – Ваня Щерева, българска актриса, певица и писателка 1970 г. – Рания ал-Ясин, кралица на Йордания 1972 г. – Иван Димитров, български футболист 1977 г. – Джеф Харди, американски кечист 1979 г. – Мики Джеймс, американска кечистка 1982 г. – Хосе Мануел Рейна, испански футболист, вратар Починали 1422 г. – Хенри V, крал на Англия (* 1387 г.) 1795 г. – Франсоа-Андре Филидор, френски шахматист (* 1726 г.) 1811 г. – Луи Антоан дьо Бугенвил, френски изследовател (* 1729 г.) 1867 г. – Шарл Бодлер, френски писател (* 1821 г.) 1877 г. – Фьодор Горталов, руски офицер (* 1839 г.) 1888 г. – Мери Ан Никълс, първата жертва на серийния убиец Джак Изкормвача (* 1845 г.) 1920 г. – Вилхелм Вунт, германски психолог (* 1832 г.) 1924 г. – Тодор Александров, български революционер и лидер на ВМРО (* 1881 г.) 1927 г. – Андраник Озанян, арменски генерал (* 1865 г.) 1941 г. – Марина Цветаева, руска поетеса (* 1892 г.) 1945 г. – Стефан Банах, полски математик (* 1892 г.) 1963 г. – Жорж Брак, френски художник (* 1882 г.) 1965 г. – Едуард Смит, американски писател (* 1890 г.) 1967 г. – Аиде Тамара Бунке Бидер, латиноамериканска революционерка (* 1937 г.) 1973 г. – Джон Форд, американски режисьор (* 1894 г.) 1986 г. – Хенри Спенсър Мур, английски скулптор (* 1898 г.) 1997 г. – Даяна Спенсър, принцеса на Уелс (* 1961 г.) 1997 г. – Доди Ал-Файед, филмов продуцент (* 1955 г.) 2005 г. – Юзеф Ротблат, британски физик от полски произход, Нобелов лауреат през 1995 г. (* 1908 г.) 2010 г. – Владимир Шкодров, български астроном (* 1930 г.) 2012 г. – Сергей Соколов, съветски маршал (* 1911 г.) Празници Международен ден на свободата и солидарността – Обявен с декларация, приета на 31 август 2005 г. в Гданск (Полша), по повод 25-ата годишнина от създаването на полския профсъюз „Солидарност“ (30 август 1980 г.). Отбелязва се по решение на Европейския парламент от 28 септември 2005 г. Киргизстан – Ден на независимостта (от СССР, 1991 г., национален празник) Малайзия – Ден на независимостта (от Великобритания, 1957 г., национален празник) Тринидад и Тобаго – Ден на независимостта (от Великобритания, 1962 г., национален празник) 831


text: 5 септември е 248-ият ден в годината според григорианския календар (249-и през високосна година). Остават 117 дни до края на годината. Събития 1698 г. – Като опит да внесе западна култура сред дворянството в Русия цар Петър I облага с данък носенето на брада за всички мъже с изключение на духовниците и селяните. 1774 г. – Във Филаделфия се провежда първият Континентален конгрес. 1881 г. – В София се провежда първото заседание на Българското книжовно дружество (днес БАН). 1905 г. – Руско-японската война: Чрез посредничеството на американския президент Теодор Рузвелт в американския град Портсмут е сключен мирен договор, с който завършва войната. 1914 г. – Първата световна война: В битката при Марна англо-френски войски атакуват и побеждават настъпващите към Париж германски военни части. 1915 г. – Провежда се Първи конгрес на градовете в България. 1939 г. – Втората световна война: САЩ обявяват неутралитет след започване на войната. 1943 г. – Цар Борис III е погребан в Рилския манастир. 1944 г. – България във Втората световна война: Правителството на България скъсва дипломатическите отношения с Нацистка Германия. Същия ден СССР обявява война на Царство България, под претекст че правителството продължава да подкрепя Германия. 1944 г. – В село Алеково, кметът Петко В. Петков доброволно предава властта на комитета на ОФ (първо установяване на ОФ власт). 1944 г. – Белгия, Нидерландия и Люксембург учредяват Бенелюкс. 1945 г. – Д-р Г. М. Димитров получава разрешение да напусне страната и да замине за Италия и оттам – за САЩ. 1953 г. – По решение на Политбюро на ЦК на БКП от концлагера Белене са освободени 584 политически затворници, а други 485 са дадени под съд. 1955 г. – Открит е Оловно-цинковият завод в Кърджали. 1960 г. – Сенегалският поет Леопол Седар Сенгор е избран за първи президент на Сенегал. 1972 г. – Мюнхенско клане: По време на XX летни олимпийски игри в Мюнхен, Западна Германия, терористи на палестинската паравоенна организация Черния септември взимат в плен и убиват единадесет спортисти от Израел. 1972 г. – Установени са автоматични телефонни връзки между София и Москва, и София и Прага. 1974 г. – Открит е Химическият комбинат за минерални торове в Девня. 1975 г. – Срещу американския президент Джералд Форд е извършен опит за покушение. 1977 г. – Програма Вояджър: НАСА изстрелва автоматичната космическа сонда Вояджър 1 – най-отдалечения и най-продължително време летящ изкуствен земен обект. 2000 г. – Тувалу се присъединява към ООН. 2009 г. – В Охридското езеро потъва туристическият кораб Илинден, при което загиват 15 български граждани. Причината е авария на кормилната уредба на кораба, построен през 1920 г. Родени 1187 г. – Луи VIII, крал на Франция († 1226 г.) 1568 г. – Томазо Кампанела, италиански философ († 1639 г.) 1638 г. – Луи XIV, крал на Франция († 1715 г.) 1733 г. – Кристоф Мартин Виланд, германски писател († 1813 г.) 1735 г. – Йохан Кристиан Бах, германски композитор († 1782 г.) 1774 г. – Каспар Давид Фридрих, германски художник († 1840 г.) 1791 г. – Джакомо Мейербер, германски композитор († 1864 г.) 1817 г. – Алексей Константинович Толстой, руски писател († 1875 г.) 1850 г. – Ойген Голдщайн, германски физик († 1930 г.) 1892 г. – Иван Алтънов, български юрист († 1972 г.) 1896 г. – Хаймито фон Додерер, австрийски писател († 1966 г.) 1896 г. – Сергей Румянцев, български поет († 1925 г.) 1919 г. – Владо Малески, писател от СР Македония († 1984 г.) 1921 г. – Карл Декер, австрийски футболист († 2005 г.) 1935 г. – Дитер Халерфорден, германски актьор 1939 г. – Евгени Янчовски, български футболист 1940 г. – Ракел Уелч, американска актриса († 2023 г.) 1940 г. – Христо Дишков, български футболист († 2014 г.) 1942 г. – Вернер Херцог, германски кинорежисьор 1944 г. – Милчо Лалков, български историк († 2000 г.) 1946 г. – Фреди Меркюри, британски музикант († 1991 г.) 1948 г. – Бенита Фереро-Валднер, австрийски политик 1951 г. – Майкъл Кийтън, американски актьор 1951 г. – Минчо Коралски, български политик 1951 г. – Паул Брайтнер, германски футболист 1954 г. – Добромир Енчев, български химик 1967 г. – Матиас Замер, германски футболист 1968 г. – Венцислав Ангелов (известен с прякора Чикагото), български политик, бивш служител на МВР, престъпник 1977 г. – Тереза Маринова, българска лекоатлетка 1981 г. – Георги Илиев, български футболист 1981 г. – Томи Портимо, финландски музикант 1989 г. – Кет Греъм, американска актриса и певица Починали 1548 г. – Катрин Пар, кралица на Англия (* 1512 г.) 1566 г. – Сюлейман Великолепни, султан на Османската империя (* 1494 г.) 1836 г. – Фердинанд Раймунд, австрийски драматург (* 1790 г.) 1851 г. – Милица Николаевна, Велика руска княгиня (* 1866 г.) 1857 г. – Огюст Конт, френски философ (* 1798 г.) 1902 г. – Рудолф Вирхов, германски лекар (* 1821 г.) 1903 г. – Иван Кафеджията, български революционер (* ? г.) 1905 г. – Нико Попов, български политик (* 1836 г.) 1906 г. – Лудвиг Болцман, австрийски физик (* 1844 г.) 1919 г. – Василий Чапаев, съветски офицер (* 1887 г.) 1948 г. – Ричард Толман, американски физикохимик (* 1881 г.) 1970 г. – Йохен Ринт, австрийски състезател във Формула 1 (* 1942 г.) 1988 г. – Петър Ширилов, писател от СРМ (* 1934 г.) 1990 г. – Иван Михайлов, български революционер (* 1896 г.) 1992 г. – Димитър Воев, български поет (* 1965 г.) 1992 г. – Фриц Лейбър, американски писател (* 1910 г.) 1995 г. – Георги Берков, български футболист (* 1926 г.) 1997 г. – Майка Тереза, албанска монахиня, Нобелов лауреат през 1979 г. (* 1910 г.) 2000 г. – Карло Чипола, италиански икономист (* 1922 г.) 2002 г. – Желез Дончев, български дендролог (* 1921 г.) 2003 г. – Кир Буличов, руски учен (* 1934 г.) 2014 г. – Симон Батъл, американска певица и актриса (* 1989 г.) 2020 г. – Иржи Менцел, чешки режисьор, актьор и сценарист (* 1938 г.) 2021 г. – Господин Тонев, български преподавател и преводач, основател на партия Българска демократична общност (* 1955 г.) Празници България – Празник на Главиница – На 5.09. 1984 г. село Главиница е обявено за град, Празник на град Суворово – На 5.09. 1984 г. Суворово е обявен за град, Празник на град Съединение – Отбелязва се в навечерието на Съединението на Княжество България с Източна Румелия през 1885 г., Празник на град Сопот, Празник на град Ветово На 5 септември 1984 г. село Борово е обявено за град Индия – Ден на учителя 905


text: 6 септември е 249-ият ден в годината според григорианския календар (250-и през високосна година). Остават 116 дни до края на годината. Събития 394 – Състои се Битката при Фригид, в която християнският източноримски император Теодосий I побеждава и убива езичника узурпатор Флавий Евгений и неговия франкски magister militum Арбогаст. 1492 г. – Флотилията на мореплавателя Христофор Колумб напуска остров Ла Гомера (Канарски острови) и се отправя на запад; по-късно синът му Ернандо Колон приема, че това е началната дата на прехода през океана, довел до откриването на Америка. 1522 г. – Витория, един от оцелелите кораби от експедицията на Фернандо Магелан, се завръща в Санлукар де Барамеда (Испания) и става първият кораб, обиколил света. 1688 г. – Белград е превзет от Австрия, което води до избухването на Чипровското въстание. 1791 г. – В Прага на коронацията на Леополд II, крал на Бохемия, за император на Свещената Римска империя, е представена специално за целта последната опера и произведение на Моцарт – „Милосърдието на Тит“. 1883 г. – Княз Александър Батенберг възстановява Търновската конституция, отменена от него 2 години по-рано. 1885 г. – Съединението на България: през нощта срещу 6 септември военни части, командвани от Данаил Николаев, установяват контрол над Пловдив и отстраняват правителството и главния управител на Източна Румелия Гаврил Кръстевич (стар стил). 1901 г. – В Бъфало (Ню Йорк) е извършен атентат срещу президента на САЩ Уилям Маккинли, в резултат на което той умира 8 дни по-късно. 1915 г. – България в Първата световна война: Сключени са Военната конвенция между Германия, Австро-Унгария и България, Тайната българо-германска спогодба и Българо-турската конвенция. 1939 г. – Втората световна война: Южна Африка обявява война на Германия. 1940 г. – Румънският крал Карол II абдикира в полза на сина си Михай I. 1941 г. – Сталин издава заповед за разстрел на 170 политически затворници, сред които е и Кръстьо Раковски. 1941 г. – Прието е изменение на Закона за защита на държавата, в резултат на което се предвижда смъртно наказание за повече политически провинения. 1941 г. – Холокост: нацистките власти задължават всички евреи, живеещи в Германия, да носят отличителен знак – шестоъгълната звезда на Давид. 1944 г. – Лесковац е сринат до основи от англо-американската авиация в най-унищожителната бомбардировка в историята на Балканите, а от 28 000 негови жители 6000 губят живота си. 1948 г. – Юлиана става кралица на Нидерландия. 1948 г. – Екзарх Стефан I Български подава оставка под натиска на комунистическото правителство на Народна република България. 1959 г. – В Народна република България се провежда автомобилно рали за първи път. 1965 г. – индийски войски нахлуват в Западен Пакистан за предотвратяване на пакистанска офанзива в Кашмир. 1968 г. – Есватини получава национална независимост от Великобритания. 1974 г. – Открита е новата Централна гара София. 1983 г. – СССР признава за свалянето на южнокорейския пътнически самолет (269 жертви) с обяснението, че военните пилоти не са били наясно с вида на самолета, когато той нарушава съветското въздушно пространство. 1991 г. – На втория по големина град в Русия е върнато името Санкт Петербург, сменено през 1924 г. на Ленинград. 1997 г. – Екип от астрономи открива Калибан – естествен спътник на Уран. 1997 г. – Състои се погребението на трагично загиналата принцеса Даяна, по време на което повече от 1 милион души излизат по улиците, а други 2,5 милиона по света наблюдават по телевизията. 2000 г. – В централата на ООН в Ню Йорк с участието на 150 държавни глави и други високопоставени политици започва най-голямата световна среща на върха, наречена Среща на хилядолетието. 2005 г. – Калифорния става първият щат на САЩ, който легализира еднополовия брак. Родени 1666 г. – Иван V, руски цар († 1696 г.) 1757 г. – Маркиз дьо Лафайет, френски военен и политически деец, пряк участник в 3 революции († 1834 г.) 1766 г. – Джон Далтон, английски физик и химик († 1844 г.) 1781 г. – Антон Диабели, австрийски композитор и музикален издател († 1858 г.) 1808 г. – Абд ал-Кадир, алжирски емир, национален герой († 1883 г.) 1809 г. – Бруно Бауер, немски философ († 1882 г.) 1817 г. – Михаил Когълничану, румънски държавник († 1891 г.) 1860 г. – Джейн Адамс, американска общественичка, Нобелова лауреатка през 1931 г. († 1935 г.) 1860 г. – Лорентзос Мавилис, гръцки поет († 1912 г.) 1864 г. – Никола Габровски, български публицист и политик († 1925 г.) 1876 г. – Джон Маклауд, британски физиолог, лауреат на Нобелова награда за физиология и медицина през 1923 г. († 1935 г.) 1879 г. – Адолф Щраус, германски офицер († 1973 г.) 1879 г. – Атанас Христов, български офицер († ?) 1879 г. – Йозеф Вирт, германски политик († 1956 г.) 1882 г. – Иван Красновски, български юрист и политик († 1941 г.) 1885 г. – Франц Теодор Чокор, австрийски писател († 1969 г.) 1889 г. – Фриц Кюнкел, германски психолог († 1956 г.) 1892 г. – Едуард Виктор Епълтън, британски физик, лауреат на Нобелова награда за физика през 1947 г. († 1965 г.) 1893 г. – Димитър Айранов, командващ Въздушните войски († 1950 г.) 1896 г. – Станимир Лилянов, български писател († 1973 г.) 1898 г. – Асен Жабленски, български хоров диригент († 1972 г.) 1898 г. – Ксенофонт Иванов, български учен († 1967 г.) 1900 г. – Вълко Червенков, български политик и държавник († 1980 г.) 1903 г. – Георгиос Вафопулос, гръцки поет († 1996 г.) 1904 г. – Любомир Пипков, български композитор († 1974 г.) 1913 г. – Леонидас да Силва, бразилски футболист († 2004 г.) 1915 г. – Франц Йозеф Щраус, германски политик († 1988 г.) 1921 г. – Михаил Михайлов, български актьор († 1996 г.) 1923 г. – Петър II, крал на Югославия († 1970 г.) 1924 г. – Вълко Цвятков Вълков, български партизанин († 1944 г.) 1925 г. – Андреа Камилери, италиански писател († 2019 г.) 1926 г. – Клаус фон Амсберг, принц-консорт на Нидерландия († 2002 г.) 1926 г. – Шиничи Хоши, японски писател († 1997 г.) 1926 г. – Юрий Вичев, български диригент († 2012 г.) 1928 г. – Евгений Светланов, руски композитор, диригент и пианист († 2002 г.) 1928 г. – Робърт М. Пърсиг, американски писател († 2017 г.) 1929 г. – Димитър Аврамов, български изкуствовед († 2008 г.) 1929 г. – Мортимър Плано, кубински барабанист († 2006 г.) 1934 г. – Олег Калугин, руски разузнавач (КГБ) 1937 г. – Ирина Соловьова, руска космонавтка 1939 г. – Сусуму Тонегава, японски молекулярен биолог, лауреат на Нобелова награда за физиология и медицина през 1987 г. 1943 г. – Ричард Робъртс, британски биохимик, лауреат на Нобелова награда за физиология и медицина през 1993 г. 1943 г. – Роджър Уотърс, британски музикант 1946 г. – Хана Загорова, чешка певица († 2022 г.) 1947 г. – Брус Риъх, шотландски футболист и треньор 1947 г. – Силвестър, британски музикант († 1988 г.) 1951 г. – Александър Карапанчев, български писател († 2021 г.) 1951 г. – Золтан Рибли, унгарски шахматист 1951 г. – Шабан Шаулич, сръбски певец († 2019 г.) 1952 г. – Светолик Милчич, български писател 1954 г. – Александър Тарханов, руски футболен треньор 1957 г. – Живко Господинов, български футболист († 2015 г.) 1971 г. – Долорес О’Риърдън, ирландска музикантка († 2018 г.) 1972 г. – Дилан Бруно, американски актьор 1973 г. – Грег Руседски, британски тенисист 1974 г. – Нина Першон, шведска певица 1974 г. – Тим Хенман, английски тенисист 1976 г. – Джина Стоева, българска попфолк певица 1978 г. – Крум Дончев, български автомобилен състезател 1978 г. – Тодор Кючуков, български футболист 1980 г. – Джоузеф Йобо, нигерийски футболист 1982 г. – Мартин Амедик, германски футболист 1983 г. – Радослав Великов, български борец 1985 г. – Стефан Мирев, български политик и юрист 1986 г. – Рейвън Райли, американска порно актриса 1988 г. – Валентин Йотов, български шахматист 1988 г. – Макс Георги, британска певица (Avenue и The Wanted) Починали 957 г. – Лиудолф, херцог на Швабия (* ок. 930) 972 г. – Йоан XIII, римски папа (* ?) 1092 г. – Конрад I, херцог на Бохемия (* 1035) 1511 г. – Ашикага Йошизуми, японски шогун (* 1481 г.) 1635 г. – Метиус, холандски математик и астроном, (* 1571 г.) 1683 г. – Жан-Батист Колбер, френски политик и финансист (* 1619 г.) 1863 г. – Фьодор Гагарин, руски офицер (* 1788 г.) 1885 г. – Райчо Николов, български капитан (* 1840 г.) 1920 г. – Мария Павловна Мекленбургска, велика руска княгиня (* 1854 г.) 1922 г. – Алексей Жеребков, руски офицер (* 1837 г.) 1939 г. – Артър Ракъм, британски художник (* 1867 г.) 1943 г. – Реджиналд Маккена, британски политик (* 1863 г.) 1962 г. – Ханс Айслер, германски и австрийски композитор (* 1898 г.) 1966 г. – Хендрик Фервьорд, министър-председател на ЮАР (* 1901 г.) 1968 г. – Николай Павлович Акимов, руски режисьор (* 1901 г.) 1969 г. – Артур Фриденрайх, бразилски футболист (* 1892 г.) 1974 г. – Стефан Воронов, български актьор (* 1945 г.) 1977 г. – Джон Литълууд, британски математик, (* 1885 г.) 1978 г. – Адолф Даслер, германски предприемач (* 1900 г.) 1987 г. – Митко Григоров, български политик, дипломат (* 1920 г.) 1991 г. – Робърт Столър, американски психоаналитик (* 1925 г.) 1998 г. – Акира Куросава, японски режисьор (* 1910 г.) 2006 г. – Оле Бьорнмосе, датски футболист (* 1944 г.) 2007 г. – Лучано Павароти, оперен певец (* 1935 г.) 2021 г. – Жан Пол Белмондо, френски артист (* 1933 г.) Празници България Ден на Съединението (1885 г. между Княжество България и Източна Румелия, официален празник) Ден на Пловдив – с решение на Общинския съвет от януари 1993 г. празникът се чества на този ден Празник на град Чирпан – обявен с решение на Общинския съвет от 1995 г. Отбелязва се в Деня на Съединението на Княжество България с Източна Румелия през 1885 г. Празник на град Камено – отбелязва се в Деня на Съединението на Княжество България с Източна Румелия през 1885 г. Празник на град Чипровци – отбелязва се в Деня на Съединението на Княжество България с Източна Румелия през 1885 г. Празник на село Лозно, община Кюстендил (земляческа среща – събор) Пакистан – Ден на армията Свазиленд – Ден на независимостта (1968 г. (от Великобритания), национален празник) Чили – Ден на националното единство 906


text: 7 септември е 250-ият ден в годината според григорианския календар (251-ви през високосна). Остават 115 дни до края на годината. Събития 70 г. – Римската армия начело с Тит превзема Втория храм и плячкосва Йерусалим. 451 г. – Римската войска нанася поражение на хуните в Битка на Каталаунските полета. 1776 г. – САЩ за първи път в света използват подводница (Американ Търтъл) за военни цели. 1812 г. – Бородинска битка: Наполеон побеждава при Бородино войските на Александър I и седмица по-късно влиза в Москва. 1822 г. – Бразилия обявява независимостта си от Португалия. 1860 г. – Параходът Лейди Елджин потъва в езерото Мичиган, загиват около 400 души. 1855 г. – Състои се коронацията на Александър II в Московския кремъл. 1883 г. – Съставено е първото в българската история коалиционно правителство, начело с Драган Цанков. 1886 г. – Княз Александър I Батенберг абдикира от българския престол под натиска на Русия и окончателно напуска страната; съставено е правителство начело с Васил Радославов и регентство в състав Стефан Стамболов, Петко Каравелов и Сава Муткуров (26 август стар стил). 1891 г. – село Бяла (Област Русе) е обявено за град от Народното събрание по предложение на народния представител на Бяла Ангел Крушков. 1897 г. – Поетът Иван Вазов е назначен за министър на образованието. 1901 г. – В Пекин е подписано споразумение за прекратяване на така нареченото Въстание на боксьорите. 1913 г. – Избухва Охридското въстание на българското и албанското население срещу сръбската власт в Македония. 1932 г. – Съставено е четиридесет и осмото правителство на Царство България, начело с Никола Мушанов. 1936 г. – Последният оцелял екземпляр тилацин умира в зоологическа градина в Тасмания. 1940 г. – Втората световна война: Нацистка Германия започва масирани нощни бомбардировки над Лондон (първата от 57 последователни бомбардировки). 1940 г. – Подписана е Крайовската спогодба, съгласно която Румъния връща Южна Добруджа на Царство България. 1954 г. – Открит е Паметникът на Съветската армия в центъра на София. 1956 г. – Влиза в сила Допълнителната конвенция на ООН за премахване на робството, търговията с роби и институциите и обичаите, сходни с робството. 1959 г. – В Торино (Италия) е закрита Първата лятна универсиада. 1964 г. – Край Габрово е открит Архитектурно-етнографският музей „Етър“. 1968 г. – Във Варна е открит Дворецът на културата и спорта. 1973 г. – В Свищов е открит химическия комбинат Свилоза. 1977 г. – САЩ и Панама постигат съгласие за предаването на Панамския канал на Панама през 1999 г. 1978 г. – Агентът на Държавна сигурност Франческо Гулино извършва в Лондон покушение срещу българския писател и дисидент Георги Марков. 1979 г. – Корпорация Крайслер иска от правителството на САЩ 1,5 милиарда щатски долара, за да избегне фалит. 1984 г. – По случай 40-годишнината на социалистическата революция в България, в резиденция „Лозенец“ са наградени с орден „13 века България“ цялото партийно и държавно ръководство на социалистическа България. 1986 г. – Дезмънд Туту става първият чернокож мъж, който ръководи англиканската епархия в Кейптаун. 1988 г. – Абдул Мохманд, първият афганистанец в Космоса, се завръща на Земята след девет дни на космическата станция Мир. 1994 г. – Президентът на Таджикистан утвърждава новия химн на държавата. 1996 г. – Рапърът и хип-хоп изпълнител Тупак Шакур е ранен фатално при стрелба по време на шофиране в Лас Вегас, Невада. Той почива от нараняванията си шест дни по-късно. 1997 г. – Състои се първият полет на Lockheed Martin F-22 Raptor. 1999 г. – Земетресението от 6,0 Mw в Атина засяга района с максимален интензитет по скалата на Меркали от IX, убивайки 143, ранявайки 800 – 1600 и оставяйки 50 000 души без дом. 2008 г. – Правителството на САЩ поема контрола над двете най-големи компании за ипотечно финансиране в САЩ – Фани Мей и Фреди Мак. 2012 г. – Канада официално прекъсва дипломатически връзки с Иран, като закрива посолството си в Техеран и разпорежда експулсирането на ирански дипломати от Отава поради ядрени планове и предполагаеми нарушения на правата на човека. 2019 г. – украинският режисьор Олег Сенцов и 66 други са освободени при размяна на затворници между Украйна и Русия. 2021 г. – Биткойнът става законно платежно средство в Ел Салвадор. Родени 1438 г. – Лудвиг II, ландграф на Долен Хесен († 1471 г.) 1448 г. – Хайнрих фон Вюртемберг, граф на Вюртемберг-Мьомпелгард († 1519 г.) 1533 г. – Елизабет I, кралица на Англия и Ирландия († 1603 г.) 1683 г. – Мария-Анна Австрийска, кралица на Португалия († 1754 г.) 1707 г. – Жорж-Луи Леклерк дьо Бюфон, френски естествоизпитател († 1788 г.) 1726 г. – Франсоа-Андре Филидор, френски музикант и шахматист († 1795 г.) 1829 г. – Фридрих Август Кекуле, немски химик († 1896 г.) 1842 г. – Йохан Цукерторт, полско-немски шахматист, първият официален световен вицешампион († 1888 г.) 1859 г. – Петър Марков, български военен деец († 1943 г.) 1870 г. – Александър Куприн, руски писател († 1938 г.) 1878 г. – Стефан I, български духовник († 1957 г.) 1894 г. – Гала Дали, съпруга на Пол Елюар и Салвадор Дали († 1982 г.) 1895 г. – Брайън Хорокс, британски военачалник († 1985 г.) 1905 г. – Васил Пеевски, български геодезист († 1992 г.) 1908 г. – Майкъл Дебейки, американски кардиохирург († 2008 г.) 1909 г. – Елия Казан, американски писател († 2003 г.) 1911 г. – Тодор Живков, български политик и държавен глава († 1998 г.) 1917 г. – Джон Корнфорт, австралийски химик, носител на Нобелова награда († 2013 г.) 1930 г. – Стайка Гьокова, българска народна певица († 2021 г.) 1932 г. – Иван Джамбазов, български актьор († 2023 г.) 1932 г. – Малкълм Бредбъри, британски писател († 2000 г.) 1933 г. – Грациела Бъчварова, българска актриса 1934 г. – Омар Карами, министър-председател на Ливан († 2015 г.) 1936 г. – Брайън Харт, английски пилот и инженер († 2014 г.) 1936 г. – Бъди Холи, американски пионер на рокендрола († 1959 г.) 1937 г. – Джунейт Аркън, турски актьор († 2022 г.) 1940 г. – Абдураман Уахид, индонезийски политик († 2009 г.) 1943 г. – Виолета Донева, българска актриса († 2022 г.) 1949 г. – Глория Гейнър, американска певица 1954 г. – Майкъл Емерсън, американски актьор 1955 г. – Мира Фърлан, американска актриса († 2021 г.) 1963 г. – Искрен Пецов, български певец, музикант 1963 г. – Eazy-E (Ийзи-И), американски рап изпълнител († 1995 г.) 1965 г. – Андреас Том, германски футболист 1965 г. – Дарко Панчев, югославски футболист 1966 г. – Цветелина Максимова, български живописец и иконописец 1973 г. – Антонина Зетова, българска волейболистка 1973 г. – Шанън Елизабет, американска актриса 1978 г. – Девън Сауа, канадски актьор 1980 г. – Габриел Милито, аржентински футболист 1980 г. – Георги Дюлгеров, български певец и композитор 1984 г. – Вера Звонарева, руска тенисистка 1985 г. – Рафиня, бразилски футболист 1987 г. – Александра Возняк, канадска тенисистка 1987 г. – Евън Рейчъл Уд, американска актриса 1988 г. – Крейг Линдфийлд, британски футболист Починали 355 г. – Клавдий Силван, римски пълководец 1134 г. – Алфонсо I Воин, испански император (* 1073 г.) 1151 г. – Джефри Плантагенет, граф Анжуйски (* 1113 г.) 1251 г. – Виола Ополска, полска княгиня от български произход (* ?) 1354 г. – Андреа Дандоло, венециански дож (* 1305 г.) 1783 г. – Леонард Ойлер, швейцарски учен (* 1707 г.) 1840 г. – Жак Макдоналд, френски маршал (* 1765 г.) 1851 г. – Джон Кид, английски химик и професор (* 1775 г.) 1871 г. – Мехмед Емин Али паша, османски държавник (* 1815 г.) 1907 г. – Рене Сюли Прюдом, френски поет, Нобелов лауреат през 1901 г. (* 1839 г.) 1932 г. – Аргир Манасиев, български революционер (* 1873 г.) 1933 г. – Едуард Грей, британски политик и дипломат (* 1862 г.) 1936 г. – Марсел Гросман, унгарски математик (* 1878 г.) 1949 г. – Елтън Мейо, американски и австралийски социолог (* 1880 г.) 1949 г. – Хосе Клементе Ороско, мексикански живописец и график (* 1883 г.) 1953 г. – Николай Евреинов, руски режисьор (* 1879 г.) 1953 г. – Нобуюки Абе, японски политик и държавник (* 1875 г.) 1956 г. – Чарлз Фрай, британски спортист, академик и политик (* 1872 г.) 1960 г. – Вилхелм Пик, немски дърводелец и политик, президент на Източна Германия (* 1873 г.) 1962 г. – Карън Бликсен, датска мемоаристка и писателка на разкази (* 1885 г.) 1979 г. – Айвър Ричардс, английски литературен теоретик (* 1893 г.) 1984 г. – Йосиф Слипий, украински източнокатолически епископ (* 1892 г.) 1985 г. – Дьорд Пойа, унгарски математик, работил в Швейцария и САЩ (* 1887 г.) 1990 г. – Aлън Tейлър, английски историк и журналист (* 1906 г.) 1991 г. – Едуин Макмилан, американски физик и химик, нобелов лауреат (* 1907 г.) 1994 г. – Джеймс Клавел, британски писател (* 1924 г.) 1997 г. – Мобуту Сесе Секо, конгоански политик, президент на Заир (* 1965 г.) 2005 г. – Муса Арафат, шеф на палестинските тайни служби (* 1941 г.) 2010 г. – Джон Клуге, немско-американски бизнесмен (* 1914 г.) 2018 г. – Мак Mилър, американски рапър (* 1992 г.) Празници Празник на град Белене – На 7 септември 1964 г. Белене е обявен за град Празник на град Раднево – На 7 септември 1964 г. Раднево е обявен за град Празник на град Септември – На 7 септември 1964 г. Септември е обявен за град Бразилия – Ден на независимостта (от Португалия, обявена на днешния ден през 1822 г., призната 3 години по-късно, национален празник) Мозамбик – Ден на победата Пакистан – Ден на военните Украйна – Ден на военното разузнаване Австралия – Национален ден на застрашените видове Фиджи – Ден на Конституцията 907


text: 8 септември е 251-вият ден в годината според григорианския календар (252-ри през високосна година). Остават 114 дни до края на годината. Събития 70 г. – Тит Флавий обсажда Ерусалим. 1331 г. – Стефан Душан се обявява за крал на Рашка. 1380 г. – Московският княз Дмитрий Донски разгромява ордите на хан Мамай в Куликовската битка. 1504 г. – На площада пред Палацо Векио във Флоренция, официално е открита скулптурата Давид изваяна от Микеланджело Буонароти. 1522 г. – Завършва първото околосветско пътешествие, оглавявано от Фернандо Магелан. 1655 г. – Шведската армия завладява Варшава. 1664 г. – Американското селище Ню Амстердам е отнето от холандците и е преименувано от английските заселници на Ню Йорк. 1761 г. – В Лондон крал Джордж III се жени за принцеса Шарлота фон Мекленбург-Щрелиц. 1791 г. – Художници за пръв път излагат своите картини в Лувъра. 1802 г. – С указ на император Александър I в Русия са създадени първите министерства. 1861 г. – В езерото Мичиган потъва американският кораб „Lady Elgin“ след сблъсък с друг параход. Загиват над 300 души. 1885 г. – Княз Александър Батенберг издава указ, с който признава Съединението на България. 1888 г. – Играят се първите шест мача на Английската футболна лига. 1898 г. – Екзарх Йосиф I заедно с митрополитите на Княжество България освещава българската желязна църква „Свети Стефан“ в Цариград. 1900 г. – Мощен ураган причинява смъртта на над 6000 души край гр. Галвестън в Тексас, САЩ. 1925 г. – Германия е приета в Лигата на нациите. 1926 г. – Царство България получава т.нар. Бежански заем в размер 3 326 000 британски лири от английски и американски банки под контрола на Обществото на народите, който е използван за настаняване на бежанците. 1928 г. – Финансовият комитет на ОН увеличава разрешената сума за външен заем до 5 000 000 британски лири, заради Чирпанското земетресение. 1941 г. – Втората световна война: Германските сили обсаждат втория по големина град в Съветския съюз, което е начало на Блокадата на Ленинград, продължила до 27 януари 1943 г. 1943 г. – Втората световна война: Италия обявява подписаното на 3 септември 1943 г. Примирие на Италия с антихитлеристката коалиция. Навсякъде където се намират италианските войски, започват бойни действия срещу германските войски. 1943 г. – Втората световна война: Започва провеждането на Додеканезката операция. 1944 г. – България във Втората световна война: На 5 септември 1944 г, Съветският съюз обявява война на Царство България. Няколко дни по-рано, под заплахата от приближаващата Червена армия, правителството на Иван Багрянов обявява неутралитет на България във войната и започва преговори за мир с Англия и САЩ, които пропадат. Парламентарната опозиция съставя ново правителство начело с Константин Муравиев, което също се опитва да предотврати войната със Съветския съюз, но безуспешно. Въпреки това на 8 септември правителството обявява война на Нацистка Германия. На същия ден призори, Червената армия нахлува в страната ни начело с маршал Толбухин. Преминава българската граница при река Дунав и без каквито и да е военни действия окупира страната. Червената армия е посрещната от българския народ като Освободителка, въпреки че в действителност окупира България. С това в у нас започва мащабна политическа, икономическа и социална промяна – 45-годишен комунистически режим, в който България губи свободата си и се превръща в марионетка на Съветския съюз, начело с Тодор Живков. 1944 г. – Провъзгласена е Независима република Македония. 1944 г. – Втората световна война: Нацистка Германия изстрелва от Хага срещу Лондон първата балистична ракета Фау-2. 1945 г. – САЩ и СССР се споразумяват за разделянето на Корея на две зони на влияние по протежение на 38-ия паралел. 1946 г. – В Царство България, в нарушение на Търновската конституция и в условията на съветска окупация, е проведен референдум за промяна на формата на държавно управление, на който българският народ гласува с 92,7% за смяна на монархията с „народна република“. 1954 г. – В Манила е подписан договор за създаване на агресивния военен съюз СЕАТО, просъществувал 23 години. 1957 г. – Започва първият Шахматен турнир в Сараево. 1964 г. – С указ на Президиума на Народното събрание на Народна република България е утвърден националния химн Мила Родино. 1974 г. – Президентът на САЩ Джералд Форд амнистира предшественика си Ричард Никсън за всички престъпления, които може би е изпълнил по време на президентския си мандат. 1976 г. – Във Варна е открит Аспаруховият мост. 1991 г. – Чрез референдум Република Македония обявява независимост от Социалистическа федеративна република Югославия. 1993 г. – В град Фес, Мароко, е основана Организацията на градовете на световно наследство. 1994 г. – XXXVI народно събрание на България приема оставката на правителството на Любен Беров. 1994 г. – Самолет Боинг 737 на авиокомпания Ю Ес Еър катастрофира до Питсбърг, щата Пенсилвания. Загиват 132 души. 2004 г. – Непилотираният космически апарат на НАСА Дженезис се разбива при приземяване, след като парашутът му не се отваря. 2006 г. – Общото събрание на ООН обявява „Десетилетие на грамотността на ООН“. Родени 1157 г. – Ричард I Лъвското сърце, крал на Англия († 1199 г.) 1207 г. – Саншу II, крал на Португалия († 1248 г.) 1271 г. – Карл Мартел Анжуйски, крал на Унгария († 1295 г.) 1474 г. – Лудовико Ариосто, италиански поет († 1533 г.) 1588 г. – Марен Мерсен, френски математик († 1648 г.) 1621 г. – Луи II дьо Бурбон, принц дьо Конде, френски маршал († 1686 г.) 1749 г. – Принцеса дьо Ламбал, френско-италианска аристократка († 1792 г.) 1749 г. – Херцогиня дьо Полиняк, френска аристократка († 1793 г.) 1767 г. – Аугуст Вилхелм Шлегел, немски писател († 1845 г.) 1804 г. – Едуард Мьорике, немски поет († 1875 г.) 1830 г. – Фредерик Мистрал, френски поет, лауреат на Нобелова награда за литература през 1904 г. († 1914 г.) 1831 г. – Вилхелм Раабе, немски белетрист и художник († 1910 г.) 1841 г. – Антонин Дворжак, чешки композитор († 1904 г.) 1843 г. – Дмитрий Анучин, руски учен († 1923 г.) 1857 г. – Георг Михаелис, германски министър-председател († 1936 г.) 1868 г. – Велизар Лазаров, български военен деец и спортен функционер († 1941 г.) 1868 г. – Мара Белчева, българска поетеса († 1937 г.) 1880 г. – Йордан Тренков, български революционер († 1960 г.) 1887 г. – Джейкъб Дивърс, американски генерал († 1979 г.) 1887 г. – Свами Шивананда, индийски гуру († 1963 г.) 1910 г. – Жан Луи Баро, френски артист († 1994 г.) 1918 г. – Дерек Бартън, британски химик, лауреат на Нобелова награда за химия през 1969 г. († 1998 г.) 1920 г. – Симеон Русков, български инженер († 1977 г.) 1924 г. – Георги Георгиев – Гочето, български актьор († 2015 г.) 1925 г. – Питър Селърс, британски актьор († 1980 г.) 1932 г. – Патси Клайн, американска кънтри певица († 1963 г.) 1935 г. – Хелга М. Новак, немска писателка († 2013 г.) 1946 г. – Халил Ергюн, турски актьор 1948 г. – Лин Аби, американска писателка 1955 г. – Иван Методиев, български футболист и треньор († 2006 г.) 1958 г. – Янаки Стоилов, български политик 1958 г. – Стоян Бончев, български футболист 1960 г. – Агури Сузуки, японски пилот от Формула 1 1962 г. – Томас Кречман, немски актьор 1969 г. – Гари Спийд, уелски футболист и треньор († 2011 г.) 1971 г. – Даниел Петров, български боксьор 1971 г. – Дейвид Аркет, американски актьор 1972 г. – Маркус Бабел, немски футболист и треньор 1979 г. – Петер Леко, унгарски шахматист 1979 г. – Пинк, американска певица 1981 г. – Мортен Гамст Педерсен, норвежки футболист 1984 г. – Тиаго Трейшел, бразилски футболист 1984 г. – Юрген Зоймел, австрийски футболист 1986 г. – Жоао Моутиньо, португалски футболист 1993 г. – Павел Иванов, български актьор Починали 701 г. – Сергий I, римски папа (* ? г.) 780 г. – Лъв IV, византийски император (* 750 г.) 1645 г. – Франсиско де Кеведо, испански поет (* 1580 г.) 1709 г. – Иван Мазепа, хетман на Украйна (* 1644 г.) 1811 г. – Петер Зимон Палас, германски биолог (* 1741 г.) 1894 г. – Херман фон Хелмхолц, германски физик (* 1821 г.) 1895 г. – Адам Опел, германски предприемач (* 1837 г.) 1921 г. – Ян Янски, чешки невролог (* 1873 г.) 1922 г. – Леон Бона, френски художник (* 1833 г.) 1933 г. – Фейсал I, крал на Сирия и Ирак (* 1883 г.) 1940 г. – Стефан Бобчев, български общественик, държавник и публицист (* 1853 г.) 1943 г. – Иван Цибулка, чешки виолончелист (* 1880 г.) 1943 г. – Юлиус Фучик, чешки политик, писател и журналист (* 1903 г.) 1949 г. – Рихард Щраус, немски композитор (* 1864 г.) 1954 г. – Андре Дерен, френски художник (* 1880 г.) 1960 г. – Фероз Ганди, индийски политик и журналист (* 1912 г.) 1965 г. – Дороти Дендридж, американска актриса (* 1922 г.) 1978 г. – Панчо Владигеров, български композитор (* 1899 г.) 1980 г. – Уилърд Либи, американски химик, лауреат на Нобелова награда за физика през 1960 г. (* 1908 г.) 1981 г. – Бил Шанкли, шотландски състезател и треньор по футбол (* 1913 г.) 1981 г. – Хидеки Юкава, японски физик, лауреат на Нобелова награда за физика през 1949 г. (* 1907 г.) 1999 г. – Виктор Самойлов, руски актьор (* 1924 г.) 2003 г. – Лени Рифенщал, немска филмова режисьорка (* 1902 г.) 2004 г. – Иван Кондов, български актьор (* 1925 г.) 2004 г. – Ричард Бътлър, нео-нацист (* 1918 г.) 2007 г. – Христо Вълчанов, български футболист (* 1932 г.) 2009 г. – Оге Нилс Бор, датски физик, лауреат на Нобелова награда за физика през 1975 (* 1922 г.) 2012 г. – Томас Сас, унгарски психиатър (* 1920 г.) 2016 г. – Ханес Арх, австрийски пилот, състезаващ се в Red Bull Air Race (* 1967 г.) 2021 г. – Марин Бодаков, български поет и журналист (* 1971 г.) 2022 г. – Елизабет II, кралица на Обединеното кралство и на страните на Британската общност Празници Рождество на Пресвета Богородица (Малка Богородица, Рожен) в календара на Българска православна църква Ден на международна солидарност на журналистите – Чества се от 1958 г. по решение на Международната организация на журналистите Световен ден на първата помощ (за 2012 г.) – Отбелязва се от 2001 г. през втората събота на септември по предложение на Международната федерация на дружествата на Червения кръст и Червения полумесец ЮНЕСКО – Международен ден на грамотността – Отбелязва се от 1966 г. Андора – Ден на независимостта (1893 г., от Франция и Испания, национален празник) България Празник на град Берковица – Чества се на църковния празник Рождество на Пресвета Богородица – храмов празник на църквата в града, построена през 1843 г. Отбелязва се от 1997 г. Празник на град Полски Тръмбеш – Празникът е възобновен от 1993 г. Празник на Симитли Празник на Хасково – Чества се от 1993 г. с решение на Общинския съвет в Деня на църковния празник на Рождество на Пресвета Богородица Северна Македония – Ден на независимостта (1991 г., от Югославия, национален празник) Северна Корея – Създаване на Демократичната република (1948 г., национален празник) 908


text: 9 септември е 252-рият ден в годината според григорианския календар (253-ти през високосна година). Остават 113 дни до края на годината. Събития 337 г. – След отстраняване на всички роднини, които биха имали претенции към трона, тримата синове на император Константин I Велики: Константин II, Констанций II и Констант съвместно заемат поста император на Римската империя. 924 г. – Състои се среща между цар Симеон I и император Роман I Лакапин при стените на Константинопол, която завършва със сключване на примирие. 1521 г. – След превземането на Белград, султан Сюлейман Великолепни нарежда изселването в Истанбул на българите от Белград и Белградската област, придружени от османската войска. След откупуване от Цариградския патриарх на пленените християнски светини от султана, на българите е разрешено да вземат със себе си християнските реликви от Белград – мощите на Света Петка Българска и на императрица Теофано, както и иконата на Света Богородица и на 10 септември същата година започва преселението им, което приключва през следващата 1522 г. 1570 г. – Османските турци завладяват Никозия (остров Кипър). 1776 г. – Континенталният конгрес, приел на 4 юли 1776 г. Декларацията за независимостта, официално нарича новия съюз на независимите щати Съединени американски щати. 1850 г. – Калифорния става 31-вият щат на САЩ. 1855 г. – Кримската война: След 349-дневна обсада англо-френските войски, действащи на Кримския полуостров, завладяват Севастопол. 1885 г. – Назначено е княжеско комисарство за Източна Румелия. Съпроводен от 2-ри конен Шуменски полк, княз Александър Батенберг влиза в Пловдив като княз на Северна и Южна България. 1886 г. – В Берн, Швейцария е подписана международна конвенция за защита на авторското право на литературни и художествени произведения. 1892 г. – Астрономът Едуард Емерсън Барнард открива Амалтея – петият по големина естествен спътник на Юпитер. 1903 г. – Главният щаб на Илинденско-Преображенското въстание се обръща към българското правителство за оказване на помощ. 1905 г. – В Русия е въведена академична автономия на университетите. 1909 г. – Официално е открита Софийската синагога. 1915 г. – Излиза под печата на БАН фундаменталният труд Българите в Македония. 1943 г. – Втора световна война: Германските войски окупират северна и части от централна Италия. В Рим, намиращият се италиански моторизиран армейски корпус под командването на генерал Джакомо Карбони атакува германски парашутисти при Витербо и Пратика Ди Маре. 1943 г. – XXV обикновено народно събрание избира Регентство на малолетния цар Симеон II в състав: княз Кирил Преславски, професор Богдан Филов и генерал Никола Михов. 1944 г. – Деветосептемврийски преврат: С помощта на настъпващите в България сили на Червената армия начело с Маршал Толбухин е проведен Деветосептемврийския преврат от силите на Отечествения фронт и Българската армия, при който е свалено правителството на Константин Муравиев и е установено правителство на Отечествения фронт начело с Кимон Георгиев. С това в у нас започва мащабна политическа, икономическа и социална промяна. 1944 г. – В противоречие с конституцията правителството на България издава постановления за освобождаване от длъжност на регентите на Симеон II и за назначаване на нов Регентски съвет, в който влизат професор Венелин Ганев (независим), Цвятко Бобошевски (независим) и Тодор Павлов (комунист). 1944 г. – Вестник „Отечествен фронт“ започва да излиза легално. 1945 г. – За първи път Денят на свободата се чества като национален празник и неприсъствен ден Във връзка с годишнината са помилвани и освободени от затвора около 900 души, осъдени от т.нар. Народен съд, а над 1000 души са пуснати от трудовите лагери. 1945 г. – От Москва в страната се завръща Васил Коларов. 1945 г. – За последно е връчен орден Победа – на Тито. 1948 г. – Обявено е създаването на Корейска народно-демократична република. 1949 г. – Поради катастрофалната реколта от зърнени храни, Народна република България е принудена за четвърти път след 9 септември 1944 г. да подпише спогодба със СССР за доставка на пшеница на заем. 1956 г. – Елвис Пресли дебютира в „Шоуто на Ед Съливан“. 1969 г. – В Канада влиза в сила т.нар. Езиков акт, съгласно който английският и френският стават официални езици за цялата територия на страната. 1972 г. – Българската национална телевизия излъчва първо цветно предаване – манифестацията от площад „9 септември“ (днес „Княз Александър Батенберг“). Започва работа Варненското телевизионно студио. 1974 г. – Народна република България прекратява заглушаването на радиостанция „Гласът на Америка“. 1974 г. – Започват денонощни излъчвания на радиопрограма „Хоризонт“ на Българското национално радио. 1975 г. – Започва редовното излъчване на ТВ канал Втора програма по Българската национална телевизия. 1978 г. – От СССР е изстрелян автоматичен космически апарат „Венера 11“. 1985 г. – САЩ обявяват въвеждането на икономически санкции за ЮАР като реакция срещу режима на апартейд. 1991 г. – Таджикистан обявява независимост от СССР. 1999 г. – 9-етажен жилищен блок в Москва е разрушен в резултат на терористичен бомбен взрив – 94 души загиват, 164 са ранени. 2000 г. – Международната организация за отчитане на корупцията класира България на 52-ро място от 90 страни. От 16 страни от Източна Европа, България е на 9-о място. 2006 г. – На 27-а мисия е изстреляна американската космическа совалка Атлантис с главна цел доставка на два допълнителни слънчеви панела за Международната космическа станция. Родени 214 г. – Аврелиан, римски император († 275 г.) 384 г. – Флавий Хонорий, римски император († 395 г.) 1585 г. – Арман Жан дю Плеси дьо Ришельо, френски кардинал и държавник († 1642 г.) 1737 г. – Луиджи Галвани, италиански физик († 1897 г.) 1778 г. – Клеменс Брентано, немски поет († 1842 г.) 1828 г. – Йоаким Груев, български възрожденец, († 1912 г.) 1828 г. – Лев Толстой, руски писател и философ († 1910 г.) 1849 г. – Никола Войновски, български революционер († 1876 г.) 1859 г. – Стефан Николов, български офицер и революционер († 1915 г.) 1883 г. – Преподобна Стойна, българска ясновидка († 1933 г.) 1883 г. – Стефан Баламезов, български правист († 1960 г.) 1895 г. – Тома Измирлиев, български писател († 1935 г.) 1899 г. – Александър Несмеянов, руски химик органик, академик († 1980 г.) 1901 г. – Иван Радоев, български футболист († 1985 г.) 1908 г. – Чезаре Павезе, италиански писател († 1950 г.) 1920 г. – Митко Григоров, български политик, дипломат († 1987 г.) 1922 г. – Ханс Георг Демелт, германски физик, лауреат на Нобелова награда по физика през 1989 г. († 2017 г.) 1923 г. – Клиф Робъртсън, американски актьор († 2011 г.) 1924 г. – Рик Ван Стенберген, белгийски колоездач († 2003 г.) 1941 г. – Георги Каменов, български футболист 1941 г. – Денис Ричи, американски информатик († 2011 г.) 1941 г. – Отис Рединг, американски изпълнител († 1967 г.) 1941 г. – Станислав Стратиев, български писател († 2000 г.) 1944 г. – Иван Желев, български политик 1944 г. – Цанко Яблански, български политик 1951 г. – Трайчо Соколов, български футболист († 2019 г.) 1954 г. – Волен Николаев, български поет († 2011 г.) 1959 г. – Ерик Сера, френски композитор 1960 г. – Хю Грант, британски актьор 1962 г. – Лиза Марклунд, шведска писателка 1963 г. – Роберто Донадони, италиански футболист 1965 г. – Мая Димитрова, български политик, икономист, инженер и юрист 1966 г. – Адам Сандлър, американски актьор 1969 г. – Адемоле Банколе, нигерийски футболист 1970 г. – Наталия Страйгнард, венецуелска актриса 1972 г. – Горан Вишнич, хърватски актьор 1974 г. – Филип Аврамов, български актьор 1975 г. – Майкъл Бубле, канадски певец, актьор и композитор 1976 г. – Хуан Алфонсо Баптиста, венецуелски актьор 1980 г. – Мишел Уилямс, американска актриса 1980 г. – Яни Лиматайнен, финландски музикант 1981 г. – Сандра Шайн, унгарска порно актриса 1985 г. – Лука Модрич, хърватски футболист 1987 г. – Александър Сонг, камерунски футболист 1991 г. – Оскар, бразилски футболист Починали 276 г. – Флориан, римски император (* 232 г.) 1000 г. – Олаф I, крал на Норвегия (* 969 г.) 1087 г. – Уилям I, крал на Англия, херцог на Нормандия (* 1028 г.) 1271 г. – Ярослав III, велик княз на Владимирско-Суздалското княжество (* ? г.) 1513 г. – Джеймс IV Стюарт, шотландски крал (* 1473 г.) 1569 г. – Питер Брьогел Стари, фламандски художник (* 1525 г.) 1596 г. – Анна I Ягелонина, кралица на Полша и велика княгиня на Литва (* 1523 г.) 1815 г. – Джон Копли, американски художник (* 1738 г.) 1841 г. – Огюстен Пирам дьо Кандол, швейцарски ботаник (* 1778 г.) 1849 г. – Михаил Павлович, велик княз на Русия (* 1798 г.) 1891 г. – Жул Греви, президент на Франция (* 1807 г.) 1898 г. – Стефан Маларме, френски поет (* 1842 г.) 1901 г. – Анри дьо Тулуз-Лотрек, френски художник (* 1864 г.) 1929 г. – Алексей Павлов, руски геолог (* 1854 г.) 1932 г. – Стоян Заимов, български революционер и възрожденец (* 1867 г.) 1941 г. – Богдан Баров, български революционер (* 1885 г.) 1944 г. – Франк Маршал, американски шахматист (* 1877 г.) 1947 г. – Виктор Орта, белгийски архитект (* 1861 г.) 1976 г. – Мао Дзъдун, китайски политик (* 1893 г.) 1978 г. – Джак Уорнър, американски филмов продуцент (* 1892 г.) 1990 г. – Самюъл Доу, Президент на Либерия (* 1951 г.) 1994 г. – Адам Лиментани, английски психиатър (* 1913 г.) 1995 г. – Цветан Бончев, български физик (* 1929 г.) 2001 г. – Шах Масуд, афганистански политик и военен деятел (* ок. 1952 г.) 2003 г. – Едуард Телер, унгарски и американски ядрен физик от еврейски произход, създател на водородната бомба (* 1908 г.) 2010 г. – Бент Ларсен, датски шахматист (* 1935 г.) 2016 г. - ЦСКА София, български футболен клуб (* 1948 г.) Празници Световен ден на красотата – Отбелязва се по инициатива на Международния комитет по естетика и козметология от 2003 г. Национален празник на Народна република България до 1990 г. Северна Корея – Ден на народната република (1948 г., национален празник) Таджикистан – Ден на независимостта (от СССР, 1991, национален празник) Япония – Ден на хризантемите 909


text: 10 септември е 253-тият ден в годината според григорианския календар (254-ти през високосна). Остават 112 дни до края на годината. Събития 1588 г. – В Англия се завръща третата морска експедиция обиколила света, начело с Томас Кавендиш. 1611 г. – Въстание в Янина. 1627 г. – Започва обсадата на Ла Рошел от войските на крал Луи XIII 1846 г. – В САЩ е патентована шевната машина. 1858 г. – Открит е астероида 55 Пандора. 1872 г. – Васил Левски създава първия революционен окръг в България с център село Голям извор. 1898 г. – В Женева италианският анархист Луиджи Лукени убива императрица Елизабет Баварска – съпругата на австро-унгарския император Франц Йозеф I. 1919 г. – Във френския град Сен Жермен ан Ле е подписан Сен-Жерменския мирен договор. 1919 г. – В България е основан Спартак Плевен под името Скобелев. 1921 г. – В Берлин е открит участък от първата в света автомагистрала. 1939 г. – Втората световна война: Канада обявява война на Нацистка Германия. 1939 г. – Втората световна война: Немската армия извършва масови улични екзекуции в град Бидгошч (Полша), разстреляни са над 1000 мирни граждани. 1943 г. – Втора световна война:Окупиран е Рим от германски войски. Италианските войски се изтеглят от централна в южна Италия заедно с крал Виктор Емануил III, правителството на маршал Пиетро Бадолио и Върховното италианско командване които се установяват в град Бриндизи. 1944 г. – С Постановление на Министерския съвет в България е създадена Народна милиция. 1945 г. – Бившият премиер на Норвегия Видкун Кислинг е осъден на смърт за сътрудничество с Хитлеристка Германия. 1960 г. – На Летни олимпийски игри 1960 в Рим Абебе Бикила става първият състезател от Субсахарска Африка, който спечелва златен медал, като пробягва маратона с боси крака. 1961 г. – По време на състезание от Голямата награда на Италия катастрофа причинява смъртта на германския пилот от Формула 1 Волфганг фон Трипс и на 13 зрители от публиката, които са ударени от неговото Ферари. 1964 г. – Влиза в сила Конвенцията за териториалното море и крайбрежната зона. 1967 г. – Жителите на Гибралтар гласуват в референдум за запазване на зависимостта от Великобритания, вместо за присъединяване към Испания. 1974 г. – Португалия дава независимост на колонията си Гвинея-Бисау. 1976 г. – При катастрофа между самолети на британски и словенските авиолинии край Загреб загиват 176 души. 1977 г. – В затвора на Марсилия е извършена последната във Франция екзекуция с гилотина. 1990 г. – Папа Йоан Павел II освещава най-голямата църква в света – Базиликата на Божията майка на мира в Ямусукро (Кот д'Ивоар). 2002 г. – Швейцария става член на ООН. 2008 г. – В Женева (Швейцария) е пуснат в действие Големият адронен ускорител, който е смятан за най-големия научен експеримент в историята на човечеството. 2022 г. – Принц Чарлз официално става Крал Чарлз III. Родени 1487 г. – Юлий III, римски папа († 1555 г.) 1638 г. – Мария-Тереза, кралица на Франция († 1683 г.) 1659 г. – Хенри Пърсел, английски композитор († 1695 г.) 1775 г. – Джон Кид, английски химик и професор († 1851 г.) 1788 г. – Вилхелмина от Баден, Велика херцогиня на Хесен († 1836 г.) 1835 г. – Тодор Икономов, български политик († 1892 г.) 1839 г. – Чарлс Пърс, американски философ († 1914 г.) 1858 г. – Иван Цончев, български военен и революционер († 1910 г.) 1865 г. – Иван Попов, български актьор († 1966 г.) 1872 г. – Владимир Арсениев, руски изследовател на Далечния изток († 1930 г.) 1878 г. – Иван Романов, български духовник († 1953 г.) 1890 г. – Франц Верфел, австрийски писател († 1945 г.) 1892 г. – Артър Холи Комптън, американски физик, Нобелов лауреат през 1927 г. († 1962 г.) 1901 г. – Страшимир Джамджиев, български преводач († 1987 г.) 1912 г. – Херлуф Бидструп, датски карикатурист († 1988 г.) 1914 г. – Робърт Уайз, американски филмов режисьор († 2005 г.) 1915 г. – Хасе Екман, шведски актьор и режисьор († 2004 г.) 1927 г. – Георги Алексиев, български писател († 2011 г.) 1928 г. – Николас Леос, парагвайски футболен функционер († 2019 г.) 1928 г. – Петко Великов, държавен ръководител, инженер 1931 г. – Изабел Колгейт, английска писателка 1932 г. – Феликс Малум Нгакуту, президент на Чад († 2009 г.) 1933 г. – Карл Лагерфелд, немски моден дизайнер († 2019 г.) 1934 г. – Васил Казанджиев, български композитор, диригент и общественик 1936 г. – Димитър Ларгов, български футболист († 2020 г.) 1937 г. – Джаред Даймънд, американски биолог 1937 г. – Йован Павловски, писател от Република Македония 1942 г. – Георги Харалампиев, български футболист 1943 г. – Йорданка Христова, българска певица 1945 г. – Ханс Кодрич, футболен треньор 1945 г. – Хосе Фелисиано, американски китарист и вокалист 1948 г. – Георги Пирински, български политик 1949 г. – Виктор Пасков, писател, музикант, сценарист († 2009 г.) 1950 г. – Джо Пери, американски музикант, китарист на Aerosmith 1960 г. – Колин Фърт, британски актьор 1965 г. – Андрей Баташов, български актьор († 2010 г.) 1966 г. – Стоян Янкулов, български музикант 1968 г. – Андреас Херцог, австрийски футболист 1968 г. – Биг Деди Кейн, американски рап изпълнител 1968 г. – Гай Ричи, британски сценарист, режисьор и филмов продуцент 1974 г. – Мирко Филипович, хърватски кикбоксьор 1976 г. – Густаво Куертен, бразилски тенисист 1976 г. – Мурад Хидиуед, марокански футболист 1977 г. – Виктор Гончаренко, беларуски футболист и треньор 1977 г. – Неждет Шабан, български политик 1985 г. – Лоран Косиелни, френски футболист Починали 210 пр.н.е. – Цин Шихуан, първи император на Китай (* 260 пр.н.е.) 954 г. – Луи IV, крал на Франция (* 920 г.) 1067 г. – Лейди Годайва, англосаксонска аристократка (* 990 г.) 1167 г. – Мод, наследница на английския трон (* 1102 г.) 1197 г. – Анри II, граф на Шампан и крал на Йерусалим (* 1166 г.) 1382 г. – Лайош I Велики, крал на Унгария и Полша (* 1326 г.) 1419 г. – Жан Безстрашни, херцог на Бургундия (* 1371 г.) 1797 г. – Мери Уолстънкрафт, английска писателска (* 1759 г.) 1834 г. – Хрисант Константинополски, цариградски патриарх (* 1768 г.) 1898 г. – Елизабет (Сиси), императрица на Австро-Унгария (* 1837 г.) 1928 г. – Фьодор Успенски, руски историк и археолог (* 1845 г.) 1937 г. – Сергей Третяков, руски писател (* 1892 г.) 1940 г. – Никола Иванов, български офицер (* 1861 г.) 1944 г. – Данаил Крапчев, български журналист (* 1880 г.) 1948 г. – Фердинанд I, цар на България (* 1861 г.) 1953 г. – Андон Кьосето, български революционер (* 1855 г.) 1961 г. – Волфганг фон Трипс, германски пилот от Ф1 (* 1928 г.) 1964 г. – Менча Кърничева, българска революционерка (* 1900 г.) 1975 г. – Джордж Паджет Томсън, английски физик, Нобелов лауреат (* 1892 г.) 1979 г. – Агостиньо Нето, първи президент на Ангола (* 1922 г.) 1983 г. – Феликс Блох, американски физик, Нобелов лауреат, (* 1905 г.) 1996 г. – Стефан Гецов, български актьор (* 1932 г.) 1998 г. – Милен Николов, български режисьор (* 1938 г.) 2005 г. – Херман Бонди, британски математик (* 1919 г.) 2007 г. – Джейн Уаймън, американска актриса (* 1917 г.) 2010 г. – Раде Маркович, сръбски актьор (* 1921 г.) 2020 г. – Даяна Риг, английска актриса (* 1938 г.) Празници Световен ден за предотвратяване на самоубийствата – Чества се по инициатива на Международната асоциация за предотвратяване на самоубийствата с подкрепата на Световната здравна организация (СЗО) Белиз – Ден на св. Джордж Кайе (национален празник) Гибралтар – Празник на Гибралтар (национален празник) Китай – Ден на учителя 910


text: 11 септември е 254-тият ден в годината според григорианския календар (255-и през високосна). Остават 111 дни до края на годината. Събития 1565 г. – Приключва Великата обсада на Малта от османските турци, започнала на 18 май, в която рицарите хоспиталиери удържат острова. 1697 г. – Голямата турска война: Състои се Битката при Зента. 1709 г. – В една от най-кръвопролитните битки от Войната за испанското наследство – Битката при Малплаке – обединените сили на Великобритания, Нидерландия и Австрия побеждават Франция. 1792 г. – Откраднат е диамантът Хоуп от къщата, в която се съхранява. 1877 г. – Руско-турска война (1877–1878): Руснаците щурмуват Плевен. 1915 г. – България в Първата световна война: В Царство България започва мобилизация на българската армия за Първата световна война. 1922 г. – Въстание от 11 септември 1922 година. 1941 г. – Започват изкопните работи по построяването на Пентагона. 1961 г. – Формиран е Световният фонд за дивата природа. 1972 г. – Състои се официалната церемония по закриване на Двадесетите летни олимпийски игри в Мюнхен, Германия. 1973 г. – Извършен е военен преврат в Чили от генерал Аугусто Пиночет, който демонстративно сваля демократично избрания президент Салвадор Алиенде. Пиночет запазва властта си 17 години. 1978 г. – Умира българският писател и дисидент Георги Марков, който е отровен в Лондон 4 дни по-рано от агент на Държавна сигурност. 1989 г. – Във вестник Работническо дело са публикувани имената на около 500 деятели на БКП, репресирани в СССР при управлението на Сталин. С публикацията те са реабилитирани. 1994 г. – Официално отваря врати Музеят на византийската култура в град Солун, Гърция. 1997 г. – Непилотираният космически апарат на НАСА Марс Глобъл Сървейър достига орбитата на Марс. 2001 г. – Атентатите от 11 септември 2001 г. в САЩ причиняват срутването на Световния търговски център в Ню Йорк, част от Пентагона в Арлингтън, Вирджиния и падането на пътнически самолет край Шанксвил, Пенсилвания. 2003 г. – Шведската външна министърка Ана Линд умира, след като е нападната с нож и смъртоносно ранена от неизвестен мъж на 10 септември. 2004 г. – При катастрофа на хеликоптер в Егейско море загиват всичките 17 пътници на борда му, в това число патриарха Петър VII, журналисти и епископи на Александрийската патриаршия. 2005 г. – Израел официално обявява намерение да напусне Ивицата Газа след 38 години окупация. 2007 г. – Русия изпитва най-голямото конвенционално оръжие създавано някога – Бащата на всички бомби. Родени 1524 г. – Пиер дьо Ронсар, френски поет († 1585 г.) 1816 г. – Карл Цайс, германски оптик († 1888 г.) 1822 г. – Олга Николаевна Вюртембергска, кралица на Вюртемберг († 1892 г.) 1833 г. – Леандър Леге, френски дипломат († 1887 г.) 1862 г. – О. Хенри, американски писател († 1910 г.) 1877 г. – Феликс Дзержински, революционер и политик († 1926 г.) 1881 г. – Гончигийн Бумценд, монголски политик († 1953 г.) 1885 г. – Дейвид Хърбърт Лорънс, английски писател († 1930 г.) 1900 г. – Семьон Лавочкин, авиоконструктор († 1960 г.) 1903 г. – Теодор Адорно, немски социолог и философ († 1969 г.) 1914 г. – Павле, сръбски духовен водач († 2009 г.) 1916 г. – Александър Кипров, български шахматист († 2000 г.) 1917 г. – Фердинад Маркос, филипински президент и диктатор († 1986 г.) 1917 г. – Ярослав Тагамлицки, български математик от руски произход († 1983 г.) 1920 г. – Иван Братанов, български актьор († 1968 г.) 1930 г. – Никола Станчев, български борец († 2009 г.) 1933 г. – Уилям Пиърс, американски нео-нацист († 2002 г.) 1935 г. – Герман Титов, съветски космонавт († 2000 г.) 1935 г. – Арво Перт, естонски композитор 1937 г. – Йосиф Кобзон, руски певец и политик († 2018 г.) 1939 г. – Сократ Лафазановски, македонски художник 1940 г. – Брайън Де Палма, американски филмов режисьор 1940 г. – Нон Дук Ман, виетнамски политик 1941 г. – Георги Наумов-Чарли, български актьор († 2022 г.) 1944 г. – Кеворк Кеворкян, български журналист 1945 г. – Франц Бекенбауер, немски футболист и треньор 1948 г. – Димитър Костадинов, български писател († 2022 г.) 1948 г. – Илия Караиванов, български актьор († 2009 г.) 1957 г. – Пламен Марков, български футболист и треньор по футбол 1960 г. – Хироши Амано, японски физик и Нобелов лауреат 1963 г. – Таня Димитрова, българска актриса 1965 г. – Башар Асад, сирийски политик 1972 г. – Красимир Дунев, български гимнастик 1977 г. – Лудакрис, американски рапър и актьор 1977 г. – Матю Стивънс, уелски играч на снукър 1977 г. – Тодор Чобанов, български историк и политик, доктор по археология 1978 г. – Бен Лий, американски актьор 1981 г. – Андреа Досена, италиански футболист 1984 г. – Юсуф Акгюн, турски актьор 1987 г. – Тайлър Хеклин, американски актьор Починали 1161 г. – Мелисенда Йерусалимска, кралица на Йерусалим (* 1105 г.) 1733 г. – Франсоа Купрен, френски композитор и органист (* 1668 г.) 1824 г. – Давид Рикардо, английски икономист (* 1772 г.) 1921 г. – Лудвиг Александър фон Батенберг, първи маркиз на Милфорд Хейвън (* 1892 г.) 1939 г. – Константин Коровин, руски художник (* 1861 г.) 1941 г. – Кръстьо Раковски, български политик (* 1873 г.) 1948 г. – Мохамед Али Джина, пакистански политик (* 1876 г.) 1954 г. – Димитър Попиванов, български музикален деец (* 1874 г.) 1963 г. – Любомир Чакалов, български математик (* 1886 г.) 1966 г. – Иван Бонев, български партизанин (* 1909 г.) 1971 г. – Никита Хрушчов, съветски политик (* 1894 г.) 1973 г. – Салвадор Алиенде, чилийски политик (* 1908 г.) 1978 г. – Георги Марков, български писател (* 1929 г.) 1978 г. – Рони Петерсон, шведски пилот от Формула 1 (* 1944 г.) 1982 г. – Албер Собул, френски историк (* 1914 г.) 1986 г. – Радка Бъчварова, българска режисьорка (* 1918 г.) 1994 г. – Джесика Тенди, американска актриса (* 1909 г.) 1997 г. – Илия Кирчев, български футболист (* 1932 г.) 2003 г. – Ана Линд, шведски политик (* 1957 г.) 2004 г. – Томас Циглер, немски писател (* 1956 г.) 2004 г. – Петър VII, патриарх на Александрия (* 1949 г.) 2005 г. – Иван Куцаров, български моторист (* 1973 г.) 2006 г. – Йоахим Фест, немски историк (* 1926 г.) 2011 г. – Клиф Робъртсън, американски актьор (* 1923 г.) Празници Аржентина – Ден на учителя Испания – Национален празник на Каталуния САЩ – Ден на патриотите Външни препратки 911


text: 12 септември е 255-ият ден в годината според григорианския календар (256-и през високосна година). Остават 110 дни до края на годината. Събития 490 пр.н.е. – Гръко-персийски войни: В Битката при Маратон атинската войска и нейните съюзници от Платея спират първото нахлуване на персите в Гърция. 1609 г. – Английският мореплавател Хенри Хъдсън открива реката Хъдсън. 1683 г. – Голямата турска война: Под ръководството на Ян III Собиески полските въоръжени сили се обединяват с армията на Хабсбургите, за да победят Османската империя в Битката при Виена. 1923 г. – Властите извършват обиски в клубове на БКП, разпускат контролираните от нея общински съвети и арестуват около 2500 партийни функционери. 1924 г. – Започва тържествения ритуал по освещаване на храм-паметника „Св. Александър Невски“ в София, който продължава до 14 септември. 1924 г. – Хората на Иван Михайлов провеждат наказателна акция в района на Горна Джумая. 1925 г. – Цар Борис III връчва бойно знаме на Военното училище. 1928 г. – Съставено е четиридесет и четвъртото правителство на Царство България, начело с Андрей Ляпчев. 1940 г. – Четири момчета откриват рисунки на 17 000 години и предмети, направени от праисторически хора в пещерата Ласко, Франция. 1943 г. – Втора световна война: Проведена е Операция Дъб, в която намиращият се под стража италиански диктатор Бенито Мусолини е освободен от немски парашутисти-десантчици, командвани от Ото Скорцени. 1953 г. – Джон Кенеди и Жаклин Лий Бувие Кенеди сключват брак. 1953 г. – Никита Хрушчов е избран за първи секретар на ЦК на КПСС. 1958 г. – Американският инженер Джак Килби прави демонстрация на първата работеща интегрална схема. 1959 г. – СССР изстрелва втората си ракета към Луната – Луна 2. 1968 г. – Албания обявява, че напуска Варшавския договор. 1969 г. – Президентът на САЩ Ричард Никсън заповядва да бъдат прекратени бомбардировките над Северен Виетнам. 1970 г. – Палестински терористи взривяват три отвлечени самолети в Йордания, а заложниците преместват минути преди това на тайно място в Аман. 1979 г. – Индонезия е ударена от земетресение с магнитуд 8,1 по скалата на Рихтер. 1980 г. – В Турция генерал Кенан Еврен извършва военен преврат и става държавен глава. 1990 г. – В Москва е подписан Договор „Две плюс четири“ между двете германски държави и четирите велики сили, победителки във Втората световна война, с който се прокарва пътя към повторното Обединение на Германия. 2001 г. – САЩ обявяват Война срещу тероризма. 2001 г. – XXXIX народно събрание на Република България приема декларация срещу тероризма. 2003 г. – Организацията на обединените нации вдига санкциите над Либия, след като страната се съгласява да поеме отговорността и да компенсира семействата на жертвите в Атентата над Локърби. 2005 г. – Израел завършва изтеглянето си на всички войски и заселници от Ивицата Газа. Родени 1494 г. – Франсоа I, крал на Франция († 1574 г.) 1655 г. – Себастиан дьо Бросар, френски композитор († 1720 г.) 1814 г. – Август Чешковски, полски философ († 1894 г.) 1829 г. – Чарлз Дъдли Уорнър, американски писател († 1900 г.) 1876 г. – Флор Алпертс, белгийски композитор († 1954 г.) 1888 г. – Морис Шевалие, френски певец и актьор († 1972 г.) 1897 г. – Ирен Жолио-Кюри, френска физичка и химичка, Нобелова лауреатка († 1956 г.) 1908 г. – Лъчезар Станчев, български поет († 1992 г.) 1921 г. – Станислав Лем, полски писател фантаст († 2006 г.) 1927 г. – Милка Туйкова, българска актриса († 2008 г.) 1930 г. – Александър Карасимеонов, български сценарист († 1991 г.) 1931 г. – Иън Холм, британски актьор († 2020 г.) 1931 г. – Стоян Гъдев, български актьор († 1999 г.) 1934 г. – Михаил Протич, български ендокринолог († 2013 г.) 1937 г. – Вълчо Камарашев, български актьор († 2020 г.) 1944 г. – Бари Уайт, американски певец († 2003 г.) 1944 г. – Винфрид Ньот, немски учен 1947 г. – Патрик Футуна, ирландски учен († 1981 г.) 1950 г. – Иво Хаджимишев, български художник фотограф 1951 г. – Берти Ахерн, министър-председател на Ирландия 1951 г. – Джо Пантолиано, американски актьор 1952 г. – Зелимхан Яндарбиев, чеченски политик († 2004 г.) 1957 г. – Аня Пенчева, българска актриса 1957 г. – Марк Дизен, американски шахматист 1957 г. – Ханс Цимер, немски композитор 1960 г. – Петър Лесов, български боксьор и треньор по бокс 1962 г. – Мери Кей Адамс, американска актриса 1965 г. – Рени Врангова, българска актриса 1973 г. – Пол Уокър, американски актьор († 2013 г.) 1978 г. – Бенджамин Маккензи, американски актьор 1980 г. – Хироюки Савано, японски композитор и музикант 1983 г. – Павел Христов, български политик 1986 г. – Еми Росъм, американска актриса 1990 г. – Ренета Камберова, българска спортистка 1992 г. – Конър Франта, Youtube влогър и предприемач 1994 г. – Ким Намджун, южнокорейски рапър, автор на песни, продуцент и лидер на корейската поп група BTS. 1992 г. - Йоханес Щролц, австрийски скиор Починали 1612 г. – Василий IV, цар на Русия (* 1552 г.) 1764 г. – Жан-Филип Рамо, френски композитор (* 1683 г.) 1854 г. – Шарл-Франсоа Брисо дьо Мирбел, френски ботаник (* 1776 г.) 1874 г. – Франсоа Гизо, френски политик и историк (* 1787 г.) 1903 г. – Юлий Розентал, български поет и революционер (* 1872 г.) 1917 г. – Елеонора фон Ройс-Кьостриц, царица на българите (* 1860 г.) 1919 г. – Леонид Андреев, руски писател (* 1871 г.) 1924 г. – Алеко Василев, български революционер (* 1891 г.) 1932 г. – Ованес Адамян, арменски изобретател (* 1879 г.) 1944 г. – Атанас Стефанов, български военен деец (* 1891 г.) 1944 г. – Методи Шаторов, български комунистически деец и партизанин (* 1898 г.) 1949 г. – Климент Шапкарев, български революционер и учител (* 1875 г.) 1965 г. – Фердинанд Козовски, български политик и военен деец (* 1892 г.) 1981 г. – Еудженио Монтале, италиански поет, Нобелов лауреат (* 1896 г.) 1989 г. – Стерьо Спасе, албански писател (* 1914 г.) 1992 г. – Антъни Пъркинс, американски актьор (* 1932 г.) 2006 г. – Атанас Жеков, български художник (* 1926 г.) 2009 г. – Норман Борлауг, американски агроном, лауреат на Нобелова награда за мир (* 1914 г.) 2009 г. – Джак Креймър, американски тенисист (* 1921 г.) 2010 г. – Клод Шаброл, френски режисьор, сценарист и актьор (* 1930 г.) Празници Ден на програмиста (през високосни години) Кабо Верде – Ден на нацията (национален празник) Коста Рика – Национален празник на кафето Русия – Ден на зачатието 912


text: 13 септември е 256-ият ден в годината според григорианския календар (257-и през високосна година). Остават 109 дни до края на годината. Събития 335 г. – Император Константин Велики и представители на православното духовенство освещават църквата Възкресение Христово в Йерусалим. 533 г. – Византийският пълководец Велизарий разбива армията на вандалите и с това слага край на тяхното кралство. 1699 г. – Слънчево затъмнение, за което се съобщава в приписка на монах от Черепишкия манастир. 1861 г. – Земетресение в Югозападна България. 1872 г. – Иларион Макариополски е посрещнат тържествено в Търново като митрополит на Търновската епархия. 1902 г. – Във Великобритания за първи път като доказателство за вина са използвани пръстови отпечатъци, снети от мястото на престъплението. 1907 г. – Осъществен е първият свободен контролируем вертикален полет с хеликоптер, без да има връзка със земята от французина Пол Корню. 1922 г. – В Ал Азизия, Либия, е измерена най-високата температура на сянка в света – 57,8 °C. 1923 г. – В Мъглиж (Казънлъшко) преждевременно избухва Септемврийското въстание, организирано от БКП в съюз с БЗНС. 1941 г. – Край Добрич са спуснати с парашути две групи по 5 души българи – инструктори за партизанското движение, начело с Атанас Дамянов и Груди Филипов, изпратени от съветското разузнаване. 1943 г. – България във Втората световна война: провеждат се англо-американски бомбардировки над Стара Загора, Горна Оряховица и Казанлък. 1953 г. – Никита Хрушчов е избран за Генерален секретар на ЦК на КПСС. 1962 г. – Народна република България установява дипломатически отношения с Кралство Лаос. 1962 г. – За дванадесети път Елвис Пресли оглавява британския хит парад с песента She is Not You. 1965 г. – В САЩ е издадена песента Yesterday на групата Бийтълс. 1976 г. – В Улан Батор, Людмила Живкова подписва план за научно и културно сътрудничество с Монголия за 1976 – 1980. 1993 г. – Израел и Организацията за освобождение на Палестина подписват Договори от Осло, инициирани от Норвегия, като част от мирния процес в Израелско-палестинския конфликт. 1996 г. – Оригинал на История славянобългарска на Паисий Хилендарски е донесен от анонимен дарител в Националния исторически музей. Ръкописът е изнесен тайно от българската обител на полуостров Атон (Света гора), но по-късно е върнат обратно. 1999 г. – При взрив в 8-етажен жилищен блок в Москва, Русия, загиват 124 души. 2008 г. – В Делхи, Индия, избухват поредица от бомбени експлозии, които убиват 30 души и раняват други 130. Родени 64 – Юлия Флавия, дъщеря на римския император Тит и Марция Фурнила († 91 г.) 1087 г. – Йоан II Комнин, византийски император († 1143 г.) 1739 г. – Григорий Потьомкин, руски държавник († 1791 г.) 1818 г. – Гюстав Емар, френски писател († 1883 г.) 1819 г. – Клара Шуман, германска музикантка и композиторка († 1896 г.) 1853 г. – Ханс Кристиан Йоахим Грам, датски микробиолог († 1938 г.) 1856 г. – Артур Кьониг, германски физиолог († 1901 г.) 1860 г. – Джон Пършинг, американски генерал († 1948 г.) 1863 г. – Артър Хендерсън, британски политик, Нобелов лауреат през 1934 († 1935 г.) 1866 г. – Адолф Майер, швейцарски психиатър († 1950 г.) 1874 г. – Арнолд Шьонберг, австрийски композитор († 1971 г.) 1876 г. – Шъруд Андерсън, американски писател († 1941 г.) 1888 г. – Иван Антипов-Каратаев, руски почвовед († 1965 г.) 1889 г. – Пиер Рьоверди, френски поет († 1960 г.) 1891 г. – Атанас Стефанов, български военен деец († 1944 г.) 1894 г. – Джон Пристли, английски писател и драматург († 1984 г.) 1894 г. – Юлиан Тувим, полски поет († 1953 г.) 1903 г. – Клодет Колбер, американска актриса от френски произход († 1996 г.) 1914 г. – Аспарух Сариев, български актьор († 1988 г.) 1916 г. – Роалд Дал, уелски писател († 1990 г.) 1918 г. – Атанас Ставрев, български футболист и съдия († 1990 г.) 1923 г. – Атанас Трайков, български актьор († 1994 г.) 1924 г. – Морис Жар, френски композитор и диригент († 2009 г.) 1927 г. – Дзанис Дзанетакис, министър-председател на Гърция († 2010 г.) 1929 г. – Николай Гяуров, български оперен певец († 2004 г.) 1940 г. – Оскар Ариас Санчес, президент на Коста Рика, Нобелов лауреат 1942 г. – Бела Кароли, румънски треньор по спортна гимнастика 1944 г. – Жаклин Бисет, английска актриса 1953 г. – Мария Статулова, българска актриса 1961 г. – Дейв Мъстейн, американски музикант (Megadeth) 1967 г. – Майкъл Джонсън, американски спринтьор 1968 г. – Антон Кутев, български политик 1970 г. – Ким Сун-ил, южнокорейски преводач († 2004 г.) 1971 г. – Горан Иванишевич, хърватски тенисист 1974 г. – Николай Фенерски, български писател 1981 г. – Севим Али, български политик 1982 г. – Живко Джуранов, български актьор 1982 г. – Сорая Арнелас, испанска певица 1987 г. – Цветана Пиронкова, българска тенисистка 1993 г. – Найл Хоран, ирландски певец (One Direction) 1989 г. – Томас Мюлер, германски футболист Починали 81 г. – Тит, римски император (* 39 г.) 1409 г. – Изабел дьо Валоа, кралица на Англия (* 1389 г.) 1438 г. – Дуарте, крал на Португалия (* 1391 г.) 1506 г. – Андреа Мантеня, италиански художник (* 1431 г.) 1592 г. – Мишел дьо Монтен, френски писател (* 1533 г.) 1598 г. – Филип II, крал на Испания и Португалия (* 1527 г.) 1847 г. – Никола Удино, френски маршал (* 1767 г.) 1848 г. – Мария-Изабела Бурбон-Испанска, кралица на Двете Сицилии (* 1789 г.) 1911 г. – Димитър Павлович, български лекар (* 1834 г.) 1912 г. – Хусто Сиера Мендес, мексикански писател (* 1848 г.) 1924 г. – Димо Хаджидимов, български революционер (* 1875 г.) 1975 г. – Тодор Мазаров, български тенор (* 1905 г.) 1994 г. – Надя Дункин, българска актриса (* 1917 г.) 1996 г. – Тупак Амару Шакур, американски певец (* 1971 г.) 2002 г. – Александър Казанцев, руски писател (* 1906 г.) 2009 г. – Иван Пунчев, български философ (* 1942 г.) 2015 г. – Ибро Лолов, български акордеонист (* 1932 г.) Празници Ден на програмиста Празник на българските инженерни войски – На 13 септември 1878 г. с Приказ No 11 се обявява създаването на първата българска строева сапьорна рота 913