text: 9 май е 129-ият ден в годината според григорианския календар (130-и през високосна година). Остават 236 дни до края на годината. Събития 1502 г. – Христофор Колумб потегля от Испания за своето четвърто и последно пътешествие до Новия свят. 1881 г. – след държавен преврат е съставено Петото правителство на България, начело с Казимир Ернрот. 1913 г. – подписан е Петербургският протокол, с който България предава на Румъния Силистра и 3 км около града. 1917 г. – Първа световна война: Българската армия разгромява войските на Антантата в Битката при завоя на Черна. 1927 г. – Канбера става столица на Австралия вместо Мелбърн. 1936 г. – Италия официално анексира Етиопия, след като завзема столицата ѝ Адис Абеба на 5 май. 1940 г. – Втората световна война: Германските войски нападат Холандия, Белгия и Люксембург. 1945 г. – Втората световна война: В Берлин е подписана отделна капитулация на Германия пред СССР от фелдмаршал Вилхелм Кайтел, генерал-полковник Ханс-Юрген Щумпф и адмирал Ханс-Георг фон Фридебург. Съветският маршал Георгий Жуков подписва от името на Сталин, а британският маршал Тедър от името на Дуайт Айзенхауер. 1945 г. – Втората световна война: Херман Гьоринг е заловен от Армията на САЩ. 1946 г. – кралят на Италия Виктор Емануил III абдикира и скоро след това монархията е заменена с република. 1950 г. – министърът на външните работи на Франция Робер Шуман представя своето предложение за създаване на единна Европа, което е крайно необходимо за поддържането на мирните отношения в региона. 1955 г. – Студената война: Западна Германия се присъединява към НАТО. 1970 г. – Виетнамската война: Във Вашингтон, пред Белия дом, между 75 000 и 100 000 души мирно протестират против войната. 1971 г. – изстреляна е космическата сонда Маринър 8. 2004 г. – президентът на Чечня Ахмад Кадиров е убит при атентат в Грозни (Чечня) по време на парада по случай Деня на победата. 2016 г. – открита е деветата регионална радиостанция на БНР „Радио Кърджали – Гласът на Родопите“. Родени 1740 г. – Джовани Паизиело, италиански композитор от 18 век († 1816 г.) 1800 г. – Джон Браун, американски аболиционист († 1859 г.) 1819 г. – Николай Палаузов, български възрожденец († 1899 г.) 1825 г. – Джеймс Колинсън, викториански художник († 1881 г.) 1837 г. – Адам Опел, немски инженер и индустриалист († 1895 г.) 1845 г. – Карл Лавал, шведски инженер († 1913 г.) 1860 г. – Джеймс Матю Бари, шотландски писател († 1937 г.) 1874 г. – Хауърд Картър, британски археолог и египтолог († 1939 г.) 1882 г. – Джордж Баркър, американски художник († 1965 г.) 1882 г. – Едуард Муни, американски духовник († 1958 г.) 1883 г. – Хосе Ортега и Гасет, испански философ († 1955 г.) 1892 г. – Кирил Павлов, български политик († 1925 г 1892 г. – Зита Бурбон-Пармска, императрица на Австро-Унгария († 1989 г. 1917 г. – Евгени Филипов, български учен († 1991 г.) 1920 г. – Ричард Адамс, английски писател († 2016 г.) 1920 г. – Уилям Тен, американски писател († 2010 г.) 1924 г. – Булат Окуджава, руски певец († 1997 г.) 1928 г. – Петер Мерзебургер, германски журналист и писател († 2022 г.) 1932 г. – Петер фон Трамин, австрийски писател († 1981 г.) 1936 г. – Гленда Джаксън, британска актриса 1937 г. – Рафаел Монео, испански архитект 1942 г. – Джон Ашкрофт, американски политик 1945 г. – Юп Хайнкес, немски футболист и треньор 1945 г. – Божана Апостолова, българска поетеса 1946 г. – Кандис Бъргън, американска актриса 1949 г. – Били Джоел, американски музикант 1949 г. – Пенка Седларска, български изкуствовед 1950 г. – Марчелин Бертран, американска актриса († 2007 г.) 1955 г. – Ане Софи фон Отер, шведска певица 1962 г. – Дейвид Геън, английски певец (Depeche Mode) 1964 г. – Александър Върбанов, български щангист 1964 г. – Пламен Юруков, български политик 1979 г. – Пиер Бувие, канадски певец (Simple plan) 1980 г. – Анжела Никодинов, американска фигуристка Починали 480 г. – Юлий Непот, римски император (* 430 г.) 1280 г. – Магнус IV, крал на Норвегия (* 1238 г.) 1707 г. – Дитрих Букстехуде, датско-германски композитор (* ок. 1637) 1805 г. – Фридрих Шилер, германски поет и историк (* 1759 г.) 1850 г. – Жозеф Луи Гей-Люсак, френски химик (* 1778 г.) 1879 г. – Аугуст Гризебах, немски ботаник (* 1814 г.) 1915 г. – Ярослав Вешин, чешки художник, творил в България (* 1860 г.) 1931 г. – Албърт Майкелсън, американски физик, Нобелов лауреат (* 1852 г.) 1947 г. – Еврипидис Бакирдзис, министър-председател на Гърция (* 1895 г.) 1949 г. – Луи II, принц (* 1870 г.) 1974 г. – Любомир Пипков, български композитор (* 1904 г.) 1978 г. – Алдо Моро, министър-председател на Италия (* 1916 г.) 1980 г. – Йозеф Брайтбах, немски писател (* 1903 г.) 1986 г. – Тенсинг Норгей, непалски алпинист (* 1914 г.) 1991 г. – Янка Дягилева, руска певица (* 1966 г.) 2000 г. – Тодор Кръстев, български футболист (* 1945 г.) 2001 г. – Борислав Шаралиев, български кинорежисьор (* 1922 г.) 2004 г. – Ахмад Кадиров, чеченски президент (* 1951 г.) 2010 г. – Лена Хорн, американска певица и актриса (* 1917 г.) 2010 г. – Ханс Дейкстал, нидерландски политик (* 1943 г.) 2015 г. – Кенан Еврен, турски политик и генерал (* 1917 г.) 2020 г. – Литъл Ричард, американски музикант (* 1932 г.) 2022 г. – Джоди Лукоки, бивш футболист на ПФК Лудогорец (* 1992 г.) Празници Източноправославна църква – Летен Никулден – Пренасяне мощите на Св. Николай Чудотворец от гр. Мира в гр. Бари и Събор на Св. Новоселски мъченици Европейски съюз – Ден на Европа Двудневно (8 – 9 май) възпоменание и помирение за жертвите на Втората световна война, обявено през 2004 г. от Общото събрание на ООН Остров Джърси – Ден на Освобождението (край на Втората световна война, 1945 г., национален празник) Латвия – Ден на майката Румъния – Ден на независимостта (от Османската империя, 1877 г.) Русия и някои бивши части на СССР – Ден на победата (над Нацистка Германия, 1945 г.) САЩ – Ден на учителя Узбекистан – Ден на възпоменанието 509


source: wikipedia

text: 10 май е 130-ият ден в годината според григорианския календар (131-ви през високосна). Остават 235 дни до края на годината. Събития 1525 г. – По силата на договор от Чамаси, Аграфа (днешен южен Пинд) се сдобива с автономен статут. 1553 г. – От Лондон потегля морска експедиция на бъдещата Московска компания, която установява северния морски път към Русия. 1865 г. – Гражданската война в САЩ: Джеферсън Дейвис, президент на американската Конфедерация през Гражданската война, е пленен от силите на Съюза. 1869 г. – Завършена е Първа презконтинентална железница, която свързва Изтока и Запада на САЩ. 1871 г. – Във Франкфурт е подписан френско-германски мирен договор, според който Франция губи Елзас и Лотарингия. 1881 г. – Коронясан е първият крал на Румъния – Карол I. 1909 г. – За първи път в историята в церемонията по опасването с меча на Осман участват немюсюлмани. 1924 г. – Едгар Хувър е назначен за директор на Федералното бюро за разследване и остава на този пост до своята смърт през 1972. 1933 г. – Цензура: В Германия нацисти организират мащабно изгаряне на книги. 1940 г. – Втората световна война – начало на битката за Франция: Германия нахлува в Люксембург, Холандия и Белгия. 1940 г. – Втората световна война: Невил Чембърлейн се оттегля от постта министър-председател на Обединеното кралство поради болест и официално препоръчва за свой наследник Уинстън Чърчил. 1941 г. – Втората световна война: Полетът на Хес до Британия при който скача с парашут над Шотландия, в опит да осъществи мирни преговори между Великобритания и Нацистка Германия, но е задържан от британски военни като военнопленник. 1941 г. – Ракетоплана Месершмит 163 преодолява границата от 1000 км/ч. (1003,9 км/ч). Рекорд до 1947 г. 1953 г. – Трети църковно-народен събор възстановява патриаршеското достойнство на БПЦ. 1967 г. – Създаден е холандския футболен клуб АЗ Алкмар. 1994 г. – Силвио Берлускони става министър-председател на Италия за първи път. 1994 г. – Нелсън Мандела полага клетва като първи чернокож президент на ЮАР. 2000 г. – По време на церемония на Световните музикални награди принц Алберт от Монако връчва отличието „Изпълнител на хилядолетието“ на Майкъл Джаксън. 2007 г. – Министър-председателят на Обединеното кралство Тони Блеър обявява своето оттегляне след десет годишно заемане на поста. Родени 1727 г. – Ан Робер Жак Тюрго, френски държавник († 1781 г.) 1746 г. – Гаспар Монж, френски математик († 1818 г.) 1760 г. – Йохан Петер Хебел, немски писател и педагог († 1826 г.) 1770 г. – Луи Даву, френски маршал († 1823 г.) 1788 г. – Екатерина Павловна, кралица на Вюртемберг († 1819 г.) 1840 г. – Хаджи Димитър, български революционер († 1868 г.) 1843 г. – Бенито Перес Галдос, испански писател († 1920 г.) 1856 г. – Иван Урумов, български ботаник († 1937 г.) 1866 г. – Леон Бакст, руски художник († 1924 г.) 1872 г. – Марсел Мос, френски антрополог и социолог († 1950 г.) 1876 г. – Иван Цанкар, словенски писател († 1918 г.) 1878 г. – Густав Щреземан, канцлер на Германия, Нобелов лауреат († 1929 г.) 1879 г. – Симон Петлюра, президент на Украйна († 1926 г.) 1885 г. – Фриц фон Унру, немски писател и художник († 1970 г.) 1887 г. – Борис Бръняков, български военен деец 1890 г. – Алфред Йодл, германски офицер († 1946 г.) 1899 г. – Фред Астер, американски певец, актьор и танцьор († 1987 г.) 1901 г. – Джон Дезмънд Бернал, ирландски физик († 1971 г.) 1905 г. – Маркос Вамвакарис, гръцки музикант († 1972 г.) 1910 г. – Ерик Берн, американски психолог († 1970 г.) 1930 г. – Джордж Смит, американски учен, Нобелов лауреат 1931 г. – Георги Караманев, български политик и общественик († 2021 г.) 1931 г. – Еторе Скола, италиански кинорежисьор († 2016 г.) 1938 г. – Марина Влади, френска актриса, певица и писателка 1946 г. – Виктор Самуилов, български писател, преводач, сценарист и карикатурист 1948 г. – Янина Мишчукайте, литовска певица († 2008 г.) 1955 г. – Александър Друз, руски тв водещ 1955 г. – Марк Дейвид Чапман, американски престъпник 1956 г. – Владислав Листев, телевизионен водещ († 1995 г.) 1957 г. – Сид Вишъс, английски басист (Sex Pistols) († 1979 г.) 1958 г. – Елен Очоа, американска астронавтка 1959 г. – Георги Коритаров, български журналист († 2021 г.) 1960 г. – Боно, ирландски музикант (U2) 1962 г. – Дейвид Финчър, американски режисьор 1965 г. – Линда Еванджелиста, канадски фотомодел 1966 г. – Илиян Джевелеков, български режисьор и сценарист 1967 г. – Боб Синклер, френски DJ 1969 г. – Денис Бергкамп, холандски футболист 1970 г. – Далас Робъртс, американски актьор 1971 г. – Ким Чен Нам, син на севернокорейския лидер Ким Чен Ир († 2017 г.) 1973 г. – Людмила Даскалова, българска актриса 1974 г. – Ралица Ангелова, български политик и юрист 1977 г. – Ник Хайдфелд, германски пилот от Формула 1 1981 г. – Петер Ач, унгарски шахматист 2000 г. – Даниел Върбанов, български актьор Починали 1641 г. – Юхан Банер, шведски пълководец (* 1596 г.) 1707 г. – Йохан Ернст III, немски аристократ (* 1664 г.) 1774 г. – Луи XV, крал на Франция (* 1710 г.) 1794 г. – Елизабет Френска, френска принцеса (* 1764 г.) 1798 г. – Джордж Ванкувър, английски изследовател (* 1757 г.) 1829 г. – Томас Йънг, английски физик (* 1773 г.) 1838 г. – Хайнрих Маркс, пруски адвокат, баща на Карл Маркс (* 1777 г.) 1849 г. – Хокусай, художник и гравьор (* 1760 г.) 1863 г. – Томас Стоунуол Джаксън, генерал от Армията на Конфедерацията (* 1824 г.) 1876 г. – Георги Обретенов, български революционер (* след 1849) 1876 г. – Иларион Драгостинов, български революционер (* ок. 1852) 1904 г. – Хенри Мортън Стенли, уелско-американски пътешественик (* 1841 г.) 1925 г. – Христо Ясенов, български писател (* 1889 г.) 1951 г. – Никола Мушанов, министър-председател на България (* 1872 г.) 1958 г. – Иван Велков, български археолог (* 1891 г.) 1964 г. – Михаил Ларионов, руски художник (* 1881 г.) 1967 г. – Лоренцо Бандини, италиански пилот от Ф1 (* 1935 г.) 1968 г. – Василий Соколовски, съветски маршал (* 1897 г.) 1977 г. – Джоан Крофорд, американска актриса (* 1905 г.) 1979 г. – Антун Аугустинчич, хърватски скулптор (* 1900 г.) 1982 г. – Петер Вайс, немски писател (* 1916 г.) 1997 г. – Златка Дъбова, българска художничка (* 1927 г.) 2008 г. – Атанас Агура, български архитект (* 1926 г.) 2008 г. – Джесика Джейкъбс, австралийска актриса (* 1990 г.) 2012 г. – Петко Йовчев, български архитект (* 1955 г.) Празници Бахрейн, Хонконг, Индия, Малайзия, Мексико, Салвадор, Гватемала, Никарагуа, Оман, Пакистан, Катар, Саудитска Арабия, Сингапур, Обединени Арабски Емирства – Ден на майката Германия – Ден на книгата Микронезия – Ден на конституцията (1979 г., национален празник) Тайланд – Ден на хлебаря България – Професионален празник на химика (от 2001 г.) 510


text: 11 май е 131-вият ден в годината според григорианския календар (132-ри през високосна). Остават 234 дни до края на годината. Събития 330 г. – Столицата на Римската империя се премества от Рим в Константинопол. 912 г. – Александър става старши император на Византийската империя, делейки престола с Константин VII Багрянородни, непълнолетния син на Лъв VI Философ 1310 г. – 54 тамплиери са изгорени на клада във Франция, обвинени в ерес. 1502 г. – Христофор Колумб потегля на своята четвърта и последна експедиция до Западните Индии. 1858 г. – Минесота става 32-рият американски щат. 1867 г. – Люксембург придобива независимост. 1895 г. – Построена и осветена е църквата „Св. св. Кирил и Методий“ в Миладиновци (Област Ямбол). 1927 г. – Основана Академията на филмовите изкуства и науки на САЩ, виж „Оскари“ 1913 г. – железопътна катастрофа в Бук в днешна Гърция със 150 загинали и 200 ранени. 1949 г. – Сиам официално променя името си отново на Тайланд – име, което се използва от 1939 г. до 1945 г. 1949 г. – Израел става член на ООН. 1967 г. – Англия, Дания и Република Ирландия подават молба за членство в Европейската икономическа общност. 1995 г. – В Ню Йорк, повече от 170 държави достигат до съгласие да удължат неограничено и без условия Договора за неразпространение на ядрените оръжия. 1997 г. – Шахматният суперкомпютър на IBM Deep Blue спечелва последната игра от реванша на Гари Каспаров и става първият компютър, който побеждава световен шампион по шахмат в директна среща. 2011 г. – Открит е футболният стадион Ахмат Кадиров в град Грозни. Родени 483 г. – Юстиниан I, византийски император († 565 г.) 1733 г. – Виктоар Френска, френска благородничка († 1799 г.) 1752 г. – Йохан Фридрих Блуменбах, германски биолог († 1840 г.) 1840 г. – Стефан Караджа, български революционер († 1868 г.) 1855 г. – Анатолий Лядов, руски композитор, диригент и музикален педагог († 1914 г.) 1864 г. – Етел Лилиан Войнич, британска писателка († 1960 г.) 1876 г. – Никола Станимиров, български военен деец († 1962 г.) 1879 г. – Александър Гиргинов, български политик († 1953 г.) 1885 г. – Станислав Крайовски, български военен деец († 1955 г.) 1894 г. – Марта Греъм, американска танцьорка († 1991 г.) 1900 г. – Александър Шеманский, руски оперен певец († 1976 г.) 1901 г. – Розе Ауслендер, австрийска поетеса († 1988 г.) 1902 г. – Кирил Москаленко, съветски маршал († 1985 г.) 1904 г. – Салвадор Дали, испански художник († 1989 г.) 1916 г. – Камило Хосе Села, испански писател, Нобелов лауреат през 1989 († 2002 г.) 1918 г. – Ричард Файнман, американски физик, Нобелов лауреат през 1965 († 1988 г.) 1924 г. – Димитър Станишев, български партизанин и политик († 2000 г.) 1924 г. – Антъни Хюиш, британски астроном, Нобелов лауреат през 1974 г. († 2021 г.) 1932 г. – Валентино, италиански моден дизайнер 1933 г. – Зоран Радмилович, сръбски актьор († 1985 г.) 1940 г. – Иван Славков, български спортен функционер († 2011 г.) 1943 г. – Ян Енглерт, полски актьор 1947 г. – Маргарит Минков, български писател († 1997 г.) 1950 г. – Джереми Паксман, британски журналист 1954 г. – Любомир Стойков, български журналист и културолог 1963 г. – Наташа Ричардсън, британска актриса († 2009 г.) 1964 г. – Джон Парот, английски играч на снукър 1965 г. – Стефано Доменикали, спортен директор на Ферари 1966 г. – Кристоф Шнайдер, германски барабанист (Rammstein) 1970 г. – Ева Менасе, австрийска писателка 1973 г. – Алексей Александров, беларуски шахматист 1974 г. – Миа Сантова, българска журналистка, телевизионна водеща 1978 г. – Летисия Каста, френски фотомодел и актриса 1979 г. – Гюнер Ахмед, български политик и адвокат 1981 г. – Лорън Джаксън, австралийска баскетболистка 1982 г. – Кори Монтийт, канадски актьор и музикант († 2013 г.) 1984 г. – Андрес Иниеста, испански футболист 1986 г. – Абу Диаби, френски футболист 1992 г. – Тибо Куртоа, белгийски футболист Починали 912 г. – Лъв VI Философ, византийски император (* 866 г.) 1778 г. – Уилям Пит-старши, министър-председател на Обединеното кралство (* 1708 г.) 1849 г. – Ото Николай, пруски композитор (* 1810 г.) 1853 г. – Никита Бичурин, руски китаист (* 1777 г.) 1871 г. – Сър Джон Хершел, британски астроном, открил близо 500 непознати съзвездия и звездни купове (* 1792 г.) 1915 г. – Йозеф Шмаха, български актьор, режисьор и педагог (* 1848 г.) 1916 г. – Карл Шварцшилд, германски физик (* 1873 г.) 1944 г. – Макс Уле, германски археолог (* 1856 г.) 1976 г. – Алвар Аалто, финландски архитект (* 1898 г.) 1981 г. – Боб Марли, ямайски реге певец и музикант (* 1945 г.) 1990 г. – Венедикт Ерофеев, руски писател (* 1938 г.) 2001 г. – Дъглас Адамс, английски писател (* 1952 г.) 2003 г. – Ноуъл Рединг, британски китарист (* 1945 г.) 2006 г. – Флойд Патерсън, американски боксьор (* 1935 г.) 2023 г. – Емилия Радева, българска актриса (* 1932 г.) Празници Ден на град Ловеч Ден на град Шумен Лаос – Ден на конституцията Ден на библиотекаря Световен ден на молитвата Ден на Константинопол (Преди превземането му) Празник на Св. св. Кирил и Методий, честван за първи път в Пловдив през 1851 по инициатива на Найден Геров и Пловдивското епархийско класно училище 511


text: 12 май е 132-рият ден в годината според григорианския календар (133-ти през високосна). Остават 233 дни до края на годината. Събития 254 г. – Папа Стефан I наследява папа Луций I като 23-ти папа. 1364 г. – В Краков, Полша, е основан най-старият полски университет – Ягелонския. 1551 г. – В Лима, Перу, е основан Националният университет Сан Маркос – най-старият университет в Америка. 1876 г. – В Тетевенския Балкан при засада е убит Георги Бенковски, един от водачите на Априлското въстание. 1881 г. – В Северна Африка, Тунис става френски протекторат. 1926 г. – Норвежецът Руал Амундсен, италианецът Умберто Нобиле и американецът Линкълн Елсуърт прекосяват Северния полюс с аероплан. 1937 г. – Джордж VI и Елизабет Боуз-Лайън са коронясани за крал и кралица на Обединеното кралство на Великобритания и Северна Ирландия. 1945 г. – Влиза в сила наредбата закон за гражданския брак. 1949 г. – Студената война: Съветският съюз вдига Берлинската блокада. 1957 г. – Българският спортен тотализатор започва своята дейност с игра на СПОРТ ТОТО 1. 1965 г. – Съветският космически апарат Луна 5 се разбива на Луната. 2001 г. – За първи път се излъчва шоуто „Стани богат“. 2008 г. – При Земетресение в Съчуан, Китай, загиват повече от 69 хил. души, други 374 хил. са ранени, а около 4,8 милиона стават бездомни. Родени 1496 г. – Густав I, крал на Швеция († 1560 г.) 1590 г. – Козимо II Медичи, велик херцог на Тоскана († 1621 г.) 1670 г. – Август II, крал на Полша († 1733 г.) 1803 г. – Юстус фон Либих, германски химик († 1873 г.) 1815 г. – Анастасия Димитрова, българска учителка († 1894 г.) 1820 г. – Флорънс Найтингейл, английска медицинска сестра († 1910 г.) 1828 г. – Данте Габриел Росети, английски поет, преводач и живописец († 1882 г.) 1830 г. – Алексей Саврасов, руски художник-пейзажист, передвижник († 1897 г.) 1842 г. – Жул Масне, френски композитор († 1912 г.) 1895 г. – Джиду Кришнамурти, индийски философ († 1986 г.) 1900 г. – Хелене Вайгел, германска актриса († 1971 г.) 1907 г. – Катрин Хепбърн, американска актриса († 2003 г.) 1910 г. – Джулиета Симионато, италианска оперна певица († 2010 г.) 1919 г. – Дейвид Маунтбатън, трети маркиз на Милфорд Хейвън († 1970 г.) 1921 г. – Йозеф Бойс, германски художник († 1986 г.) 1924 г. – Кларибел Алегрия, салвадорска писателка († 2018 г.) 1933 г. – Андрей Вознесенски, руски поет († 2010 г.) 1933 г. – Кръстьо Станишев, български поет и преводач († 2019 г.) 1937 г. – Джордж Карлин, американски комик и актьор († 2008 г.) 1937 г. – Младен Григоров, български лекар 1938 г. – Андрей Амалрик, съветски писател, историк и политически дисидент 1944 г. – Ева Демски, германска писателка 1946 г. – Даниел Либескинд, американски архитект 1950 г. – Брус Бокслайтнър, американски актьор 1950 г. – Гейбриъл Бърн, ирландски актьор 1956 г. – Радосвета Василева, българска актриса 1957 г. – Шериф Коневич, босненски попфолк изпълнител 1962 г. – Емилио Естевес, американски актьор 1966 г. – Бебел Жилберто, бразилска певица 1966 г. – Стивън Болдуин, американски актьор 1968 г. – Тони Хоук, американски скейтбордист 1969 г. – Янко Здравков, народен представител от ПП ГЕРБ в XLI народно събрание 1973 г. – Макензи Астин, американски актьор 1975 г. – Емил Чолаков, български метеоролог 1977 г. – Греъм Дот, шотландски играч на снукър 1977 г. – Ешереф Ешереф, български политик, икономист и инженер 1983 г. – Виржини Разано, френска тенисистка 1988 г. – Марсело, бразилски футболист 1989 г. – Джулия – българска поп фолк певица 1992 г. – Малкълм Дейвид Кели, американски актьор Починали 1003 г. – Силвестър II, римски папа (* ок. 946) 1012 г. – Сергий IV, римски папа (* неизв.) 1357 г. – Алфонсо IV, крал на Португалия 1845 г. – Аугуст Вилхелм Шлегел, германски писател (* 1767 г.) 1859 г. – Сергей Аксаков, руски писател и обществен деец (* 1791 г.) 1876 г. – Генадий Велешки, български духовник (* 1800 г.) 1876 г. – Георги Бенковски, български революционер (* 1843 г.) 1884 г. – Бедржих Сметана, чешки композитор (* 1824 г.) 1889 г. – Михаил Салтиков-Шчедрин, руски сатирик (* 1801 г.) 1894 г. – Екатерина Михайловна, Велика руска княгиня (* 1827 г.) 1904 г. – Вангел Георгиев, гръцки андартски капитан (* 1876 г.) 1905 г. – Атанас Тешовски, български революционер (* 1860 г.) 1927 г. – Вилхелм Томсен, датски езиковед (* 1842 г.) 1935 г. – Йозеф Пилсудски, полски държавник (* 1867 г.) 1957 г. – Ерих фон Щрохайм, австрийски режисьор и актьор (* 1885 г.) 1970 г. – Нели Закс, германска писателка, Нобелов лауреат (* 1891 г.) 1986 г. – Елизабет Бергнер, германска актриса (* 1897 г.) 1995 г. – Мия Мартини, италианска певица (* 1947 г.) 1998 г. – Херман Ленц, германски писател (* 1913 г.) 2001 г. – Алексей Туполев, съветски авиоконструктор (* 1925 г.) 2001 г. – Диди, бразилски футболист (* 1929 г.) 2001 г. – Пери Комо, американски певец (* 1912 г.) 2006 г. – Артър Порджис, американски писател (* 1915 г.) 2006 г. – Методий Стратиев, български духовник (* 1916 г.) 2007 г. – Кунка Баева, българска актриса (* 1922 г.) 2008 г. – Ирена Сендлерова, полска активистка от Съпротивата (* 1910 г.) 2020 г. – Христина Лютова, българска народна певица (* 1940 г.) Празници Световен ден на медицинските сестри (отбелязва се от 1974 г.) 512


text: 13 май е 133-тият ден в годината според григорианския календар (134-ти през високосна). Остават 232 дни до края на годината. Събития 1327 г. – Подписан е Черноменският договор между Втората българска държава и Византийската империя от Михаил Шишман и Андроник III. 1346 г. – Йоан VI Кантакузин става император на Византия. 1497 г. – Папа Александър VI отлъчва Гироламо Савонарола, доминикански свещеник и владетел на Флоренция. 1501 г. – Америко Веспучи започва своето плаване на запад, в което установява, че Христофор Колумб е открил новия континент Америка. 1572 г. – Григорий XIII става папа. 1647 г. – 106 години след основаването си Сантяго (Чили) е почти изцяло разрушен от земетресение. 1787 г. – Единадесет кораба със затворници напускат Портсмът, Англия, за да основат каторжническа колония в Австралия. 1808 г. – Основана е Академията за изобразителни изкуства в Мюнхен. 1830 г. – Еквадор се отделя окончателно от Велика Колумбия. 1846 г. – Мексиканско-американска война: САЩ обявява война на Мексико. 1848 г. – За първи път е изпълнен Химна на Финландия. 1857 г. – Сформиран е департамента на южноамериканската държава Колумбия Сантандер. 1880 г. – В Ню Джърси Томас Едисън тества за първи път своята електрическа жп линия. 1888 г. – В Бразилия с подписването на т. нар. „Златен закон“ е отменено робството. Чества се като Ден на мулата (Dia do Mulato). 1899 г. – Основан е бразилският футболен отбор от град Салвадор, щат Баия Витория Баия. 1905 г. – Основан е бразилският футболен клуб от Ресифе, Пернамбуко Спорт Клуб до Ресифе. 1909 г. – За първи път е проведена колоездачната Обиколка на Италия. 1912 г. – Във Великобритания са създадени Кралски Въздушни корпуси (Royal Flying Corps/RFC). 1913 г. – Открита е сградата на Централната минерална баня в София, построена по проект на архитектите Фридрих Грюнангер и Петко Момчилов. 1917 г. – Три селски деца виждат обявлението на Света Дева Мария край Фатима (Португалия). 1922 г. – Със закон Столичната община е разделена на 6 района. 1932 г. – Създадена е Военната академия за механизация и моторизация в Москва. 1933 г. – Създадена е нацистка политическа партия Национално единение в Норвегия. 1939 г. – В Блумфилд (Кънектикът) започва емисии първото обществено УКВ-радио. 1940 г. – Втората световна война: Започва нашествие на Германия на територията на Франция. 1943 г. – Втората световна война: Германските и италианските войски в Северна Африка се предават на силите на Антихитлеристката коалиция. 1946 г. – Създаден е Московският институт по топлотехника. 1947 г. – Основан е бразилският футболен клуб от град Крисиума, щат Санта Катарина Крисиума Ешпорте Клубе. 1950 г. – Създаването на Формула 1. Голямата награда на Великобритания. 1952 г. – Проведено е първото заседание на горната камара на парламента на Индия Раджа Сабха. 1958 г. – Група френски офицери извършват преврат в Алжир и поставят условие да бъде сформирано национално правителство под ръководство на Шарл дьо Гол, за да се подсигури френския контрол над Алжир. 1967 г. – Д-р Закир Хюсеин става първият мюсюлманин – президент на Индия. 1981 г. – Мехмед Али Агджа извършва Атентат срещу Йоан Павел II на площад Свети Петър в Рим. 1991 г. – Основана е обществена телевизия в Русия – Русия 1. 1992 г. – Състои се премиерата на американския филм Танц по водата. 1995 г. – Гревенското земетресение предизвиква големи материални щети в Гревенско и Кожанско в област Западна Македония, Гърция, но не взима човешки жертви. 2000 г. – Създадени са с указ на президента на РФ Сибирски федерален окръг, Уралски федерален окръг, Централен федерален окръг и Южен федерален окръг. 2000 г. – Състои се премиерата на приключенската комедия О, братко, къде си?на братя Коен. 2000 г. – Основан е руският волейболен клуб в град Казан, Татарстан ВК Зенит. 2001 г. – Основан е Солунският еврейски музей. 2006 г. – Основана е политическата партия Гвардия в България. 2007 г. – Започва строителството на Моста Видин-Калафат между България и Румъния. 2007 г. – Официално е открит бюст паметник на майор Томпсън пред сградата на кметството на село Томпсън. 2010 г. – Димитър Бербатов се отказва от националния отбор по футбол. 2011 г. – Състои се световната премиера на американския филм Шаферки. Родени 1220 г. – Александър Невски, руски княз, светец († 1263 г.) 1655 г. – Инокентий XIII, римски папа († 1724 г.) 1717 г. – Мария Тереза, австрийски монарх († 1780 г.) 1753 г. – Лазар Карно, френски математик, инженер, политик и държавник († 1823 г.) 1764 г. – Лоран Сен Сир, френски маршал († 1830 г.) 1792 г. – Пий IX, римски папа († 1878 г.) 1795 г. – Павел Шафарик, чешки славист и етнолог († 1861 г.) 1832 г. – Юрис Алунан, латвийски поет и общественик (†) 1840 г. – Алфонс Доде, френски писател († 1897 г.) 1844 г. – Цанко Дюстабанов, български революционер († 1876 г.) 1857 г. – Роналд Рос, шотландски лекар, Нобелов лауреат през 1902 г. († 1932 г.) 1858 г. – Димитър Бръзицов, български книжовник и преводач († 1931 г.) 1882 г. – Жорж Брак, френски художник († 1963 г.) 1883 г. – Хенк Снейвлит, нидерлански политик († 1942 г.) 1907 г. – Дафни дю Морие, британска писателка († 1989 г.) 1912 г. – Варкони Золтан, унгарски актьор и режисьор († 1979 г.) 1914 г. – Джо Луис, американски боксьор († 1981 г.) 1918 г. – Валентина Топузова, българска преводачка († 2008 г.) 1924 г. – Емил Павлов, български композитор († 1992 г.) 1928 г. – Едуар Молинаро, френски режисьор († 2013 г.) 1930 г. – Иван Калчинов, български композитор на естрадни песни 1934 г. – Адолф Мушг, швейцарски писател 1935 г. – Ян Саудек, чешки фотограф 1937 г. – Роджър Зелазни, американски писател († 1995 г.) 1939 г. – Харви Кайтел, американски актьор 1941 г. – Ричи Валънс, американски поп-певец († 1959 г.) 1945 г. – Сам Андерсън, американски актьор 1948 г. – Желязко Христов, български синдикалист († 2010 г.) 1949 г. – Катя Филипова, българска поп-певица († 2012 г.) 1950 г. – Красимир Стоянов, български политик 1950 г. – Стиви Уондър, американски певец 1953 г. – Асен Гагаузов, български политик 1956 г. – Александър Калери, руски космонавт 1956 г. – Валентин Панбукчиян, български шахматист 1957 г. – Коджи Сузуки, японски писател 1961 г. – Денис Родман, американски баскетболист, актьор и ексцентрик 1964 г. – Стивън Колбърт, американски актьор и писател 1965 г. – Маргарит Абаджиев, български писател и сценарист 1966 г. – Камен Воденичаров, български актьор и шоу-продуцент 1974 г. – Наташа Джорджевич, сръбска певица 1977 г. – Кати, българска попфолк певица 1978 г. – Карл Филип, шведски принц 1979 г. – Мики Мейдън, американски музикант 1981 г. – Съни Леони, канадско-американска порноактриса и модел 1983 г. – Грегори Льомаршал, френски певец († 2007 г.) 1983 г. – Маркос Чарас, аржентински футболист 1986 г. – Александър Рибак, беларуски цигулар 1986 г. – Робърт Патинсън, британски актьор 1987 г. – Кандис Акола, американска актриса 1993 г. – Деби Райън, американска актриса Починали 1162 г. – Геза II, крал на Унгария (* ?) 1832 г. – Жорж Кювие, френски биолог (* 1769 г.) 1876 г. – Стоил войвода, българския революционер (* 1841 г./1842) 1903 г. – Аполинарио Мабини, филипински идеолог (* 1864 г.) 1913 г. – Марин Поплуканов, български революционер и политик (* 1845 г.) 1916 г. – Шолом Алейхем, украински еврейски писател (* 1859 г.) 1930 г. – Фритьоф Нансен, норвежки изследовател и политик, Нобелов лауреат през 1922 г. (* 1861 г.) 1933 г. – Петко Клисуров, български художник (* 1865 г.) 1938 г. – Шарл Едуар Гийом, френски физик, Нобелов лауреат през 1920 г. (* 1861 г.) 1943 г. – Йон Ритмайстер, немски лекар (* 1898 г.) 1951 г. – Спиридон Казанджиев, български психолог и философ (* 1882 г.) 1961 г. – Гари Купър, американски актьор (* 1901 г.) 1971 г. – Лаура Вирджиния О'Ханлън Дъглас, статията Дали Дядо Коледа съществува се публикува във вестник Сън (* 1889 г.) 1980 г. – Георги Георгиев, български ветроходец (* 1930 г.) 2008 г. – Саад I ал-Абдула ал-Салем ал-Сабах, емир на Кувейт (* 1930 г.) 2012 г. – Катя Филипова, българска естрадна певица (* 1949 г.) Празници Бразилия – Годишнина от отменянето на робството в Бразилия Колумбия – Ден на света Мария Католическа църква – Дева Мария от Фатима Православна църква – Св. мъченица Гликерия Хераклийска и св. мъченик Лаодикий 513


text: 14 май е 134-тият ден в годината според григорианския календар (135-и през високосна година). Остават 231 дни до края на годината. Събития 1027 г. – Анри I е коронясан за крал на Франция. 1610 г. – Анри IV е убит и на трона застава 9-годишният му син Луи XIII. 1643 г. – Четиригодишният Луи XIV става крал на Франция след смъртта на баща му – Луи XIII. 1871 г. – Свиква се Третият църковно-народен събор, по време на който се изработва устав за управление на Българската православна църква. 1899 г. – Основан е уругвайският футболен тим Насионал Монтевидео. 1920 г. – Основан е Икономически университет – Варна. Най-старият икономически университет в България. 1925 г. – Гео Милев е осъден на една година тъмничен затвор, глоба от 20 000 лева и лишаване от граждански и политически права за 2 години. 1928 г. – Образувана е Самарската област. 1931 г. – След едномесечна правителствена криза е сформиран коалиционен кабинет на Демократическия сговор и Националлибералната партия, като министър-председател на България остава Андрей Ляпчев. 1948 г. – Израел се обявява за независима държава. Непосредствено след това страната е нападната от съседните арабски страни, с което започва Арабско-израелската война (1948). 1955 г. – България заедно с Албания, ГДР, Полша, Румъния, СССР, Унгария и Чехословакия участва в създаването на Военно-политическата организация на Варшавския договор. 1972 г. – В Литва Ромас Каланта се самозапалва на публично място в знак на протест срещу потисничеството от страна на съветското правителство. 1973 г. – Изстреляна е първата американска космическа станция – Скайлаб. 2003 г. – Самоубийствена атака на жена-камикадзе в Чечня отнема живота на 18 души. 2010 г. – Открит е стадиона Авива Стейдиъм в Дъблин, Ирландия. Родени 1316 г. – Карл IV, император на Свещената Римска империя († 1378 г.) 1553 г. – Маргарита Валоа, кралица на Франция и Навара († 1615 г.) 1666 г. – Виктор-Амадей II, първи крал на Сардиния († 1732 г.) 1710 г. – Адолф Фредерик, шведски монарх († 1771 г.) 1771 г. – Робърт Оуен, уелски реформатор († 1858 г.) 1844 г. – Александър Каулбарс, руски офицер († 1925 г.) 1854 г. – Мария Павловна Мекленбургска, велика руска княгиня († 1920 г.) 1868 г. – Владимир Вазов, български генерал († 1945 г.) 1869 г. – Никола Мушмов, български нумизмат († 1942 г.) 1875 г. – Атанас Шарков, български революционер († ? г.) 1880 г. – Вилхелм Лист, германски фелдмаршал († 1971 г.) 1887 г. – Георгиос Модис, гръцки политик († 1976 г.) 1887 г. – Джорджо Муджани, италиански художник († 1908 г.) 1909 г. – Йосиф Петров, български поет († 2004 г.) 1914 г. – Стоян Ристевски, югославски партизанин († 1944 г.) 1917 г. – Стефан Халачев, български партизанин († 1944 г.) 1922 г. – Франьо Туджман, хърватски политик, 1-ви президент на Хърватия († 1999 г.) 1935 г. – Иван Димитров, български футболист 1938 г. – Борислав Ралчев, български политик 1944 г. – Джордж Лукас, американски режисьор 1952 г. – Доналд Макмонагъл, американски астронавт 1952 г. – Робърт Земекис, американски режисьор 1954 г. – Георги Минчев, български футболист 1954 г. – Карл-Маркус Гаус, австрийски писател 1957 г. – Уилям Грегори, американски астронавт 1958 г. – Станимир Трифонов, български режисьор 1961 г. – Тим Рот, британски актьор 1969 г. – Кейт Бланшет, австралийска актриса 1971 г. – София Копола, американска режисьорка 1973 г. – Натали Апълтън, канадска певица 1974 г. – Веска Ненчева, български политик 1979 г. – Бетси Ру, американска актриса 1982 г. – Сарбел, гръцки поп певец 1983 г. – Анаи Пуенте, мексиканска актриса 1984 г. – Марк Зукърбърг, основател на Фейсбук 1984 г. – Михаел Рензинг, германски футболист 1985 г. – Симона Пейчева, българска гимнастичка 1992 г. – Седеф Шахин, турска актриса Починали 649 г. – Теодор I, римски папа (* неизв.) 964 г. – Йоан XII, римски папа (* ок. 937) 1610 г. – Анри IV, крал на Франция (* 1553 г.) 1643 г. – Луи XIII, крал на Франция (* 1601 г.) 1781 г. – Франц Шюц, германски художник (* 1751 г.) 1912 г. – Аугуст Стриндберг, шведски драматург (* 1842 г.) 1943 г. – Анри Лафонтен, белгийски политик, Нобелов лауреат (* 1854 г.) 1954 г. – Хайнц Гудериан, германски генерал (* 1888 г.) 1957 г. – Стефан I, български духовник (* 1878 г.) 1972 г. – Ромас Каланта, литовски национален герой (* 1953 г.) 1989 г. – Зита Бурбон-Пармска, пармска принцеса (* 1892 г.) 1989 г. – Ханс Щубе, немски растениевъд (* 1902 г.) 1987 г. – Рита Хейуърт, американска актриса (* 1918 г.) 1991 г. – Дзян Цин, първа дама на Китайската народна република (* 1914 г.) 1995 г. – Кристиан Анфинсен, американски химик, Нобелов лауреат през 1972 (* 1916 г.) 1998 г. – Франк Синатра, американски певец (* 1915 г.) 2001 г. – Георги Спасов, български писател (* 1943 г.) 2005 г. – Иван Дочев, български политик (* 1906 г.) 2007 г. – Годфрид Бамес, преподавател по изобразително изкуство (* 1920 г.) 2008 г. – Вътьо Раковски, български поет (* 1925 г.) 2010 г. – Го Кен Суи, сингапурски политик (* 1918 г.) 2010 г. – Фредерик ван Зейл Слаберт, южноафрикански политик (* 1940 г.) 2015 г. – Би Би Кинг, американски музикант (* 1925 г.) Празници България – Празник на град Дулово България – Празник на град Търговище България – Празник на „Икономически университет – Варна“ (Основан на 14 май 1920 г.) Израел – Възстановяване на държавата и Ден на независимостта (с акт на ООН за прекратяване на мандата на Великобритания над територията на Палестина, 1948 г., национален празник) 514


text: 15 май е 135-ият ден в годината според григорианския календар (136-и през високосна година). Остават 230 дни до края на годината. Събития 1514 г. – Фернандо Магелан официално е освободен от служба при португалския крал. 1525 г. – Приключва Селската война – народно въстание, избухнало в Европа през 1524 г. 1567 г. – Мария Стюарт, кралицата на Шотландия се омъжва за Джеймс Хепбърн, 4-ти граф на Ботуел – третият ѝ съпруг, за когото е широко разпространено мнението, че е виновен за убийството на лорд Дарнли. 1648 г. – Подписан е Вестфалският мирен договор, който слага край на Тридесетгодишната война. 1658 г. – В Елбасан е учреден първият еснаф на Балканите и в Османската империя – Табак. 1701 г. – Започва Войната за испанското наследство. 1755 г. – Основан е град Ларедо (Тексас), САЩ. 1800 г. – Наполеон Бонапарт преминава Алпите и нахлува в Италия. 1811 г. – Парагвай обявява независимост от Испания. 1867 г. – Четата на Филип Тотю със знаменосец Васил Левски преминава река Дунав край Свищов. 1879 г. – Княз Александър Богориди пристига в Пловдив и поема управлението на Източна Румелия. 1882 г. – Руският император Александър III въвежда Майските закони. 1892 г. – Стоян Михайловски написва стихотворението „Кирил и Методий“, което през 1901 г. с музиката на Панайот Пипков става химна „Върви, народе възродени“. 1917 г. – Нападение от четата на Коста Войнович на Босилеградско. 1918 г. – Влиза в действие първата в света въздушна пощенска служба между Ню Йорк, Филаделфия, Пенсилвания и Вашингтон. 1930 г. – Съставено е четиридесет и шестото правителство на България и третото начело с Андрей Ляпчев. 1935 г. – Открита е първата линия на Московското метро. 1940 г. – „Макдоналдс“ отваря първия си ресторант в Сан Бернардино, Калифорния. 1941 г. – Войски на Българска армия влизат в Ресен и Охрид и завземат островите Тасос и Самотраки в Бяло море. 1942 г. – Основан е Институт за български език към Българската академия на науките, който се занимава с изследване на състоянието, историята и диалектите на българския език. 1943 г. – Комунистическият интернационал е разпуснат. 1948 г. – Започва първата Арабско-израелска война. 1955 г. – Постигната е независимостта на Австрия. 1957 г. – Великобритания изпробва първата си водородна бомба на остров Молден, част от островите Лайн в Тихия океан. 1958 г. – СССР изстрелва Спутник-3. 1960 г. – СССР изстрелва Спутник-4. 1988 г. – Война в Афганистан (1979 – 1989): След повече от осем години воюване, Червената армия започва изтегляне от Афганистан. 1990 г. – Картината „Портрет на д-р Гаше“ от Винсент ван Гог е продадена за рекордните 82,5 милиона щатски долара и става най-скъпата картина. 1992 г. – Създадена е Националната служба по заетостта. 2008 г. – Калифорния става вторият американски щат след Масачузетс през 2004 година, който легализира еднополовите бракове. 2009 г. – Официално е открит „Музеят на тракийското изкуство“ в Симеоновград от президента на България Георги Първанов, министъра на културата Стефан Данаилов в присъствието на Техни Височества Акишино – принцът и принцесата на Япония. 2019 г. – Финал за Купата на България между пловдивските „Локомотив“ и „Ботев“ на ст. „Васил Левски“ в София. „Локомотив“ Пловдив печели трофея за първи път след победа с 1:0 с гол на Ален Ожболт с пета. 2022 г. - Финал за Купата на България между софийските грандове "Левски" и "ЦСКА" на ст. Васил Левски в София."Левски" печели трофея за двадесет и седми път след победа с 1:0 с гол на Илиян Стефанов с рикошет. Родени 1567 г. – Клаудио Монтеверди, италиански композитор († 1643 г.) 1633 г. – Себастиан дьо Вобан, френски военен инженер († 1707 г.) 1773 г. – Клеменс фон Метерних, австрийски политик († 1858 г.) 1845 г. – Иля Мечников, руски биолог, Нобелов лауреат († 1916 г.) 1848 г. – Виктор Васнецов, руски художник († 1926 г.) 1856 г. – Лиман Франк Баум, американски детски писател († 1919 г.) 1859 г. – Карел Шкорпил, чешко-български археолог († 1944 г.) 1859 г. – Пиер Кюри, френски физик, Нобелов лауреат († 1906 г.) 1862 г. – Артур Шницлер, австрийски писател († 1931 г.) 1864 г. – Захария Шумлянска, българска просветна деятелка († 1937 г.) 1865 г. – Стефан Огнянов, български политик († 1940 г.) 1867 г. – Асен Николов, български военен деец († 1928 г.) 1870 г. – Васил Кирков, български актьор († 1931 г.) 1883 г. – Владимир Попанастасов, български поет († 1913 г.) 1884 г. – Добри Терпешев, български партизанин и комунист († 1967 г.) 1891 г. – Михаил Булгаков, съветски писател и драматург († 1940 г.) 1911 г. – Макс Фриш, швейцарски писател († 1991 г.) 1919 г. – Александър Геров, български писател († 1997 г.) 1923 г. – Ричард Аведън, американски фотограф († 2004 г.) 1926 г. – Драгомир Асенов, български писател († 1981 г.) 1926 г. – Питър Шафър, английски драматург († 2016 г.) 1937 г. – Мадлин Олбрайт, американски политик († 2022 г.) 1938 г. – Стефан Дамянов, български общественик, кмет на община Казанлък (2007 – 2011) 1940 г. – Карлос Билики, аржентински шахматист 1941 г. – Атанас Джурджев, български кардиолог († 2007 г.) 1941 г. – Робърт Ковалски, американски логик 1942 г. – Ристо Ячев, македонски писател († 2019 г.) 1943 г. – Георги Бакалов, български историк († 2012 г.) 1945 г. – Иван Герджиков, български психиатър († 2015 г.) 1947 г. – Люпко Петрович, сръбски футболен треньор 1951 г. – Франк Уилчек, американски физик, Нобелов лауреат през 2004 1953 г. – Майк Олдфийлд, английски музикант и композитор 1967 г. – Мадхури Диксит, индийска актриса 1970 г. – Юдит Херман, германска писателка 1979 г. – Улрике Алмут Зандиг, германска писателка 1981 г. – Патрис Евра, френски футболист 1987 г. – Анди Мъри, шотландски тенисист 1989 г. – Съни, корейска певица 1991 г. – Михаела Филева, българска певица 1993 г. – Евелин Костова, българска актриса 1996 г. – Бърди, английска певица Починали 392 г. – Валентиниан II, римски император (* 371 г.) 884 г. – Марин I, римокатолически папа (* неизв.) 1157 г. – Юрий Долгорукий, велик княз на Киевска Рус (* ок. 1099) 1482 г. – Паоло Тосканели, флорентински учен (* 1397 г.) 1634 г. – Хендрик Аверкамп, нидерландски художник (* 1585 г.) 1832 г. – Карл Фридрих Целтер, германски композитор (* 1758 г.) 1873 г. – Александру Йоан Куза, румънски владетел (* 1820 г.) 1881 г. – Цеко Петков, български революционер (* 1807 г.) 1886 г. – Емили Дикинсън, американска поетеса (* 1830 г.) 1924 г. – Пол д'Естурнел, френски политик, Нобелов лауреат (* 1852 г.) 1925 г. – Гео Милев, български поет, публицист и комунист (* 1895 г.) 1935 г. – Ховсеп Азнавур, османски архитект (* 1854 г.) 1935 г. – Казимир Малевич, украински художник (* 1878 г.) 1938 г. – Христофор Хесапчиев, български генерал (* 1858 г.) 1945 г. – Чарлз Уилямс, английски писател (* 1886 г.) 1954 г. – Атанас Буров, български политик (* 1875 г.) 1986 г. – Елио де Анджелис, италиански автомобилен състезател (* 1958 г.) 2008 г. – Уилис Лам, американски физик, Нобелов лауреат (* 1913 г.) 2012 г. – Карлос Фуентес, мексикански дипломат и писател (* 1928 г.) Празници Световен ден на климата Международен ден на семейството Международен ден на лицата, които отказват да служат в армия поради своите убеждения (Международен ден на убежденията по съвест) България – Празник на град Плевен Литва – Ден на Републиката Мексико, Южна Корея – Ден на учителя Парагвай – Ден на независимостта (декларирана, от Испания, 1811 г., национален празник) Словения – Ден на словенската армия 515


text: 16 май е 136-ият ден в годината според григорианския календар (137-и през високосна). Остават 229 дни до края на годината. Събития 1204 г. – Балдуин IX Фландърски е коронован за първи император на Латинската империя. 1527 г. – Флорентинците изгонват Медичите от Флоренция и градът отново става република. 1717 г. – Волтер е арестуван и е затворен в Бастилията заради сатиричните си стихове. 1770 г. – 14-годишната Мария-Антоанета се омъжва за 15-годишния Луи-Август, който по-късно става крал на Франция. 1818 г. – Основан е град Нова Фрибурго, Бразилия. 1836 г. – Едгар Алън По се оженва официално за 13-годишната си братовчедка Вирджиния. 1888 г. – Открит е астероидът Паулина. 1899 г. – Открито е X обикновено народно събрание. 1901 г. – Състои се първият мач на националния отбор на Уругвай срещу Аржентина в Монтевидео. 1912 г. – Подписан е таен отбранителен Българо-гръцки договор. 1915 г. – Първа световна война: Антантата връчва първа нота на България, като и предлага да нападне Турция и да завземе Източна Тракия. 1920 г. – Жана д'Арк е канонизирана от Католическата църква в Базилика Свети Петър в Рим от папа Бенедикт XV. 1929 г. – В Холивуд (Калифорния) е проведена първата церемония по връчване на „Наградите на Академията“. 1946 г. – Северен Лас Вегас получава статут на град. 1960 г. – В Малибу (Калифорния), Теодор Майман демонстрира първия лазер. 1966 г. – Китайската комунистическа партия стартира Културната революция в страната. 1969 г. – Съветската космическа сонда Венера 5 каца на Венера. 1975 г. – Японката Джунко Табей става първата жена изкачила връх Еверест 1996 г. – Французойката Шантал Модюи става първата жена изкачила четвъртият по големина връх в света Лхотце. 2005 г. – Стартира проектът Древни цивилизации. 2003 г. – В Казабланка, Мароко е извършен атентат на Ал-Каида, 33 души загиват, а над 100 души са ранени след нападения срещу ресторант и кафене, често посещавани от чужденци. 2007 г. – Общото събрание на ООН, след като приема, че многоезичността развива единство в многообразието и международно разбирателство, обявява 2008 година за Международна година на езиците. Родени 1718 г. – Мария Гаетана Анези, италианска математичка († 1799 г.) 1761 г. – Джон Оупи, английски художник († 1807 г.) 1836 г. – Димитри Атанасеску, румънски просветител († 1907 г.) 1857 г. – Силян Вълчев, български революционер († ? г.) 1872 г. – Георги Данаилов, български учен († 1939 г.) 1888 г. – Роял Реймънд Райф, лекар и изобретател († 1971 г.) 1892 г. – Дитрих фон Заукен, германски офицер († 1980 г.) 1898 г. – Тамара де Лемпицка, полска художничка († 1980 г.) 1905 г. – Хенри Фонда, американски актьор († 1982 г.) 1910 г. – Олга Бергголц, руска поетеса († 1975 г.) 1911 г. – Борислав Стоянов, български архитект († 1991 г.) 1911 г. – Джовани Варлиен, италиански футболист и треньор († 1990 г.) 1913 г. – Георге Апостол, румънски политик († 2010 г.) 1921 г. – Чавдар Кюранов, български политик († 2004 г.) 1925 г. – Банчо Банов, български актьор († 1993 г.) 1930 г. – Бети Картър, американска певица († 1998 г.) 1935 г. – Красимир Андреев, български композитор 1938 г. – Владислав Икономов, български режисьор († 2014 г.) 1938 г. – Иван Съдърланд, американски информатик 1944 г. – Дани Трехо, американски актьор 1946 г. – Робърт Фрип, английски музикант 1950 г. – Йохан Георг Беднорц, германски физик, Нобелов лауреат през 1987 1953 г. – Кристиян Кръстев, български политик 1953 г. – Пиърс Броснан, ирландски актьор 1954 г. – Дафид Уилямс, канадски астронавт 1955 г. – Олга Корбут, беларуска гимнастичка 1958 г. – Пламен Пеев, български актьор 1965 г. – Крис Новоселич, американски басист (Nirvana) 1966 г. – Джанет Джаксън, американска поп изпълнителка 1968 г. – Албена Ставрева, българска актриса 1969 г. – Дейвид Бореанас, американски актьор 1969 г. – Ерол Ибрахимов, български певец (Уикеда) 1969 г. – Марко Курц, германски футболист 1970 г. – Габриела Сабатини, аржентинска тенисистка 1974 г. – Лаура Паузини, италианска певица 1975 г. – Тони Како, финландски певец 1976 г. – Денислав Калбанов, български футболист 1977 г. – Емилиана Торини, исландска певица 1979 г. – Самет Ашимов, български футболист 1981 г. – Джоузеф Морган, английски и американски актьор играещ в сериалите „Дневниците на вампира“ и „Древните“. 1982 г. – Били Кроуфърд, филипино-американски актьор и музикант 1983 г. – Нанси Ажрам, ливанска певица 1985 г. – Станислав Яневски, български актьор 1986 г. – Дормушали Саидходжа, български футболист 1986 г. – Меган Фокс, американска актриса 1990 г. – Томас Сангстър, английски актьор 1991 г. – Григор Димитров, български тенисист Починали 1620 г. – Уилям Адамс, английски мореплавател (* 1564 г.) 1703 г. – Шарл Перо, френски писател (* 1628 г.) 1798 г. – Йосеф Хиларий Екхел, австрийски нумизматик (* 1737 г.) 1826 г. – Елизавета Алексеевна, руска императрица (* 1779 г.) 1828 г. – Уилям Конгрийв, английски изобретател (* 1772 г.) 1830 г. – Жан Батист Жозеф Фурие, френски математик (* 1768 г.) 1861 г. – Иван Денкоглу, български просветен деец (* 1781 г.) 1883 г. – Алексей Церетели, руски дипломат (* 1848 г.) 1891 г. – Йон Братиану, министър-председател на Румъния (* 1821 г.) 1902 г. – Михаил Константинович Клодт, руски художник, пейзажист (* 1832 г.) 1905 г. – Павел Караасановски, български революционер (* 1869 г.) 1908 г. – Драган Манчов, български книжовник (* 1824 г.) 1912 г. – Хараламби Натов, български свещеник (* 1833 г.) 1914 г. – Петър Святополк-Мирски, руски офицер (* 1857 г.) 1926 г. – Мехмед VI, последен султан на Османската империя (* 1861 г.) 1927 г. – Болгар Багрянов, български артист (* 1895 г.) 1938 г. – Иван Мърквичка, български художник (* 1856 г.) 1943 г. – Илия Антевски, югославски партизанин (* 1919 г.) 1944 г. – Иван Апостолов, български партизанин (* 1924 г.) 1944 г. – Никола Банков, български партизанин (* 1924 г.) 1953 г. – Джанго Райнхарт, белгийски музикант (* 1910 г.) 1955 г. – Светослав Обретенов, български композитор (* 1909 г.) 1957 г. – Елиът Нес, американски федерален агент (* 1903 г.) 1969 г. – Робърт Р., първият починал от СПИН (* 1954 г.) 1982 г. – Иван Михайлов, български генерал (* 1897 г.) 1984 г. – Анди Кауфман, американски комик (* 1949 г.) 1984 г. – Ъруин Шоу, американски писател (* 1913 г.) 1986 г. – Йордан Кръчмаров, български поет (* 1948 г.) 1990 г. – Джим Хенсън, американски кукловод (* 1936 г.) 1993 г. – Николай Блохин, руски хирург (* 1912 г.) 1994 г. – Ален Кюни, френски актьор (* 1908 г.) 1995 г. – Ред Амик, американски автомобилен състезател (* 1929 г.) 1998 г. – Божидар Видоески, лингвист от Република Македония (* 1920 г.) 1999 г. – Стоян Гърков, български военен деец (* 1916 г.) 2009 г. – Севда Севан, българска писателка (* 1945 г.) 2010 г. – Освалдо Лопес Ареляно, хондураски политик (* 1921 г.) 2010 г. – Рони Джеймс Дио, американски певец (* 1942 г.) 2010 г. – Ханк Джоунс, американски композитор (* 1918 г.) 2014 г. – Никола Гюзелев, български оперен певец (* 1936 г.) Празници Малайзия – Ден на учителя (Хари Гуру) 516


text: 17 май е 137-ият ден в годината според григорианския календар (138-и през високосна). Остават 228 дни до края на годината. Събития 1395 г. – Обединени унгаро-влашки войски нанасят поражение на османската армия при Ровине, Влашко. 1498 г. – Корабите на Васко да Гама достигат до Индия. 1555 г. – В София мюсюлмански фанатици убиват с камъни Никола Мартинов (свети Николай Софийски Нови), решил да се върне към християнската вяра. 1694 г. – Основан е окръг Бърлингтън в щата Ню Джърси, САЩ. 1723 г. – Основан е град Перм в Русия. 1777 г. – Официално е утвърден Гербът на Сърбия от императрица Мария Тереза. 1792 г. – Създадена е Нюйоркската фондова борса. 1846 г. – Саксофонът е патентован от Адолф Сакс. 1860 г. – Основаван е германският футболен клуб ТШФ Мюнхен 1860. 1876 г. – Априлското въстание: Четата на Таньо Стоянов (Таньо войвода) преминава Дунава и слиза на български бряг (стар стил). 1890 г. – Състои се премиерата на операта „Селска чест“ на Пиетро Маскани в театър Констанци в Рим. 1900 г. – Издадена е книгата „Вълшебникът от Оз“ на Лиман Франк Баум. 1907 г. – Тодор Паница и Екатерина Измирлиева се венчават. 1913 г. – В Лондон е подписан мирен договор между държавите от Балканския съюз (България, Сърбия, Гърция и Черна гора) и Османската империя, с който се слага край на Балканската война (1912 – 1913). 1928 г. – Официално са открити Деветите летни олимпийски игри в Амстердам, Нидерландия. 1930 г. – Френският министър на външните работи Аристид Бриан се обръща с призив за създаване на Европейски федерален съюз. 1956 г. – Народна република България е приета за член на ЮНЕСКО. 1964 г. – Основан е футболен клуб АЕЛ 1964, Лариса, Гърция. 1969 г. – Програма Венера: Съветският космически апарат Венера 6 започва навлизане в атмосферата на Венера и предава данни 51 минути, след което е смачкан от атмосферното налягане. 1980 г. – Започва Вътрешният конфликт в Перу, който официално продължава и до днес. 1990 г. – Общото събрание на Световната здравна организация (СЗО) премахва хомосексуалността от списъка с психиатрични заболявания. 1991 г. – Официалната рождена дата на интернет. Тим Бърнърс-Лий представя продукта си в научна комисия в Европейския център за ядрени изследвания (CERN). 1995 г. – След като 18 години е кмет на Париж, Жак Ширак встъпва в длъжността президент на Франция. 1995 г. – Силвестър Сталоун се жени за вече бившия модел Дженифър Флавин, от която има три дъщери. 2006 г. – Баташките мъченици са канонизирани за светци от Българската старостилна православна църква. 2011 г. – Учредена е политическата партия „Национален фронт за спасение на България“. Родени 1682 г. – Бартоломю Робъртс, известен пират от уелски произход († 1722 г.) 1769 г. – Мохамед Али паша, управител на Египет († 1848 г.) 1836 г. – Вилхелм Щайниц, австро-американски шахматист († 1900 г.) 1844 г. – Юлиус Велхаузен, германски ориенталист († 1918 г.) 1863 г. – Чарлз Робърт Ашби, английски архитект, дизайнер и предприемач († 1942 г.) 1866 г. – Ерик Сати, френски композитор и пианист († 1925 г.) 1873 г. – Анри Барбюс, френски писател и общественик († 1935 г.) 1886 г. – Алфонсо XIII, крал на Испания († 1941 г.) 1890 г. – Курт Бадински, германски офицер († 1966 г.) 1898 г. – Карл Маус, германски генерал († 1959 г.) 1900 г. – Рухолах Хомейни, ирански политик и духовник († 1989 г.) 1902 г. – Иван Ненов, български художник († 1997 г.) 1904 г. – Жан Габен, френски актьор († 1976 г.) 1909 г. – Магда Шнайдер, германска актриса († 1996 г.) 1912 г. – Живко Сталев, български юрист († 2008 г.) 1914 г. – Апостол Пашев, български политик († 1996 г.) 1915 г. – Янаки Холевич, български лекар († 2007 г.) 1919 г. – Мари Деа, френска актриса († 1992 г.) 1931 г. – Георги Христов, български македонистки журналист († 2021 г.) 1934 г. – Роналд Уейн, американски бизнесмен 1936 г. – Денис Хопър, американски актьор и режисьор († 2010 г.) 1955 г. – Каспар Симеонов, български волейболист 1959 г. – Атанас Атанасов, български политик 1961 г. – Enya, ирландска музикантка 1964 г. – Фумихико Сори, японски режисьор 1965 г. – Лилия Игнатова, българска гимнастичка 1965 г. – Трент Резнър, американски музикант (Nine Inch Nails) 1966 г. – Албен Белински, български спортист 1967 г. – Джоузеф Акаба, американски астронавт 1970 г. – Анжелика Агурбаш, беларуска певица, актриса и модел 1971 г. – Максима Нидерландска, принцеса на Нидерландия 1972 г. – Елена Пампулова, българска тенисистка († 2023 г.) 1974 г. – Дамяно Томази, италиански футболист 1979 г. – Давид Яролим, чешки футболист 1979 г. – Джими Окесон, шведски политик 1981 г. – Владан Груич, босненски футболист 1983 г. – Димитър Стоянов, български политик 1984 г. – Пасинджър, английски музикант, певец и текстописец 1988 г. – Ники Рийд, американска актриса Починали 913 г. – Ода, херцогиня на Саксония (* 805 г.) 1395 г. – Крали Марко, крал на Прилеп (* 1335 г.) 1395 г. – Константин Драгаш, велбъждски деспот (* неизв.) 1510 г. – Сандро Ботичели, флорентински художник (* 1445 г.) 1606 г. – Лъже-Дмитрий I, цар на Русия (* неизв.) 1727 г. – Екатерина I, императрица на Русия (* 1684 г.) 1765 г. – Алексис Клод Клеро, френски математик (* 1713 г.) 1829 г. – Джон Джей, американски политик (* 1745 г.) 1838 г. – Рене Огюст Кайе, френски пътешественик (* 1799 г.) 1838 г. – Шарл Морис дьо Талейран, френски политик (* 1754 г.) 1886 г. – Джон Диър, американски ковач и фабрикант (* 1804 г.) 1908 г. – Карл Колдевей, германски изследовател (* 1837 г.) 1919 г. – Бранислав Велешки, български революционер (* 1834 г.) 1940 г. – Миле Рахов, български революционер (* 1869 г.) 1944 г. – Александър Димитров, деец на РМС и БКП (* 1909 г.) 1949 г. – Димитър Кузманов Цветков (горянин), борец против комунизма в Пиринска Македония (* †? г.) 1958 г. – Петър Вариклечков, български офицер (* 1861 г.) 1962 г. – Даниел Сорано, френски актьор (* 1920 г.) 1966 г. – Феликс Щайнер, германски офицер (* 1896 г.) 1987 г. – Гунар Мюрдал, шведски икономист, Нобелов лауреат (* 1898 г.) 1989 г. – Георги Алурков, български режисьор (* 1926 г.) 1993 г. – Михаил Михеев, руски писател (* 1911 г.) 1999 г. – Брус Феърбеърн, канадски музикант (* 1949 г.) 2002 г. – Лазо Королов, български общественик (* 1902 г.) 2002 г. – Ласло Кубала, унгарски футболист и треньор (* 1927 г.) 2009 г. – Марио Бенедети, уругвайски поет и есеист (* 1920 г.) 2009 г. – Петър Слабаков, български актьор и политик (* 1923 г.) 2012 г. – Дона Самър, американска поп певица (* 1948 г.) 2014 г. – Джералд Еделман, американски биохимик и имунолог, Нобелов лауреат през 1972 г. (* 1929 г.) 2022 г. – Вангелис, гръцки композитор (* 1943 г.) Празници Източноправославна църква – Събор на Св. Баташки мъченици; ден на Свети Свети Андроник Международен ден срещу хомофобията и трансфобията Международен ден на телекомуникациите Световен ден на информационното общество Световен ден за борба с хипертонията (от 2005 г.) Норвегия – Ден на конституцията (1814 г., национален празник) България – Ден на българския спорт (от 2006 г.) Празник на град Габрово 517


text: 18 май е 138-ият ден в годината според григорианския календар (139-и през високосна година). Остават 227 дни до края на годината. Събития 1284 г. – Шведският град Йоншьопинг получава статут на кралски град. 1565 г. – Начало на Великата обсада на Малта от османските турци, продължила до 11 септември. 1642 г. – Основан е град Монреал, административен център на канадската провинция Квебек. 1725 г. – Учреден е британският рицарски Орден на банята от Джордж I. 1756 г. – Започва Седемгодишната война, след като Англия обявява война на Франция. 1804 г. – Наполеон Бонапарт официално е обявен за император на Франция. 1836 г. – Основан е град Левангер, Норвегия от шведския крал Карл III. 1858 г. – Състои се сватбата на германската принцеса Щефани Хоенцолерн-Зигмаринген с португалския крал Педру V. 1877 г. – На официална церемония край град Плоещ, Румъния, Самарското знаме е връчено на Трета дружина от Българското опълчение с командир Павел Калитин. 1900 г. – Учреден е орденът „За военна заслуга“. 1903 г. – Съставено е двадесет и шестото правителство на България, начело с Рачо Петров. 1903 г. – Открито е пристанището в Бургас. 1905 г. – Отваря врати Народният музей в София – съвременният Национален археологически институт с музей. 1906 г. – Открито е пристанището във Варна. 1909 г. – Цар Фердинанд учредява ордена „Свети Равноапостоли Кирил и Методий“. 1944 г. – Влиза в сила Сталиновата политика за етническо прочистване на Кримския полуостров, вследствие на което кримските татари започват да се депортират. 1956 г. – Направено е първото успешно изкачване на четвъртия по големина връх в света Лхотце от швейцарска експедиция. 1969 г. – Програма Аполо: Изстрелян е Аполо 10. 1971 г. – Приета е нова Конституция на Народна република България, известна като Живковска конституция. 1972 г. – Влиза в сила Договорът за забрана на складирането на дъното на моретата и океаните на ядрено оръжие и на други видове оръжия за масово унищожение. 1974 г. – Под кодовото име Усмихнатия Буда, Индия успешно детонира първото си ядрено оръжие и така става шестата нация в света, извършила подобен опит. 1980 г. – Изригва вулканът Света Елена. Загиват 57 души, биват разрушени 250 къщи, 47 моста, 24 км жп линии и 298 км магистрали. 1991 г. – Северна Сомалия обявява независимост от останалата част на Сомалия под името Република Сомалиленд, но остава непризната от международната общност. 1993 г. – Убити са Сараевските Ромео и Жулиета. 2001 г. – Състои се премиерата на американски компютърно-анимационен филм Шрек. 2004 г. – Българинът Петко Тотев изкачва връх Еверест. 2008 г. – Учредена е политическата партия Зелените. Родени 1048 г. – Омар Хаям, ирански учен († 1131 г.) 1186 г. – Константин, велик княз на Владимир-Суздал († 1218 г.) 1616 г. – Йохан Якоб Фробергер, германски композитор († 1667 г.) 1746 г. – Феликс де Асара, испански топограф († 1811 г.) 1788 г. – Хю Клапертън, шотландски пътешественик († 1827 г.) 1797 г. – Фредерик Аугустус II, владетел на Саксония († 1854 г.) 1850 г. – Оливър Хевисайд, английски физик († 1925 г.) 1856 г. – Спас Вацов, български сеизмолог († 1928 г.) 1861 г. – Матей Стойков, български офицер († 1928 г.) 1868 г. – Николай II, руски монарх († 1918 г.) 1872 г. – Бъртранд Ръсел, британски философ, Нобелов лауреат († 1970 г.) 1872 г. – Яне Сандански, български революционер († 1915 г.) 1875 г. – Петър Васков, български революционер († 1907 г.) 1876 г. – Херман Мюлер, германски политик († 1931 г.) 1879 г. – Стоян Стойков, български революционер († ? г.) 1880 г. – Димитър Бояджиев, български поет († 1911 г.) 1883 г. – Валтер Гропиус, германско-американски архитект († 1969 г.) 1891 г. – Рудолф Карнап, германско-американски философ († 1970 г.) 1895 г. – Аугусто Сесар Сандино, никарагуански политик († 1934 г.) 1897 г. – Франк Капра, американски кинорежисьор († 1991 г.) 1909 г. – Фред Пери, британски тенисист († 1995 г.) 1912 г. – Пери Комо, американски певец († 2001 г.) 1912 г. – Ричард Брукс, американски режисьор († 1992 г.) 1912 г. – Симон Мирман, френска дизайнерка († 2008 г.) 1914 г. – Борис Христов, български певец († 1993 г.) 1914 г. – Туло де Графенрийд, швейцарски автомобилен състезател († 2007 г.) 1920 г. – Алексей Шелудко, български физикохимик († 1995 г.) 1920 г. – Симон Майер, френска хематоложка († 2006 г.) 1920 г. – Йоан Павел II, римокатолически папа († 2005 г.) 1925 г. – Яким Якимов, български режисьор († 2009 г.) 1927 г. – Кирил Цибулка, български композитор († 1997 г.) 1930 г. – Дон Линд, американски учен († 2022 г.) 1930 г. – Фред Саберхаген, американски писател († 2007 г.) 1935 г. – Иван Доровски, македонски писател († 2021 г.) 1939 г. – Джовани Фалконе, италиански юрист († 1992 г.) 1939 г. – Петер Грюнберг, германски физик, Нобелов лауреат († 2018 г.) 1944 г. – Албърт Хемънд, английски певец 1944 г. – Винфрид Георг Зебалд, германски писател († 2001 г.) 1944 г. – Иван Станев, български сценарист 1944 г. – Димитър Радков, български художник († 1982 г.) 1944 г. – Румена Трифонова, българска актриса 1945 г. – Анастас Славчев, български музикант и общественик 1946 г. – Андреас Кацулас, американски актьор († 2006 г.) 1952 г. – Джордж Стрейт, американски кънтри изпълнител 1955 г. – Чоу Юн-Фат, китайски актьор 1957 г. – Майкъл Крету, румънски музикант 1957 г. – Тиери Мейсан, френски журналист 1962 г. – Сандра, германска певица 1962 г. – Стефан Яръмов, български футболист 1965 г. – Кольо Колев, български щангист 1967 г. – Димитър Николов, български политик 1967 г. – Светлана Терзиева, българска актриса 1967 г. – Хайнц-Харалд Френцен, германски пилот от Формула 1 1970 г. – Валери Попович, руски футболист 1971 г. – Брад Фридъл, американски футболист 1973 г. – Шантал Кревиазук, канадска певица 1975 г. – Джон Хигинс, шотландски играч на снукър 1975 г. – Санем Челик, турска актриса 1978 г. – Рикардо Карвальо, португалски футболист 1979 г. – Миливое Новакович, словенски футболист 1979 г. - Мартин Гергов, държавен рекордьор по силов трибой, фитнес треньор и блогър 1981 г. – Маамаду Диара, малийски футболист 1984 г. – Ивет Лалова, българска лекоатлетка 1985 г. – Зейнеп Кьосе, турска актриса 1988 г. – Галя Желязкова, български политик и икономист 1991 г. – Александър Кирилов, български футболист 2006 г. – Атанас Райчев, български каратист Починали 526 г. – Йоан I, римски папа (* неизв.) 1733 г. – Георг Бьом, германски композитор (* 1661 г.) 1799 г. – Пиер дьо Бомарше, френски драматург (* 1732 г.) 1800 г. – Александър Суворов, руски пълководец (* 1729 г.) 1807 г. – Антоан-Филип Орлеански, френски благородник (* 1775 г.) 1829 г. – Мария-Жозефа Саксонска, кралица на Испания (* 1803 г.) 1876 г. – Давид Тодоров, български революционер (* ок. 1834) 1876 г. – Сава Катрафилов, български революционер (* 1836) 1876 г. – Янко Атанасов, български революционер (* ок. 1840) 1909 г. – Исак Албенис, испански композитор и пианист (* 1860 г.) 1910 г. – Полин Виардо, френска оперна певица, мецосопран (* 1821 г.) 1911 г. – Густав Малер, австрийски композитор (* 1860 г.) 1922 г. – Шарл Лаверан, френски лекар, Нобелов лауреат (* 1845 г.) 1927 г. – Никифор Бегичев, руски моряк (* 1874 г.) 1934 г. – Анастас Матлиев, български общественик (* ? г.) 1940 г. – Александър Филипов, български литературен критик (* 1895 г.) 1941 г. – Вернер Зомбарт, германски икономист (* 1863 г.) 1959 г. – Джон Баримор, американски актьор (* 1882 г.) 1965 г. – Ели Коен, израелски шпионин (* 1924 г.) 1965 г. – Трайко Симеонов, български писател (* 1886 г.) 1975 г. – Илия Петров, български художник (* 1903 г.) 1980 г. – Иън Къртис, английски певец (* 1956 г.) 1981 г. – Уилям Сароян, американски писател (* 1908 г.) 1985 г. – Стоян Даскалов, български писател (* 1909 г.) 1993 г. – Адмира Исмич и Бошко Бръкич, „сараевските Ромео и Жулиета“ (* 1968 г.) 2001 г. – Алексей Маресиев, съветски летец (* 1916 г.) 2001 г. – Трендафил Станков, български футболист и треньор (* 1923 г.) 2006 г. – Иван Лебамов, български общественик (* 1932 г.) 2006 г. – Мако Даков, български политик (* 1920 г.) 2007 г. – Пиер-Жил дьо Жен, френски физик, Нобелов лауреат (* 1932 г.) 2010 г. – Едоардо Сангвинети, италиански поет (* 1930 г.) Празници Международен ден на музеите Ден на българските зоопаркове Международен ден на ваксината срещу СПИН Римокатолическа църква – Празник на бог Фаунус (Пан в древногр. мит.). Дания – Битката при Дюбели Русия – Ден на славянската култура и писменост (от 18 до 24 май). Всяка година столица на празника става някое ново населено място. Русия – Празник на Балтийския военноморски флот на Русия Сомалия – Празник на независимостта Тюркменистан – Празник на възраждането, единството и поезията в чест на Махтумкули Пираги (поет и философ, лат. Magtymguly Pyragy) Украйна, Република Крим – Ден в памет на жертвите от депортацията Уругвай – Ден на битката при Лас Пиедрас Хаити – Ден на флага и университетите 518


text: 19 май е 139-ият ден в годината според григорианския календар (140-и през високосна година). Остават 226 дни до края на годината. Събития 1536 г. – Втората жена на крал Хенри VIII, кралица Ан Болейн, е обезглавена в Лондон за прелюбодеяние, кръвосмешение и държавна измяна. 1568 г. – По нареждане на английската кралица Елизабет I Тюдор кралицата на Шотландия Мария Стюарт е заточена в замъка Фотеринг. 1571 г. – Основан е град Манила във Филипините. 1604 г. – Основан е град Монреал. 1643 г. – Френско-испанска война: френските войски начело с принц Луи II дьо Конде разбиват испанците в битката при Рокроа. 1649 г. – Англия е обявена за република (до 1660 г.). 1712 г. – Петър I премества столицата на Русия от Москва в новопостроения Санкт Петербург. 1802 г. – Наполеон Бонапарт учредява най-високия орден на Франция – Орден на почетния легион. 1876 г. – След 9-дневно сражение башибозук и османска войска превземат Дряновския манастир, отбраняван героично от четата на Бачо Киро и Поп Харитон. 1894 г. – Създадено е правителство с министър-председател Константин Стоилов. 1919 г. – Мустафа Кемал Ататюрк се премества от Истанбул в Самсун с група последователи, за да се противопостави на турското правителство, което става причина за избухване на гражданска война в Турция. 1922 г. – В СССР е създадено пионерско движение за децата на възраст от 10 до 15 години. 1934 г. – Извършен е Деветнадесетомайският преврат в България. 1941 г. – Втората световна война: Съветският разузнавач в Япония Рихард Зорге предупреждава Москва за подготвяното от Нацистка Германия нападение над СССР на 22 юни. 1941 г. – Втората световна война: Първа армия получава заповед да окупира Беломорска Тракия. 1945 г. – Втората световна война: Във Фленсбург е арестуван един от главните военнопрестъпници на нацистка Германия – Алфред Розенберг. 1951 г. – В Париж Ален Бернарден създава кабаре „Крейзи Хорс“. 1961 г. – Програма Венера: Съветският космически апарат Венера 1 става първият човешки предмет, който прелита близо до друга планета (Венера) (контакът с него е загубен преди месец). 1967 г. – Военната авиация на САЩ за първи път бомбардира столицата на Северен Виетнам, Ханой. 1971 г. – Програма Марс: Съветският съюз изстрелва Марс 2. 1986 г. – Армейски части на ЮАР нахлуват по земя и по въздух в Ботсвана, Замбия и Зимбабве в преследване на партизани от Африканския национален конгрес. 1990 г. – Проведена е първата национална конференция на СДС. 1991 г. – От Унгария се изтеглят последните съветски войски. 1991 г. – В Хърватия се провежда референдум за независимост. 2005 г. – Партията на европейските социалисти (ПЕС) приема БСП за пълноправен член. 2018 г. – Състои се сватбата на принц Хари и Меган Маркъл. Родени 1476 г. – Елена Ивановна, велика литовска княгиня и кралица на Полша († 1513 г.) 1593 г. – Якоб Йорданс, фламандски художник († 1678 г.) 1611 г. – Инокентий XI, римски папа и светец († 1683 г.) 1744 г. – Шарлота фон Мекленбург-Щрелиц, кралица на Обединеното кралство († 1818 г.) 1762 г. – Йохан Готлиб Фихте, германски философ († 1814 г.) 1795 г. – Джонс Хопкинс, американски бизнесмен († 1873 г.) 1839 г. – Йозеф Мария фон Радовиц, германски дипломат († 1912 г.) 1860 г. – Виторио Орландо, министър-председател на Италия († 1952 г.) 1881 г. – Янко Стоянчев, български юрист и политик († 1927 г.) 1881 г. – Мустафа Кемал Ататюрк, първи президент на Турция († 1938 г.) 1884 г. – Димо Кьорчев, български философ и литературен критик († 1928 г.) 1884 г. – Петър Ников, български историк († 1938 г.) 1888 г. – Владимир Конашевич, руски художник († 1963 г.) 1890 г. – Хо Ши Мин, виетнамски революционер, политик и държавник († 1969 г.) 1891 г. – Иван Велков, български археолог († 1958 г.) 1892 г. – Константин Паустовски, руски писател († 1968 г.) 1894 г. – Хенинг Шьонфелд, немски офицер († 1958 г.) 1900 г. – Стоян Вардарски, български революционер († 1975 г.) 1902 г. – Рамон Енсинас, испански футболен треньор († 1967 г.) 1906 г. – Адолф Айхман, нацистки офицер († 1962 г.) 1910 г. – Любчо Арсов, югославски и македонски политик († 1986 г.) 1914 г. – Макс Перуц, австрийско-британски микробиолог, Нобелов лауреат († 2002 г.) 1925 г. – Малкълм Екс, американски борец за правата на чернокожите († 1965 г.) 1925 г. – Пол Пот, камбоджански диктатор († 1998 г.) 1930 г. – Жан-Луи де Рамбюр, френски журналист († 2006 г.) 1931 г. – Боб Андерсън, британски мотоциклетен и автомобилен състезател († 1967 г.) 1933 г. – Едуард де Боно, малтийски писател († 2021 г.) 1935 г. – Фриц Рудолф Фриз, немски писател († 2014 г.) 1938 г. – Веселин Димитров, български журналист и педагог († 2009 г.) 1941 г. – Нора Ефрон, американска писателка, сценарист и режисьор († 2012 г.) 1943 г. – Димитър Пейчев, молдовски и български художник 1945 г. – Пийт Таунсенд, британски рок музикант (The Who) 1946 г. – Микеле Плачидо, италиански актьор 1946 г. – Антони Славински, български политик 1953 г. – Константин Рамшев, български лекар 1954 г. – Фил Ръд, австралийски барабанист (AC/DC) 1956 г. – Венцислав Инкьов, български шахматист 1957 г. – Мая Бабурска, българска актриса 1963 г. – Кристин Димитрова, българска писателка 1963 г. – Хайнц Вайкселбраун, австрийски актьор 1965 г. – Михаил Билалов, български актьор и водещ 1968 г. – Тео де Рад, южноафрикански програмист 1970 г. – Валери Славчев, български рок музикант 1970 г. – Петър Кауков, български актьор и театрален режисьор 1972 г. – Дженни Сесилия Берггрен, шведска поп-певица (Ace of Base) 1972 г. – Мая Бежанска, българска актриса и певица 1972 г. – Йозджан Дениз, турски актьор и певец 1976 г. – Тодор Янчев, български футболист 1977 г. – Мануел Алмуния, испански футболист 1977 г. – Наталия Орейро, аржентинска певица и актриса 1979 г. – Андреа Пирло, италиански футболист 1979 г. – Диего Форлан, уругвайски футболист 1981 г. – Матеуш Даменцки, полски актьор 1983 г. – Ийв Ейнджъл, унгарска порно актриса и модел 1988 г. – Юлиян Куртелов, български футболист 1992 г. – Маршмело, американски певец и DJ 1992 г. – Сам Смит, английски певец 1992 г. – Хедър Уотсън, английска тенесистка 1995 г. – Силвана Чаушева, българска волейболистка 1997 г. – Дивна Станчева, българска певица Починали 804 г. – Алкуин, английски духовник (* ок. 735) 1125 г. – Владимир II, велик княз на Киевска Рус (* 1053 г.) 1296 г. – Целестин V, римски папа (* 1215 г.) 1389 г. – Дмитрий Донски, велик княз на Московското княжество (* 1350 г.) 1536 г. – Ан Болейн, втора съпруга на Хенри VIII (* 1501 г. – 1507) 1715 г. – Чарлз Монтагю, британски поет и политик (* 1661 г.) 1786 г. – Джон Стенли, британски композитор (* 1712 г.) 1825 г. – Анри дьо Сен-Симон, френски мислител (* 1760 г.) 1864 г. – Натаниел Хоторн, американски писател (* 1804 г.) 1876 г. – Никола Ганчев, български революционер (* 1843 г.) 1895 г. – Хосе Марти, кубински революционер и писател (* 1853 г.) 1898 г. – Уилям Гладстон, министър-председател на Обединеното кралство (* 1809 г.) 1912 г. – Болеслав Прус, полски писател (* 1847 г.) 1928 г. – Макс Шелер, германски философ и социолог (* 1874 г.) 1934 г. – Евгения Соколничка, полско-френски психоаналитик (* 1884 г.) 1935 г. – Томас Лорънс, британски офицер (* 1888 г.) 1945 г. – Константин Треньов, руски писател (* 1876 г.) 1956 г. – Стефан Гевгалов, български просветен деец (* 1882 г.) 1973 г. – Милан Киселички, български общественик (* 1885 г.) 1987 г. – Джеймс Типтри-младши, американската писателка (* 1915 г.) 1994 г. – Жаклин Кенеди Онасис, бивша първа дама на САЩ (* 1929 г.) 2005 г. – Трифон Силяновски, български композитор и пианист (* 1923 г.) 2007 г. – Ханс Волшлегер, немски писател (* 1935 г.) 2009 г. – Робърт Фърчгот, американски учен, Нобелов лауреат (* 1916 г.) 2014 г. – Джак Брабам, австралийски автомобилен състезател (* 1926 г.) 2014 г. – Венцеслав Кисьов, български актьор (* 1946 г.) Празници Световен ден за борба с хепатита (от 2006 г.) България – Празник на град Джебел Виетнам – Рожден ден на Хо Ши Мин Гърция – Ден в памет на жертвите от Понтийския гръцки геноцид (от 1919 г.) Дания – Ден за всенародна молитва Русия – Ден в памет на починалите от СПИН Турция – Ден на Кемал Ататюрк и Ден на младежта и спорта (от 1919 г.) Украйна – Ден на науката Финландия – Ден в памет на загиналите и Ден на военния флот 519


text: 20 май е 140-ият ден в годината според григорианския календар (141-ви през високосна година). Остават 225 дни до края на годината. Събития 325 г. – Римският император Константин I Велики свиква Първи Никейски събор, на който е прието „Веруюто“. 525 г. – При земетресение в Близкия Изток загиват около 300 хиляди души. 1202 г. – Земетресение с епицентър в Северозападна Сирия убива от 30 хиляди до над един милион души в Близкия Изток и Северна Африка. 1498 г. – Португалският мореплавател Васко да Гама първи от европейските мореплаватели заобикаля Африка и пристига в Кожикод (преди известен като Каликут), Индия. 1520 г. – Ернан Кортес разбива испанските войски, след като се обявява за независим владетел на Мексико. 1570 г. – Картографът Абрахам Ортелий издава първия съвременен атлас. 1618 г. – Започва Тридесетгодишна война. 1873 г. – Леви Щраус и Джейкъб Дейвис получават американски патент за сини памучни панталони с медни капси, станали известни по-късно като джинси. 1875 г. – Представители на 17 държави подписват в Париж Метричната конвенция, с която се постига единство в използваните мерни единици. 1875 г. – Княз Александър Дондуков-Корсаков встъпва в длъжност като руски императорски комисар в България. 1882 г. – С присъединяването на Италия към военния съюз между Германия и Австро-Унгария се създава Тройния съюз – организация, която по-късно предизвиква Първата световна война. 1900 г. – В Париж са открити вторите Летни олимпийски игри. 1902 г. – Куба става независима от САЩ република. 1927 г. – Саудитска Арабия получава независимост от Великобритания. 1927 г. – Чарлз Линдберг излита от Лонг Айлънд, Ню Йорк, за да извърши първия самостоятелен полет без кацане над Атлантическия океан, който завършва успешно на летище Бурже в Париж. 1932 г. – Енгелберт Долфус става канцлер на Австрия. 1932 г. – В СССР е въведен терминът социалистически реализъм като нов стил в литературата. 1932 г. – Амелия Еърхарт излита от остров Нюфаундленд и започва първия самостоятелен полет без кацане на жена над Атлантическия океан, който завършва успешно в Северна Ирландия на следващия ден. 1943 – Цар Борис III отклонява следващи германски планове за депортация и одобрява план за изселване на 25 хиляди евреи от София. 1963 г. – Сукарно е назначен за пожизнен президент на Индонезия и провъзгласен за Велик вожд на революцията. 1969 г. – Джон Ленън сключва брак с Йоко Оно в Гибралтар. 1972 г. – Създадена е обединената република Камерун. 1983 г. – От френския Институт „Пастьор“ официално се съобщава, че е изолиран вирусът на СПИН от екип, ръководен от професор Люк Монтание. 1989 г. – В с. Пристое, Шуменско, е проведен първият митинг на български турци против „възродителния процес“ 2002 г. – Източен Тимор придобива независимост от Индонезия и става първата суверенна държава за 21 век. 2003 г. – Ватиканът публикува речник на съвременния латински език, в който са добавени термини, които широко се използват в настоящето. 2007 г. – Избори за Европейски парламент през 2007: В България се провеждат първите избори за членове на Европейския парламент. Родени 1764 г. – Йохан Шадов, пруски график († 1850 г.) 1772 г. – Уилям Конгрийв, английски изобретател († 1828 г.) 1794 г. – Карл Юлиус Перлеб, германски ботаник († 1845 г.) 1799 г. – Оноре дьо Балзак, френски писател († 1850 г.) 1806 г. – Джон Стюарт Мил, британски философ († 1873 г.) 1818 г. – Едуард Тотлебен, руски граф и военен деец († 1884 г.) 1822 г. – Фредерик Паси, френски икономист, Нобелов лауреат през 1901 г. († 1912 г.) 1830 г. – Ектор Мало, френски писател († 1907 г.) 1851 г. – Емил Берлинер, американски изобретател с германски произход († 1929 г.) 1860 г. – Едуард Бухнер, германски химик, Нобелов лауреат († 1917 г.) 1868 г. – Тасе Христов, български революционер († ? г.) 1875 г. – Парашкев Цветков, български революционер († 1903 г.) 1876 г. – Петър Джидров, български социалдемократ († 1952 г.) 1878 г. – Александър Давидов, български военен деец († 1925 г.) 1881 г. – Владислав Сикорски, полски военен и политически водач († 1943 г.) 1882 г. – Георги Горанов, български композитор († 1905 г.) 1882 г. – Сигрид Унсет, норвежка писателка, Нобелова лауреатка през 1928 г. († 1949 г.) 1883 г. – Фейсал I, крал на Ирак († 1933 г.) 1885 г. – Александър Лер, германски генерал († 1947 г.) 1893 г. – Винцас Миколайтис-Путинас, литовски писател († 1967 г.) 1896 г. – Храбър Попов, български архитект, първият декан на Строителния факултет към Висше техническо училище († 1979 г.) 1901 г. – Макс Еве, нидерландски шахматист († 1981 г.) 1904 г. – Марджъри Алингам, английска писателка († 1966 г.) 1906 г. – Васила Вълчева, българска народна певица († 1981 г.) 1908 г. – Джеймс Стюърт, американски актьор († 1997 г.) 1909 г. – Васил Иванов, български художник († 1975 г.) 1915 г. – Моше Даян, израелски офицер и политик († 1981 г.) 1916 г. – Алексей Маресиев, съветски летец († 2001 г.) 1917 г. – Дейвид Маклеланд, американски психологически теоретик († 1998 г.) 1918 г. – Едуард Люис, американски генетик, Нобелов лауреат през 1995 г. († 2004 г.) 1921 г. – Волфганг Борхерт, германски поет, белетрист и драматург († 1947 г.) 1921 г. – Карл Дедециус, германски писател и преводач († 2016 г.) 1922 г. – Димитър Хаджиянев, български актьор († 2005 г.) 1922 г. – Куно Ребер, швейцарски писател († 1992 г.) 1924 г. – Пол-Клод Ракамие, френски психиатър († 1996 г.) 1925 г. – Алексей Туполев, съветски авиоконструктор († 2001 г.) 1930 г. – Милена Цанева, български литературен критик 1935 г. – Димитър Киров, български художник († 2008 г.) 1935 г. – Хосе Мухика, уругвайски политик и президент 1942 г. – Тома Томов, български журналист 1943 г. – Ал Бано, италиански поп певец 1944 г. – Джо Кокър, британски поп певец († 2014 г.) 1946 г. – Шер, американска поп певица и актриса 1947 г. – Стоянка Кендерова, български арабист и османист 1949 г. – Илко Ескенази, български политик († 1994 г.) 1950 г. – Красимир Зафиров, български футболист 1952 г. – Роже Мила, камерунски футболист 1955 г. – Матиас Политики, германски писател 1956 г. – Борис Акунин, руски писател 1958 г. – Алексей Гусков, руски актьор 1959 г. – Бронсън Пинчът, американски актьор 1960 г. – Джон Билингсли, американски актьор 1962 г. – Александър Дедюшко, руски актьор († 2007 г.) 1961 г. – Ангел Тошков, български учен 1964 г. – Весела Лечева, българска спортистка 1964 г. – Даниела Гергелчева, българска тенисистка 1965 г. – Паоло Сеганти, италиански артист 1968 г. – Тимъти Олифант, американски актьор 1970 г. – Стефан Вълдобрев, български актьор и музикант 1972 г. – Бъста Раймс, американски хип-хоп изпълнител 1978 г. – Христос Баникас, гръцки шахматист 1981 г. – Икер Касиляс, испански футболен вратар 1982 г. – Петър Чех, чешки футболист 1983 г. – Александра Сърчаджиева, българска актриса 1983 г. – Оскар Кардосо, парагвайски футболист Починали 1277 г. – Йоан XXI, римски папа (* 1215 г.) 1506 г. – Христофор Колумб, генуезски мореплавател (* 1451 г.) 1622 г. – Осман II, султан на Османската империя (* 1604 г.) 1648 г. – Владислав IV Васа, крал на Полша и велик княз на Литва (* 1595 г.) 1755 г. – Йохан Георг Гмелин, германски естествоизпитател (* 1709 г.) 1782 г. – Уилям Емерсън, британски математик (* 1701 г.) 1820 г. – Карл Лудвиг Занд, германски студент, член на Burschenschaft (* 1795 г.) 1887 г. – Александър Улянов, руски революционер (* 1866 г.) 1896 г. – Клара Шуман, германска пианистка и композиторка (* 1819 г.) 1901 г. – Кочо Муструка, български революционер (* 1873 г.) 1911 г. – Георги Ралев, български революционер (* 1875 г.) 1911 г. – Димко Богов, български революционер (* 1870 г.) 1940 г. – Вернер фон Хейденстам, шведски писател и поет, Нобелов лауреат през 1916 г. (* 1859 г.) 1942 г. – Ектор Гимар, френски архитект и дизайнер (* 1867 г.) 1944 г. – Иван Улитин, съветски военен деец (* 1923 г.) 1945 г. – Александър Ферсман, съветски геохимик (* 1883 г.) 1945 г. – Владимир Вазов, български генерал, брат на поета Иван Вазов (* 1868 г.) 1947 г. – Филип Ленард, австрийски и унгарски физик, Нобелов лауреат през 1905 г. (* 1862 г.) 1952 г. – Йордан Пекарев, български журналист и политик, деец на БЗНС (* 1860 г.) 1960 г. – Никола Михайлов, български художник (* 1876 г.) 1970 г. – Херман Нунберг, австрийски психоаналитик (* 1884 г.) 1973 г. – Ярно Сааринен, финландски мотоциклетен състезател (* 1945 г.) 1981 г. – Доситей, македонски духовник, глава на МПЦ (* 1906 г.) 1981 г. – Лилиан Ротер, унгарски психоаналитик (* 1896 г.) 1982 г. – Димитър Попов, български политик (* 1912 г.) 1989 г. – Джон Хикс, британски икономист, Нобелов лауреат през 1972 г. (* 1989 г.) 1995 г. – Начо Начев, български учен (* 1925 г.) 2002 г. – Стивън Джей Гулд, американски палеонтолог (* 1941 г.) 2005 г. – Пол Рикьор, френски философ (* 1913 г.) 2007 г. – Стенли Милър, американски химик (* 1930 г.) 2009 г. – Ивайло Джамбазов, български актьор (* 1959 г.) 2009 г. – Олег Янковски, руски актьор (* 1944 г.) 2011 г. – Ренди Савидж, американски кечист (* 1952 г.) 2012 г. – Робин Гиб, английски певец и композитор (Бий Джийс) (* 1949 г.) 2013 г. – Рей Манзарек, американски музикант (* 1939 г.) Празници Свети мъченик Талалей (по църковня календар на Българска православна църква) Международен ден на метрологията Европейски ден на морето (от 2008 г.) Източен Тимор – Ден на независимостта (от Индонезия, 2002 г., национален празник) Камерун – Ден на обединението (1972 г., национален празник) Куба – Ден на независимостта (от САЩ, 1902 г.) Саудитска Арабия – Ден на независимостта (от Великобритания, 1927 г.) Индонезия – Ден на националното пробуждане 520


text: 21 май е 141-вият ден в годината според григорианския календар (142-ри през високосна). Остават 224 дни до края на годината. Събития 1725 г. – Руската императрица Екатерина I учредява ордена „Александър Невски“. 1840 г. – Нова Зеландия е обявена за колония на Великобритания. 1865 г. – Сформира се чета в жилището на Георги Раковски, в която участват Раковски, Стефан Караджа, Хаджи Димитър и други. 1904 г. – В Париж е основана Международната федерация на футболните асоциации (ФИФА). 1920 г. – Съставено е самостоятелно правителство на БЗНС начело с Александър Стамболийски. 1924 г. – Националният отбор по футбол на България играе във Виена първия си неофициален мач и губи с 0:6 от Австрия. 1927 г. – Американецът Чарлз Линдберг завършва в Париж първия самостоятелен полет без кацане през Атлантическия океан. 1932 г. – Американката Амелия Ерхарт завършва в Северна Ирландия първия самостоятелен полет на жена без кацане над Атлантическия океан. 1969 г. – В САЩ палестинецът Сирхан Сирхан е осъден на смърт за убийството на Робърт Кенеди. 1991 г. – Бившият министър-председател на Индия Раджив Ганди е убит при самоубийствен бомбен атентат на жена близо до Мадрас. 1997 г. – XXXVIII народно събрание гласува новия кабинет, оглавен от лидера на СДС Иван Костов. 1998 г. – Един ден след като убива родителите си, 15-годишен ученик стреля в училище в Спрингфилд (САЩ), убивайки 2 деца и ранявайки 23. 2000 г. – Черна гора провежда референдум за излизане от конфедерацията Сърбия и Черна гора, на който за независимост гласуват 55% от населението. 2003 г. – При земетресение в северен Алжир загиват над две хиляди души. 2005 г. – Гръцката певица Елена Папаризу печели 50-ото издание на телевизионния конкурс Песен на Евровизия. 2006 г. – Провежда се ежегодното надбягване От залива до големите пенливи вълни в Сан Франциско (Калифорния). Родени 120 пр.н.е. – Аврелия Кота, римска матрона, майка на Гай Юлий Цезар († 54 пр.н.е.) 1471 г. – Албрехт Дюрер, германски художник († 1528 г.) 1527 г. – Филип II, крал на Испания († 1598 г.) 1688 г. – Александър Поуп, английски поет († 1744 г.) 1817 г. – Херман Лоце, германски философ († 1881 г.) 1827 г. – Константин Победоносцев, руски политик († 1907 г.) 1843 г. – Шарл Албер Гоба, швейцарски политик, Нобелов лауреат († 1914 г.) 1843 г. – Луи Рено, френски юрист, Нобелов лауреат († 1918 г.) 1848 г. – Търпо Поповски, български свещеник († 1928 г.) 1854 г. – Ховсеп Азнавур, османски архитект († 1935 г.) 1860 г. – Вилем Ейнтховен, нидерландски физиолог, Нобелов лауреат († 1927 г.) 1863 г. – Димитър Станчов, български дипломат († 1940 г.) 1870 г. – Тодор Марков, български военен деец († след 1950) 1877 г. - Константин Нунков, български революционер (†1905) г. 1880 г. – Тудор Аргези, румънски поет († 1967 г.) 1889 г. – Леополд Маунтбатън, британски благородник († 1922 г.) 1896 г. – Вера Иванова-Мавродинова, български учен († 1987 г.) 1897 г. – Никола Аврамов (художник), български художник († 1945 г.) 1912 г. – Димитър Домузчиев, български музикант († 1972 г.) 1921 г. – Андрей Сахаров, руски физик, Нобелов лауреат († 1989 г.) 1924 г. – Атанас Семерджиев, български политик († 2015 г.) 1927 г. – Томас Сеговия, мексикански писател († 2011 г.) 1932 г. – Габриеле Воман, немска писателка († 2015 г.) 1937 г. – Менгисту Хайле Мариам, президент на Етиопия 1938 г. – Павел Герджиков, български певец 1938 г. – Урс Видмер, швейцарски писател († 2014 г.) 1943 г. – Кирил Топалов, български писател 1944 г. – Джанет Дейли, американска писателка († 2013 г.) 1944 г. – Борислав Грънчаров, български поп певец († 2017 г.) 1945 г. – Ричард Хач, американски актьор († 2017 г.) 1952 г. – Мистър Ти, американски актьор 1962 г. – Георги Попиванов, български футболист 1964 г. – Иван Бела, словашки космонавт 1965 г. – Димитър Воев, български поет († 1992 г.) 1966 г. – Лиса Едълстийн, американска актриса 1966 г. – Зденко Кожул, югославско-хърватски шахматист 1967 г. – Крис Беноа, канадски кечист († 2007 г.) 1969 г. – Николай Нинов, български шахматист 1972 г. – The Notorious B.I.G., хип-хоп музикант († 1997 г.) 1976 г. – Карло Любек, немски актьор 1978 г. – Адам Гонтиер, вокалист на Three Days Grace 1978 г. – Бриана Банкс, германска актриса 1980 г. – Готие, белгийско-австралийски музикант 1981 г. – Беладона, американска порнографска актриса 1983 г. – Джузепе Акуаро, италиански футболист 1985 г. – Галена, българска попфолк певица 1985 г. – Луцие Храдецка, чешка тенисистка 1986 г. – Марио Манджукич, хърватски футболист 1986 г. – Алекс Нойес, американски барабанист 1986 г. – Пламен Пенев, Мистър България 2004 1988 г. – Джонатан Хоусън, английски футболист 1990 г. – Рене Кърхин, словенски футболист 1990 г. – Жоао Силва, португалски футболист Починали 1471 г. – Хенри VI, крал на Англия (* 1421 г.) 1639 г. – Томазо Кампанела, италиански философ (* 1568 г.) 1786 г. – Карл Вилхелм Шееле, шведски химик (* 1742 г.) 1876 г. – Георги Апостолов, български революционер (* ок. 1853) 1876 г. – Петър Симеонов, български революционер (* ок. 1846) 1880 г. – Иван Липранди, руски историк (* 1790 г.) 1903 г. – Парашкев Цветков, български революционер (* 1875 г.) 1922 г. – Александър Греков, български политик (* 1884 г.) 1926 г. – Фридрих Клуге, германски езиковед (* 1856 г.) 1929 г. – Арчибалд Роузбъри, Министър-председател на Обединеното кралство (* 1847 г.) 1932 г. – Димитър Ценов, български предприемач, дарителят на Стопанска академия (* 1852 г.) 1935 г. – Джейн Адамс, американска общественичка, Нобелов лауреат (* 1860 г.) 1935 г. – Хуго де Фриз, холандски ботаник (* 1848 г.) 1944 г. – Атанас Манчев, български поет (* 1921 г.) 1949 г. – Клаус Ман, немски писател (* 1906 г.) 1973 г. – Иван Конев, съветски маршал (* 1897 г.) 1991 г. – Раджив Ганди, Министър-председател на Индия (* 1944 г.) 1993 г. – Джон Фрост, британски офицер (* 1912 г.) 2000 г. – Джон Гилгуд, британски актьор (* 1904 г.) 2006 г. – Асен Гаврилов, балетист (* 1926 г.) Празници Източноправославна църква – Св. св. Константин и Елена (Костадин, Коста, Кунчо, Елин, Илона, Динко, Койчо) ЮНЕСКО – Световен ден за културно развитие Световен ден срещу тероризма България – Празник на град Пазарджик, град Костандово, град Елена и на селата Белотинци и Ясна поляна Италия – Празник на град Верона 521


text: 22 май е 142-рият ден в годината според григорианския календар (143-ти през високосна). Остават 223 дни до края на годината. Събития 853 г. – Олаф I, син на краля на Норвегия, оглавява викингите в Ирландия и обявява за нейна столица Дъблин. 1455 г. – В Англия започва Войната на розите. 1762 г. – Швеция и Прусия подписват Хамбургското споразумение. 1768 г. – Мореплавателят Луи Антоан де Бугенвил открива остров Пентекост. 1856 г. – В Москва е открита Третяковската галерия. 1906 г. – Братя Райт патентоват първата „летяща машина“. 1939 г. – Втора световна война: Германия и Италия подписват Железния пакт. 1942 г. – Мексико се включва във Втората световна война на страната на Съюзниците. 1947 г. – Студената война: В борбата си срещу разпространението на комунизма, Президентът на САЩ Хари Труман подписва Доктрината Труман, с която отпуска 400 милиона щатски долара военна и икономическа помощ на Турция и Гърция, за да противодействат на вътрешните комунистически движения. 1956 г. – Районът на Трихълмието (Тримонциума) в Пловдив е обявен за архитектурно-музеен резерват „Старинен Пловдив“. 1960 г. – При чилийско земетресение, с най-голям измерен магнитуд (9,5), загиват около 5000 души най-вече поради образуваните цунами. 1965 г. – Открива се криптата на Храм-паметник Свети Александър Невски, като филиал за средновековно и възрожденско българско изкуство при Националната художествена галерия. 1968 г. – Американската атомна подводница Скорпиън (SSN-589) потъва на около 650 км югозападно от Азорските острови с 99 души екипаж на борда. 1969 г. – Лунният модул на Аполо 10 се доближава максимално до повърхността на Луната. 1972 г. – Ричард Никсън пристига в Москва на първото посещение на американски президент в СССР. 1972 г. – Цейлон приема нова конституция, с която става република и променя името си на Шри Ланка. 1990 г. – Бившият марксистки Южен Йемен и авторитарният Северен Йемен се обединяват в Република Йемен. 1990 г. – Излиза операционната система на Microsoft Windows 3.0. 1992 г. – Босна и Херцеговина, Хърватия и Словения се присъединяват към ООН. 2012 г. – Земетресение с епицентър близо до Перник с магнитуд 5,8. 2014 г. – Се дава началото на 8-те подред преки Избори за Европейски парламент. Родени 1783 г. – Уилям Стърджън, английски физик († 1850 г.) 1808 г. – Жерар дьо Нервал, френски поет († 1855 г.) 1813 г. – Рихард Вагнер, немски композитор († 1882 г.) 1859 г. – Артър Конан Дойл, британски писател († 1930 г.) 1881 г. – Михаил Ларионов, руски художник († 1964 г.) 1891 г. – Йоханес Р. Бехер, немски поет († 1958 г.) 1900 г. – Клайд Толсън, американски полицай († 1975 г.) 1907 г. – Лорънс Оливие, английски актьор († 1989 г.) 1914 г. – Сън Ра, американски музикант († 1993 г.) 1924 г. – Шарл Азнавур, френски певец († 2018 г.) 1927 г. – Лени Вълкова, българска джаз-певица 1932 г. – Димитър Симеонов, български музикант, диригент и преподавател († 2019 г.) 1941 г. – Борис Гуджунов, български поп певец († 2015 г.) 1943 г. – Бети Уилямс, ирландска активистка, Нобелов лауреат († 2020 г.) 1946 г. – Джордж Бест, северноирландски футболист († 2005 г.) 1954 г. – Анатол Петренку, молдовски историк и политик 1954 г. – Шуджи Накамура, американско-японски физик и инженер, Нобелов лауреат 1959 г. – Мара Матушка, австрийска художничка от български произход 1969 г. – Йото Йотов, български щангист 1970 г. – Иван Кескинов, български тенисист 1970 г. – Наоми Кембъл, английски супермодел 1971 г. – Соня Васи, български фотомодел, манекенка, моден дизайнер и певица 1976 г. – Кристиан Вандевелде, американски колоездач 1979 г. – Тихомир Тичко, български шахматист 1981 г. – Брайън Даниълсън, американски кечист 1982 г. – Яна Огнянова, българска актриса 1983 г. – Любена Нинова, българска певица 1984 г. – Антон Хекимян, български журналист 1986 г. – Димитър Пашев, български политик 1987 г. – Новак Джокович, сръбски тенисист Починали 337 г. – Константин I Велики, римски император (* 274 г.) 1016 г. – Иван Владимир, сръбски княз (* 10 век г.) 1667 г. – Александър VII, римски папа (* 1599 г.) 1834 г. – Йохан Пол, чешки ботаник (* 1782 г.) 1873 г. – Алесандро Манцони, италиански писател (* 1785 г.) 1885 г. – Виктор Юго, френски писател (* 1802 г.) 1896 г. – Пьотър Алабин, руски общественик (* 1824 г.) 1907 г. – Александър Кошка, български революционер (* 1873 г.) 1938 г. – Гечо Кокилев, български и съветски морски офицер (* 1899 г.) 1948 г. – Любомир Владикин, български юрист 1967 г. – Лангстън Хюз, американски поет (* 1902 г.) 1983 г. – Албер Клод, белгийски биохимик, носител на Нобелова награда за 1974 г. 1984 г. – Мими Балканска, българска певица (* 1902 г.) 1990 г. – Роки Грациано, американски боксьор 1992 г. – Зелиг Харис, американски езиковед (* 1909 г.) 1995 г. – Пенчо Кубадински, български политик (* 1918 г.) 1996 г. – Джордж Смит, американски писател (* 1922 г.) 1997 г. – Алфред Хърши, американски биохимик, носител на Нобелова награда за медицина (* 1908 г.) 1998 г. – Иван Кисьов, български инженер (* 1910 г.) 2004 г. – Деспина Кехайова, българска циркова актриса (* 1972 г.) 2004 г. – Михаил Воронин, руски гимнастик (* 1945 г.) 2004 г. – Ричард Бигс, американски актьор (* 1960 г.) 2008 г. – Робърт Асприн, американски писател (* 1946 г.) Празници Международен ден за биологично разнообразие Йемен – Ден на обединението (между Северен и Южен Йемен, 1990 г., национален празник) 522