text: 29 юли е 210-ият ден в годината според григорианския календар (211-ви през високосна година). Остават 155 дни до края на годината. Събития 626 г. – Започва десетдневната аварска обсада на Константинопол с участие на славяни, българи и други народи. 1014 г. – Българо-византийски войни: Българската войска претърпява поражение от войските на византийския император Василий II в Битката при Беласица; цар Самуил умира при вида на 15 000 осакатени военнопленници. 1586 г. – Основан е руският град Тюмен, нефтената столица на Сибир. 1588 г. – Англо-испанска война (1585-1604): Военният флот на испанския крал Филип II е изпратен, за да завладее Англия, но е разбит в протока Ла Манш от английската флота. 1830 г. – След избухването на Юлската революция във Франция е детрониран крал Шарл X. 1856 г. – (стар стил) Българските земи под османско владичество: В Търново Капитан Дядо Никола обявява въстание. 1858 г. – Подписана е първата търговска спогодба между САЩ и Япония, по силата на която Япония открива за посещения на чужденци Токио и Осака. 1877 г. – Главната щабквартира на руския император Александър II по време на Руско-турската освободителна война се премества в Бяла (Област Русе). 1885 г. – На заседание на Българския таен централен революционен комитет (БТЦРК) в село Дермендере (днес Първенец) се взима решение за обявяване на въстание за Съединението на Княжество България с Източна Румелия. 1900 г. – Италианският крал Умберто I е убит от анархист. 1913 г. – След края на Междусъюзническата война с царски указ на Фердинанд I е обявена демобилизация на българската армия. 1917 г. – с православен ритуал е осветена Вилата на Генерала. 1921 г. – Адолф Хитлер е избран за ръководител на Националсоциалистическата германска работническа партия. 1946 г. – Започва Парижката мирна конференция с цел уреждане на проблемите в Европа след Втората световна война. 1948 г. – Олимпийски игри: След 12-годишно прекъсване поради Втората световна война се откриват Летни олимпийски игри 1948 в Лондон. 1957 г. – Основана е Международна агенция за атомна енергия (МААЕ). 1958 г. – В САЩ е създадено Национално управление по въздухоплаване и изследване на космическото пространство (НАСА). 1967 г. – Учредена е Задруга на майсторите на народните художествени занаяти. 1973 г. – Георгиос Пападопулос става временен президент на Гърция, след като е оглавил военния държавен преврат през април 1967 г. 1981 г. – Даяна Спенсър и английският престолонаследник и принц на Уелс Чарлз сключват брак в катедралата Свети Павел в Лондон. 1992 г. – Учредена е Българска асоциация на туристическите агенции (БАТА). 1994 г. – Бившият министър-председател на Италия Бетино Кракси е осъден на осем и половина години затвор заради злоупотреби. 2002 г. – Министър-председателят Симеон Сакскобургготски представя България на срещата на Пакта за стабилност в Залцбург, Австрия. 2005 г. – Астрономи обявяват откриването на планетата джудже Ерида в Слънчевата система. Родени 1605 г. – Зимон Дах, германски поет († 1659 г.) 1805 г. – Алексис дьо Токвил, френски историк и политолог († 1859 г.) 1817 г. – Иван Айвазовски, руски художник († 1900 г.) 1860 г. – Виторио Ботего, италиански офицер († 1897) 1867 г. – Бертхолд Опенхайм, равин от Моравия († 1942 г.) 1871 г. – Пиетро Бадолио, италиански политик († 1956 г.) 1883 г. – Бенито Мусолини, италиански фашистки диктатор († 1945 г.) 1884 г. – Борис Асафиев, руски композитор († 1949 г.) 1885 г. – Теда Бара, американска актриса († 1955 г.) 1892 г. – Петър Романовски, руски шахматист († 1964 г.) 1892 г. – Уилям Пауъл, американски актьор († 1984 г.) 1900 г. – Ейвинд Юнсон, шведски писател, Нобелов лауреат през 1974 († 1976 г.) 1905 г. – Даг Хамаршелд, шведски дипломат, Нобелов лауреат († 1961 г.) 1918 г. – Емил Манов, български сценарист († 1982 г.) 1922 г. – Михаил Минин, руски войник († 2008 г.) 1925 г. – Микис Теодоракис, гръцки композитор († 2021 г.) 1930 г. – Васил Попов, български писател († 1980 г.) 1937 г. – Даниъл Макфадън, американски икономист, Нобелов лауреат през 2000 г. 1938 г. – Луис Арагонес, испански футболист († 2014 г.) 1939 г. – Джан Пиеро Ревербери, италиански композитор, диригент и аранжор, създател на „Рондо Венециано“ 1940 г. – Иван Божилов, български историк († 2016 г.) 1941 г. – Розмари Стателова, български учен 1942 г. – Стен Надолни, германски писател 1945 г. – Елена Райнова, българска актриса 1946 г. – Стиг Бломквист, шведски рали състезател 1947 г. – Атанас Славов, български писател 1948 г. – Райна Каблешкова, български историограф и етнолог († 2021 г.) 1952 г. – Олга Махри, поетеса 1956 г. – Васил Божков, български предприемач 1957 г. – Виктор Гавриков, литовски шахматист 1959 г. – Джон Сайкс, британски рокмузикант 1959 г. – Мартина Вачкова, българска актриса 1959 г. – Мирослав Цветанов, български актьор, сценограф и учен 1962 г. – Карл Кокс, британски диджей 1969 г. – Греъм Пол, английски футболен съдия 1972 г. – Метин Казак, български политик 1972 г. – Четин Казак, български политик 1973 г. – Стефания Колева, българска актриса 1980 г. – Фернандо Гонсалес, чилийски тенисист 1981 г. – Фернандо Алонсо, испански пилот от Формула 1 1983 г. – Димо Алексиев, български актьор 1984 г. – Джесика Мадисън, американска актриса († 2006 г.) 1984 г. – Уилсън Паласиос, хондураски футболист Починали 238 г. – Пупиен, римски император (* ок. 178 г.) 1030 г. – Олаф II, крал на Норвегия (* 995 г.) 1032 г. – Матилда Швабска, херцогиня на Каринтия и Горна Лотарингия (* 988 г.) 1095 г. – Ласло I, крал на Унгария (* 1040 г.) 1099 г. – Урбан II, римски папа (* 1042 г.) 1108 г. – Филип I, крал на Франция (* 1052 г.) 1507 г. – Мартин Бехайм, германски учен (* 1459 г.) 1644 г. – Урбан VIII, римски папа (* 1568 г.) 1662 г. – Висарион Смоленски, православен светец (* ? г.) 1808 г. – Селим III, султан на Османската империя (* 1761 г.) 1844 г. – Франц Моцарт, австрийски композитор (* 1791 г.) 1856 г. – Карел Хавличек Боровски, чешки журналист (* 1821 г.) 1856 г. – Роберт Шуман, германски композитор (* 1810 г.) 1857 г. – Шарл Люсиен Бонапарт, френски зоолог (* 1803 г.) 1890 г. – Винсент ван Гог, нидерландски художник (* 1853 г.) 1900 г. – Умберто I, крал на Италия (* 1844 г.) 1913 г. – Тобиас Михаел Карел Асер, нидерландски политик, Нобелов лауреат (* 1838 г.) 1917 г. – Райна Княгиня, българска учителка и революционерка (* 1856 г.) 1917 г. – Иван Колев, български военен деец (* 1863 г.) 1918 г. – Мирон Бешков, български общественик (* 1837 г.) 1947 г. – Йордан Иванов, български учен (* 1872 г.) 1962 г. – Роналд Фишер, английски учен (* 1980 г.) 1974 г. – Ерих Кестнер, германски писател (* 1899 г.) 1974 г. – Петко Карлуковски, български актьор (* 1921 г.) 1975 г. – Джеймс Блиш, американски писател (* 1921 г.) 1980 г. – Филип Голиков, съветски маршал (* 1900 г.) 1982 г. – Владимир Зворикин, руско-американски изобретател (* 1889 г.) 1983 г. – Дейвид Нивън, британски актьор († 1910 г.) 1983 г. – Луис Бунюел, испански режисьор (* 1900 г.) 1986 г. – Емил Коралов, български писател (* 1906 г.) 1992 г. – Йован Рашкович, хърватски политик (* 1929 г.) 1995 г. – Георги Павлов, български художник (* 1913 г.) 2001 г. – Едвард Герек, полски политик и държавник (* 1913 г.) 2006 г. – Арсений Пловдивски, български духовник (* 1932 г.) Празници 729


source: wikipedia

text: 30 юли е 211-ият ден в годината според григорианския календар (212-и през високосна година). Остават 154 дни до края на годината. Събития 1419 г. – Убити са седем члена на градската управа в Прага, което е първата Пражка дефенестрация. 1619 г. – Във Вирджиния е съставено първото американско законодателно събрание. 1629 г. – При земетресение в Неапол, Италия загиват 10 000 души. 1729 г. – Основан е Балтимор в щата Мериленд. 1792 г. – Френският национален химн Марсилезата е изпят за първи път в Париж. 1811 г. – Водачът на Мексиканската националноосвободителна война отец Мигел Идалго и Костиля е екзекутиран от испанците в Чиуауа, Мексико. 1868 г. – Българските земи под османско владичество: Четата на Хаджи Димитър и Стефан Караджа е разбита от османски редовни войски на връх Бузлуджа. 1877 г. – Руско-турска война (1877–1878): По време на обсадата на Плевен корпусът на генерал-лейтенант Николай Криденер осъществява втората атака срещу града. 1878 г. – Започва издаването на журнални постановления на руския императорски комисар, които признават правото на мюсюлманските бежанци да се завърнат невъоръжени и да възстановят собствеността си след Руско-турската война. 1898 г. – В американското списание Сайнтифик Американ е отпечатана първата реклама на автомобил. 1913 г. – Румъния, Сърбия, Гърция и Черна гора подписват съюзен договор, насочен срещу Царство България. 1913 г. – Бежански въпрос: XV обикновено народно събрание отпуска 500 000 лв. за подпомагане на бежанците. 1930 г. – В Монтевидео националният отбор по футбол на Уругвай спечелва Световното първенство по футбол, като побеждава националния отбор по футбол на Аржентина с 4:2. 1932 г. – В Лос Анджелис се откриват Десетите олимпийски игри. 1939 г. – Състои се официалното откриване на плавателния канал Албер в Североизточна Белгия. 1945 г. – Втората световна война: Американският крайцер Индианаполис е потопен от японска подводница, след като успешно е доставил на местоназначението им важни части за атомната бомба Малчугана, хвърлена след седмица над Хирошима. 1960 г. – С поредица актове в продължение на 15 дни Народна република България признава независимостта на Република Дахомей, Нигер, Бряг на слоновата кост, Горна Волта, Централната африканска република и Габон. 1966 г. – националният отбор по футбол на Англия спечелва Световното първенство по футбол, като побеждава на финала националния отбор по футбол на ФРГ с 4:2 след продължения. 1971 г. – Програма Аполо: Американският космически кораб Аполо 15 каца на Луната. 1973 г. – Фармацевтичната компания Дистилърс, която произвежда медикамента талидомид във Великобритания, се съгласява да изплати над 20 милиона лири компенсация на родените с дефекти деца. 1980 г. – Провъзгласена е независимостта на Вануату. 1997 г. – XXXVIII народно събрание гласува да се разсекретят досиетата на Държавна сигурност, създадена е Комисия по досиетата, оглавявана от министър Богомил Бонев. 2006 г. – Открит е българският сайт за видеосподеляне Vbox7. Родени 1511 г. – Джорджо Вазари, италиански художник и архитект († 1574 г.) 1784 г. – Леополд Шефер, германски писател († 1862 г.) 1818 г. – Емили Бронте, британска романистка († 1849 г.) 1863 г. – Хенри Форд, американски индустриалец, основател на автомобилна компания († 1947 г.) 1889 г. – Владимир Зворикин, руско-американски изобретател, създател на кинескопа († 1982 г.) 1893 г. – Фатима Джина, сестра на Мохамед Али Джина, майка на нацията на Пакистан († 1967 г.) 1895 г. – Найден Войнов, български шахматист († 1982 г.) 1900 г. – Тошо Гоцев, български лекар физиолог и учен († 1980 г.) 1907 г. – Роман Руденко, съветски офицер и юрист († 1981 г.) 1914 г. – Майкъл Морис, ирландски спортен функционер, благородник, председател на МОК († 1999 г.) 1917 г. – Йото Танчев, български лекар и учен († 2000 г.) 1919 г. – Александър Вутимски, български поет и есеист († 1943 г.) 1920 г. – Никола Николов, български писател и общественик († 1997 г.) 1923 г. – Дипа Айдит, индонезийски политик († 1965 г.) 1932 г. – Георги Мандичев, български инженер († 2007 г.) 1936 г. – Бъди Гай, американски музикант 1939 г. – Питър Богданович, американски режисьор († 2022 г.) 1941 г. – Банко Банков, български актьор († 2007 г.) 1941 г. – Пол Анка, канадски певец и композитор 1944 г. – Ренате Файл, немска писателка 1945 г. – Леонид Якубович, руски актьор 1947 г. – Франсоаз Баре-Синуси, френска вирусоложка, Нобелов лауреат 1947 г. – Арнолд Шварценегер, американски актьор, политик и културист от австрийски произход 1948 г. – Жан Рено, френски актьор от марокански произход 1948 г. – Юлия Ценова, българска пианистка, композитор и педагог († 2010 г.) 1956 г. – Георг Генсвайн, личен секретар на папа Бенедикт XVI 1956 г. – Лаура Сапата, мексиканска актриса 1956 г. – Радослав Здравков, български футболист и треньор 1956 г. – Уилям Орбит, британски музикант 1957 г. – Рени Стоянова, българска писателка 1958 г. – Кейт Буш, английска певица 1961 г. – Лорънс Фишбърн, американски актьор 1963 г. – Лиса Кудроу, американска актриса 1964 г. – Юрген Клинсман, германски футболист 1966 г. – Милен Цветков, български журналист († 2020 г.) 1968 г. – Роберт Коженьовски, полски атлет 1969 г. – Саймън Бейкър, австралийски актьор 1971 г. – Том Грийн, канадски актьор 1974 г. – Радостин Кишишев, български футболист 1974 г. – Хилари Суонк, американска актриса 1977 г. – Юрген Патока, австрийски футболист 1983 г. – Петя Неделчева, българска бадминтонистка 1998 г. – Гери-Никол, българска певица Починали 579 г. – Бенедикт I, римски папа (* ? г.) 1031 г. – Робер II, крал на Франция (* 972 г.) 1718 г. – Уилям Пен, основател на Пенсилвания (* 1644 г.) 1811 г. – Мигел Идалго и Костиля, мексикански свещеник (* 1753 г.) 1849 г. – Джейкъб Пъркинс, американски изобретател (* 1766 г.) 1866 г. – Габор Егреши, унгарски артист (* ок. 1808 г.) 1868 г. – Стефан Караджа, български революционер (* 1840 г.) 1898 г. – Ото фон Бисмарк, 1-ви канцлер на Германия (* 1815 г.) 1900 г. – Алфред, британски благородник (* 1844 г.) 1912 г. – Мейджи, 122-ри император на Япония (* 1852 г.) 1937 г. – Станое Станоевич, сръбски историк (* 1874 г.) 1944 г. – Николай Поликарпов, съветски изобретател (* 1892 г.) 1947 г. – Лука Групчев, български революционер (* 1874 г.) 1949 г. – Стоян Данев, министър-председател на България (* 1858 г.) 1951 г. – Асен Разцветников, български писател (* 1897 г.) 1961 г. – Мамин Колю, български революционер (* 1880 г.) 1996 г. – Клодет Колбер, американска актриса от френски произход (* 1903 г.) 1996 г. – Магда Шнайдер, немска актриса (* 1909 г.) 1997 г. – Бао Дай, император на Виетнам (* 1913 г.) 1999 г. – Румяна, българска попфолк певица (* 1965 г.) 2007 г. – Ингмар Бергман, шведски театрален и кинорежисьор (* 1918 г.) 2007 г. – Микеланджело Антониони, италиански кинорежисьор (* 1912 г.) 2007 г. – Теоктист, румънски патриарх (* 1915 г.) 2008 г. – Валентина Топузова, българска преводачка (* 1918 г.) 2008 г. – Ивайла Вълкова, българска журналистка (* 1925 г.) 2010 г. – Стефка Съботинова, българска народна певица (* 1930 г.) 2012 г. – Христос Цолакис, гръцки филолог (* 1935 г.) Празници България – Боен празник на 34-ти Троянски и 16-и Ловчански пехотни полкове Вануату – Ден на независимостта (1980 г., от Франция и Великобритания, национален празник) Мароко – Празник на трона Световен ден на приятелството – Учреден е с резолюция 65/275 на Общото събрание на ООН от 27 април 2011 г., с която официално се обявява денят 30 юли за Световен ден на приятелството. 730


text: 31 юли е 212-ият ден в годината според григорианския календар (213-и през високосна). Остават 153 дни до края на годината. Събития 431 г. – Провежда се избора на папа Сикст III. 904 г. – Арабски пирати завладяват втория по значение град на Византийската империя Солун. 1009 г. – Папа Сергий IV става 142-ри папа. 1498 г. – По време на третата експедиция, до Западното полукълбо, Христофор Колумб става първият европеец, който открива остров Тринидад. 1547 г. – Анри II става крал на Франция. 1741 г. – Императорът на Свещената Римска империя Карл VII нахлува с войска в Горна Австрия и Бохемия. 1790 г. – Издаден е първият американски патент – за производство на калиев карбонат. 1825 г. – Ханс Кристиан Оерстед открива алуминия. 1877 г. – Руско-турска война (1877-1878): В Битката при Стара Загора войските на Сюлейман паша превземат и опожаряват Стара Загора. 1891 г. – Състои се първа аудиенция на Стефан Стамболов при султан Абдул Хамид II. 1893 г. – Проведени са избори за VII народно събрание, спечелени от Народнолибералната партия на Стефан Стамболов. 1919 г. – В Германия е приета Ваймарската конституция, според която страната става република и Райхстага се премества във Ваймар. 1932 г. – Нацистката партия печели повече от 38% от гласовете на парламентарните избори в Германия. 1936 г. – МОК решава следващите летни олимпийски игри да се проведат през 1940 г. в Токио, което не случва поради войните. 1938 г. – Царство България, Гърция, Турция, Югославия и Румъния подписват пакт за неагресия. 1941 г. – Холокост: По заповед на Адолф Хитлер, нацисткия райхсмаршал Херман Гьоринг издава писмена директива на генерала от СС Райнхард Хайдрих за изготвянето на „общ план за административните материали и финансовите разходи, необходими за желаното окончателно решение на Еврейския въпрос.“ 1954 г. – Италианска експедиция, водена от Ардито Десио покорява за първи път връх К2 в Хималаите. 1961 г. – Създава се външнозастрахователно дружество „Булстрад“ – първото акционерно дружество в България. 1964 г. – Програма Рейнджър: Американската лунна сонда Рейнджър 7 предава първите близки снимки на Луната, които са 1000 пъти по-ясни от тези на земните телескопи. 1969 г. – С посещението на папа Павел VI в Уганда е осъществена първата папска визита в Африка. 1971 г. – Програма Аполо: Астронавтите от Аполо 15 за пръв път използват ръчно управляемо превозно средство, наречено Лунар Роувър, за придвижване по повърхността на Луната. 1979 г. – Министерският съвет на Народна република България излиза с разпореждане за организирането и провеждането на международната детска асамблея „Знаме на мира“ в София и за изграждане на монумента „Знаме на мира“. 1991 г. – Президентите на САЩ и СССР Джордж Буш и Михаил Горбачов подписват договора СТАРТ за съкращаване на ядрените арсенали. 1997 г. – Приет е настоящият герб на България, изработен по проект на Николай Гогов и Георги Чапкънов, в който има 3 лъва и 4 корони. 2006 г. – Фидел Кастро обявява, че предава временно властта в Куба на брат си Раул Кастро по здравословни причини. Родени 1527 г. – Максимилиан II, император на Свещената Римска империя († 1576 г.) 1640 г. – Михал Корибут, крал на Полша и велик княз на Литва († 1673 г.) 1800 г. – Фридрих Вьолер, немски химик († 1882 г.) 1802 г. – Игнатий Домейко, полски геолог († 1889 г.) 1816 г. – Мария-Тереза Австрийска, кралица на Двете Сицилии († 1867 г.) 1818 г. – Хайнрих Киперт, немски географ († 1899 г.) 1835 г. – Пол Белони дьо Шайо, френски пътешественик-изследовател († 1903 г.) 1843 г. – Петер Розегер, австрийски писател († 1918 г.) 1858 г. – Никола Селвили, български юрист († 1908 г.) 1864 г. – Луйо Адамович, хърватски ботаник († 1935 г.) 1875 г. – Жеко Радев, български географ († 1934 г.) 1889 г. – Франс Мазарел, белгийски художник († 1972 г.) 1891 г. – Иван Кавалджиев, български народен музикант († 1959 г.) 1898 г. – Олга Андровска, руска артистка († 1975 г.) 1901 г. – Жан Дюбюфе, френски художник и скулптор († 1985 г.) 1906 г. – Веселин Стайков, български художник († 1970 г.) 1912 г. – Милтън Фридман, американски икономист, Нобелов лауреат през 1976 г. († 2006 г.) 1914 г. – Камен Калчев, български писател и общественик († 1988 г.) 1914 г. – Луи дьо Фюнес, френски актьор и комик († 1983 г.) 1915 г. – Хърбърт Аптекър, американски историк († 2003 г.) 1918 г. – Ханк Джоунс, американски джаз пианист и композитор († 2010 г.) 1919 г. – Примо Леви, италиански писател и химик († 1987 г.) 1924 г. – Петър Петров, български историк 1926 г. – Хилари Пътнам, американски философ († 2016 г.) 1927 г. – Константин Григориев, български режисьор и сценарист († 2020 г.) 1931 г. – Ник Болетиери, американски треньор по тенис 1932 г. – Джон Съръл, американски философ 1933 г. – Сеес Нотебоом, нидерландски писател 1938 г. – Веселина Геринска, български режисьор 1939 г. – Акис Цохадзопулос, гръцки политик 1939 г. – Сюзън Фланъри, американска актриса 1940 г. – Иван Ничев, български режисьор 1944 г. – Джералдин Чаплин, американска актриса 1944 г. – Робърт Мертън, американски финансист, Нобелов лауреат през 1997 г. 1945 г. – Маргарит Николов, български режисьор 1948 г. – Велко Кънев, български актьор († 2011 г.) 1951 г. – Ивон Гулагонг, австралийска тенисистка 1951 г. – Мартин Мозебах, немски писател 1953 г. – Станимир Илчев, български политик 1956 г. – Майкъл Бийн, американски актьор 1961 г. – Владимир Каролев, български финансист († 2021 г.) 1962 г. – Уесли Снайпс, американски актьор 1963 г. – Фатбой Слим, английски музикант 1964 г. – Си Си Кеч, холандско-германска поп певица 1965 г. – Джоан Роулинг, британска писателка (Хари Потър) 1966 г. – Дийн Кейн, американски актьор 1966 г. – Иван Цонов, български състезател по борба 1969 г. – Антонио Конте, италиански футболист и треньор 1974 г. – Мариус Неделку, румънски поп певец и композитор 1976 г. – Пауло Уанчоп, костарикански футболист 1976 г. – Цветелина, българска попфолк певица 1979 г. – Карлос Марчена, испански футболист 1981 г. – М. Шадоус, американски певец 1982 г. – Анабел Медина Гаригес, испанска тенисистка 1987 г. – Британи Бърнс, австралийска актриса 1987 г. – Майкъл Брадли, американски футболист 1989 г. – Виктория Азаренка, беларуска професионална тенисистка Починали 1547 г. – Франсоа I, крал на Франция (* 1494 г.) 1556 г. – Свети Игнацио Лойола, испански свещеник, основател на Ордена на йезуитите (* 1491 г.) 1705 г. – Николас II Бернули, швейцарски математик (* 1654 г.) 1784 г. – Дени Дидро, френски философ и енциклопедист (* 1713 г.) 1849 г. – Шандор Петьофи, унгарски поет и революционер (* 1823 г.) 1875 г. – Андрю Джонсън, 17-и президент на САЩ (* 1808 г.) 1877 г. – Павел Калитин, руски офицер (* 1846 г.) 1886 г. – Ференц Лист, унгарски композитор (* 1811 г.) 1902 г. – Ангел Харизанов, български революционер (* 1870 г.) 1902 г. – Теофил Иванов, български революционер (* 1865 г.) 1907 г. – Пандо Кляшев, български революционер (* 1882 г.) 1914 г. – Жан Жорес, френски политик (* 1859 г.) 1916 г. – Петър Оджаков, български просветен деец (* 1834 г.) 1924 г. – Франц Йосиф фон Батенберг, германски принц (* 1861 г.) 1937 г. – Наум Руков, български революционер (* 1847 г.) 1944 г. – Антоан дьо Сент-Екзюпери, френски писател (* 1900 г.) 1945 г. – Едуард Скрипчър, американски психолог (* 1864 г.) 1953 г. – Робърт Тафт, американски политик (* 1889 г.) 1956 г. – Александър Райс, американски лекар (* 1875 г.) 1957 г. – Едуард Хичман, австрийски психоаналитик (* 1871 г.) 1964 г. – Джим Рийвс, американски кънтри и поп певец (* 1923 г.) 1973 г. – Анибале Бергонзоли, италиански офицер (* 1884 г.) 1974 г. – Раденко Видински, български политик (* 1899 г.) 1978 г. – Аспарух Лешников, български певец (* 1897 г.) 1993 г. – Бодуен, крал на Белгия (* 1930 г.) 1997 г. – Владимир Топенчаров, български журналист (* 1905 г.) 2001 г. – Пол Андерсън, американски писател (* 1926 г.) 2006 г. – Иван Златев, български физик (* 1926 г.) 2009 г. – сър Боби Робсън, английски футболист и треньор (* 1933 г.) 2009 г. – Живка Гичева, българска телевизионна водеща (* 1957 г.) 2011 г. – Бинка Желязкова, български режисъор (* 1923 г.) 2012 г. – Гор Видал, американски писател (* 1925 г.) Празници Будисткия празник „Asalha Puja Day“ – Отбелязва се първото слово /с поучителен характер/ на Буда. Ден на африканските жени – Обявен от Общоафриканската конференция на жените в Дар ес Салам, Танзания (юли 1962) 731


text: 5 август е 217-ият ден в годината според григорианския календар (218-и през високосна). Остават 148 дни до края на годината. Събития 1100 г. – Хенри I е коронован за крал на Англия в Уестминстърското абатство. 1716 г. – 40-хилядна австрийска армия, начело с принц Евгений Савойски, разгромява 150-хилядната турска войска на паша Дарнад Али в битката при Петервардайн. 1772 г. – Русия, Прусия и Австрия подписват в Санкт Петербург договор, с който си поделят всички полски територии. 1860 г. – Кралят на Швеция Карл XV е коронован и за крал на Норвегия, като приема името Карл IV. 1882 г. – В Япония е въведено военно положение. 1884 г. – На остров Бедло в пристанището на Ню Йорк е направена първата копка на Статуята на свободата. 1890 г. – Англия признава остров Мадагаскар за владение на Франция. 1900 г. – В Одеса е извършен масов погром над евреите. 1912 г. – В Япония са въведени първите таксита. 1914 г. – В Кливланд (Охайо, САЩ) са въведени първите светофари. 1923 г. – На заседание на ЦК на БКП, под натиска на Коминтерна, се взема решение за вдигане на Септемврийското въстание. 1924 г. – В Турция се обнародва закон, с който се забранява многоженството. 1938 г. – Подписан е протокол за френски външен заем за Царство България в размер на 375 млн. франка. 1940 г. – Втората световна война: Латвия е анексирана от СССР и става Латвийска съветска социалистическа република. 1946 г. – На прохода Хаинбоаз започват работа 2000 младежи от първата национална младежка строителна бригада Георги Димитров, което е начало на бригадирското движение в Народна република България. 1947 г. – Започва режисиран съдебен процес срещу водача на обединената опозиция Никола Петков, обвинен от комунистите в шпионаж. 1949 г. – При земетресение в Еквадор са разрушени 50 града и загиват над 6000 души. 1958 г. – Плиска, Преслав и Мадара са обявени за историко-архитектурни резервати с национално значение. 1960 г. – Буркина Фасо (тогава Горна Волта) получава независимост от Франция. 1962 г. – Нелсън Мандела е арестуван от властите в ЮАР и остава задържан до 1990 година. 1965 г. – Започва войната между Индия и Пакистан в спор за щата Кашмир. 1967 г. – Излиза първият албум на английската група Пинк Флойд – The Piper at the Gates of Down. 1969 г. – Програма Маринър: Маринър 7 се доближава максимално до повърхността на Марс (3524 км). 1973 г. – СССР изстрелва космическия парат Марс 6, който достига Марс през март 1974 г. 1976 г. – Създаден е Национален аграрно-промишлен комплекс (НАПС) с подразделения по окръзи (ОАПС) и общини (АПК), с което управлението на земеделието в Народна република България става от кооперативно държавно. 1980 г. – Белгия е разделена на три провинции по езиков признак. 1981 г. – Роналд Рейгън уволнява от работа 11 359 стачкуващи контрольори на полети в САЩ, които пренебрегват неговата заповед да се върнат на работа. 2010 г. – Случва се Миньорската авария в Копиано, при която 33 чилийски миньори са затрупани на 700 m под земята. Родени 1461 г. – Александър Ягелончик, велик княз на Литва († 1506 г.) 1802 г. – Нилс Абел, норвежки математик († 1829 г.) 1813 г. – Ивар Осен, норвежки поет и филолог († 1896 г.) 1815 г. – Едуард Еър, английски изследовател († 1901 г.) 1827 г. – Деодоро да Фонсека, бразилски военен деец и политик († 1892 г.) 1832 г. – Апостол Маргарит, арумънски просветител († 1903 г.) 1834 г. – Евалд Херинг, германски физиолог († 1918 г.) 1835 г. – Кристиан Вагнер, немски писател († 1918 г.) 1844 г. – Иля Репин, руски художник († 1930 г.) 1850 г. – Ги дьо Мопасан, френски писател († 1893 г.) 1862 г. – Иван Симеонов, български офицер († 1930 г.) 1890 г. – Ерих Клайбер, австрийски диригент († 1956 г.) 1899 г. – Сакае Цубои, японска писателка и поетеса († 1967 г.) 1902 г. – Ценко Бояджиев, български художник († 1972 г.) 1905 г. – Артьом Микоян, руски авиоконструктор († 1970 г.) 1906 г. – Джон Хюстън, американски режисьор († 1987 г.) 1906 г. – Василий Леонтиев, руски икономист, Нобелов лауреат през 1973 г. († 1999 г.) 1908 г. – Роже Бернар, френски лингвист († 1997 г.) 1911 г. – Григор Угаров, български писател († 1983 г.) 1916 г. – Садек Чубак, ирански писател († 1998 г.) 1924 г. – Емил Петров, български актьор († 2002 г.) 1930 г. – Нийл Армстронг, американски космонавт († 2012 г.) 1933 г. – Илия Пенев, български актьор († 2006 г.) 1937 г. – Джеймс Карлайл, генерал-губернатор на Антигуа и Барбуда 1940 г. – Ивайло Знеполски, български критик 1940 г. – Иван Налбантов, български актьор († 2021 г.) 1941 г. – Елизабет Депардийо, френска актриса 1941 г. – Карла Гравина, италианска актриса 1943 г. – Атанас Звездинов, български поет 1945 г. – Стойка Миланова, българска цигуларка 1948 г. – Рей Клемънс, английски футболист († 2020 г.) 1952 г. – Георги Мамалев, български актьор 1955 г. – Андрей Райчев, български социолог 1963 г. – Анна Юркщович, полска певица 1964 г. – Зерин Текиндор, турска актриса и художничка 1968 г. – Марин Льо Пен, френски политик 1968 г. – Колин МакРей, шотландски рали пилот († 2007 г.) 1971 г. – Валдис Домбровскис, латвийски политик 1975 г. – Каджол, индийска актриса 1976 г. – Еуджен Трика, румънски футболист 1976 г. – Марлене Фавела, мексиканска актриса 1980 г. – Уейн Бридж, английски футболист 1984 г. – Хелене Фишер, германска певица 1985 г. – Саломон Калу, котдивоарски футболист 1986 г. – Байрам Байрам, български политик Починали 882 г. – Луи III, крал на Франция (* 863 г.) 1792 г. – Фредерик Норт, министър-председател на Обединеното кралство (* 1732 г.) 1852 г. – Франтишек Челаковски, чешки поет и славяновед (* 1799 г.) 1895 г. – Фридрих Енгелс, немски философ (* 1820 г.) 1924 г. – Теодор Теодоров, министър-председател на България (* 1859 г.) 1944 г. – Цветан Спасов, български революционер (* 1889 г.) 1946 г. – Вилхелм Маркс, канцлер на Германия (* 1844 г.) 1957 г. – Хайнрих Виланд, немски химик и биохимик, Нобелов лауреат през 1927 г. (* 1877 г.) 1962 г. – Мерилин Монро, американска актриса (* 1926 г.) 1962 г. – Данаил Дечев, български художник (* 1891 г.) 1984 г. – Ричард Бъртън, британски актьор (* 1925 г.) 1988 г. – Колин Хигинс, американски сценарист, продуцент и режисьор (* 1941 г.) 1991 г. – Соичиро Хонда, основател на едноименната автомобилна компания (* 1906 г.) 1998 г. – Тодор Живков, български политик (председател на държавния съвет в Народна република България) (* 1911 г.) 1998 г. – Ото Кречмер, германски командир на подводница (* 1912 г.) 2000 г. – Алек Гинес, британски актьор (* 1914 г.) 2005 г. – Петър Дочев, български художник (* 1934 г.) 2019 г. – Тони Морисън, американска писателка и Нобелов лауреат през 1993 г. (* 1931 г.) Празници Буркина Фасо – Ден на независимостта (от Франция, 1960 г., национален празник) Хърватия – Ден на победата и народната гордост (1995 г.) Тувалу – Ден на детето 805


text: 6 август е 218-ият ден в годината според григорианския календар (219-и през високосна година). Остават 147 дни до края на годината. Събития 1623 г. – Кардинал Мафео Барберини е избран за папа и приема името Урбан VIII. 1806 г. – Франц II абдикира от императорския престол, с което престава да съществува Свещената Римска империя на немския народ. 1825 г. – Боливия придобива независимост от Испания. 1824 г. – Въстаническата армия на Симон Боливар нанася решително поражение на испанските войски при Хунин в Перу. 1834 г. – Високата порта издава указ за организиране на териториална армия, наречена редиф – по един батальон от 1400 доброволци на санджак. 1844 г. – В британската преса е отпечатана първата новина, получена от телеграф. 1890 г. – За първи път в затвора Обърн в Ню Йорк е екзекутиран човек с електрически стол. 1898 г. – Учредено е Централно ловно дружество „Сокол“ – днес Национално ловно-рибарско сдружение „Съюз на ловците и риболовците в България“. 1918 г. – Първата световна война: В битката при Марна Антантата, подкрепена от САЩ, успява да превземе Северна Франция. 1929 г. – В СССР е създадена специална армия на Далечния изток. 1940 г. – Втората световна война: Естония е анексирана от СССР. 1942 г. – Кралицата на Нидерландия Вилхелмина Холандска става първата коронована особа, държала реч в Конгреса на САЩ. 1945 г. – Втората световна война: Град Хирошима в Япония е разрушен напълно от атомната бомба „Малчугана“, хвърлена от американския бомбардировач B-29 Енола Гей. 1958 г. – България установява дипломатически отношения с Уругвай. 1961 г. – СССР изстрелват втори пилотиран космически кораб (Восток-2), а космонавтът Герман Титов става първият човек, който прекарва в Космоса повече от едно денонощие. 1962 г. – Британската колония Ямайка получава независимост. 1997 г. – Боинг-747 на корейските авиолинии катастрофира в джунглата на Гуам, загиват 228 души. 2003 г. – Столичният общински съвет приема окончателния доклад за общ устройствен план на София. 2007 г. – Скъсана част от стената на микроязовир „Дервента“ предизвиква приливна вълна, която залива земеделски площи и причинява тежки разрушения в град Цар Калоян. Родени 1619 г. – Барбара Строци, италианска композиторка († 1677 г.) 1644 г. – Луиза дьо Ла Валиер, метреса на Луи XIV († 1710 г.) 1651 г. – Карл Густав Реншьолд, шведски фелдмаршал († 1722 г.) 1697 г. – Карл VII, император на Свещената Римска империя († 1745 г.) 1775 г. – Луи XIX, дофин на Франция († 1844 г.) 1809 г. – Алфред Тенисън, английски поет († 1892 г.) 1836 г. – Минчо Кънчев, български революционер и писател († 1904 г.) 1836 г. – Хаджи Боне Петров, заможен българин († 1895 г.) 1844 г. – Алфред, британски благородник († 1900 г.) 1856 г. – Панайот Дворянов, български офицер († 1937 г.) 1858 г. – Симеон Янков, български военен деец († ? г.) 1861 г. – Едит Рузвелт, Първа дама на САЩ († 1948 г.) 1866 г. – Георги Бончев, български геолог († 1955 г.) 1874 г. – Чарлз Форт, американски изследовател на непознатото, предтеча на съвременното уфоложко движение († 1932 г.) 1881 г. – Александър Флеминг, британски учен, Нобелов лауреат († 1955 г.) 1886 г. – Флоренс Гудинаф, американски психолог († 1959 г.) 1892 г. – Кажимера Иллаковичувна, полска писателка и поетса († 1983 г.) 1896 г. – Иван Маринов (офицер), български военен деец († 1979 г.) 1898 г. – Благой Иванов, български генерал и политик († 1951 г.) 1899 г. – Вернер Кемпер, немски лекар и психоаналитик († 1975 г.) 1900 г. – Вили Браун, американски блус-музикант († 1952 г.) 1905 г. – Уилям Гилеспи, британски психоаналитик († 2001 г.) 1908 г. – Хелън Джейкъбс, американска тенисистка († 1997 г.) 1911 г. – Люсил Бол, американска комедийна актриса († 1989 г.) 1915 г. – Стефан Кънчев, български художник – график († 2001 г.) 1917 г. – Атанас Александров - Герчо, български партизанин († 1944 г.) 1917 г. – Робърт Мичъм, американски актьор († 1997 г.) 1921 г. – Петко Карлуковски, български актьор († 1974 г.) 1926 г. – Джанет Азимов, американска писателка († 2019 г.) 1926 г. – Криста Райниг, немска писателка († 2008 г.) 1926 г. – Хорст Каснер, германски евангелист († 2011 г.) 1928 г. – Анди Уорхол, американски художник († 1987 г.) 1930 г. – Цутому Ошима, японски каратист 1934 г. – Петър Крумов, български диригент († 2021 г.) 1934 г. – Пиърс Антъни, английски писател фантаст 1940 г. – Райна Афионлиева, българска треньорка по художествена гимнастика 1942 г. – Джордж Юнг, американски наркотрафикант († 2021 г.) 1943 г. – Джон Постел, американски информатик, един от създателите на Интернет († 1998 г.) 1949 г. – Георги Найденов – Гого, български музикант († 2014 г.) 1958 г. – Томас Лафчис, български футболист и футболен мениджър 1960 г. – Сергей Игнатов, български историк и политик 1968 г. – Петър Паунов, български юрист и политик 1972 г. – Гери Халиуел, британска музикантка 1973 г. – Ейжа Карера, бивша порно звезда 1973 г. – Томислав Дончев, кмет на Габрово 1975 г. – Ренате Гьотчел, австрийска скиорка 1980 г. – Витантонио Лиуци, италиански пилот от Формула 1 1984 г. – Ведад Ибишевич, босненски футболист Починали 258 г. – Сикст II, римски папа (* ? г.) 523 г. – Хормисдас, римски папа (* ок. 450 г.) 1221 г. – Свети Доминик, основател на Ордена на доминиканите (* 1172 г.) 1458 г. – Каликст III, римски папа (* 1378 г.) 1526 г. – Хуан Себастиан де Елкано, испански мореплавател (* ок. 1486 г.) 1585 г. – Ермак Тимофеевич, казашки атаман (* ок. 1534 г.) 1637 г. – Бен Джонсън, английски ренесансов поет, драматург и актьор (* 1572 г.) 1657 г. – Богдан Хмелницки, украински хетман (* 1595 г.) 1660 г. – Диего Веласкес, испански художник (* 1599 г.) 1746 г. – Кристиан VI, крал на Дания и Норвегия (* 1699 г.) 1903 г. – Георги Кондолов, български революционер (* 1858 г.) 1925 г. – Петър Костов-Пашата, български революционер (* 1889 г.) 1925 г. – Петър Станчев, български революционер (* 1893 г.) 1941 г. – Леонид Леонидов, руски актьор († 1873 г.) 1956 г. – Оскар Пфистер, швейцарски министър (* 1873 г.) 1960 г. – Георги Юруков, български книгоиздател (* 1886 г.) 1969 г. – Теодор Адорно, немски социолог (* 1903 г.) 1973 г. – Фулхенсио Батиста, кубински генерал (* 1901 г.) 1978 г. – Павел VI, римски папа (* 1897 г.) 1986 г. – Олга Блажева, българска поетеса (* 1901 г.) 1987 г. – Георги Гълъбов, български лекар (* 1918 г.) 1990 г. – Иван Давидков, български поет († 1926 г.) 1998 г. – Андре Вейл, френски математик (* 1906 г.) 2001 г. – Борислав Иванов, български актьор (* 1916 г.) 2001 г. – Жоржи Амаду, бразилски писател (* 1912 г.) 2002 г. – Едсхер Дейкстра, холандски учен (* 1930 г.) 2009 г. – Джон Хюз, американски режисьор (* 1950 г.) 2009 г. – Петър Василев, български актьор (* 1911 г.) 2010 г. – Джон Луис Манси, британски актьор (* 1926 г.) 2012 г. – Руджеро Ричи, американски цигулар (* 1918 г.) 2021 г. – Радосвет Радев, български журналист и бизнесмен (* 1960 г.) Празници Празник на град Пирдоп (за 2011 г.) – Чества се през първата събота на август. Определен с Решение на Общинския съвет Преображение Господне Световен ден на борба за забрана на ядреното оръжие и Ден на Хирошима – Годишнина от атомната бомбардировка над Хирошима (Япония) през 1945 г. Международен ден „Лекарите в света за мир“ – Отбелязва се по решение на изпълнителния комитет на Международното движение „Лекарите в света за предотвратяване на ядрената война“ в деня на бомбардировката над Хирошима Ден на милосърдието – Посветен е на състраданието към жертвите на атомните бомбардировки, войните и тероризма. Отбелязва се от Националния музей „Земята и хората“. Само на този ден в залата на Гиганските кристали се експонира „камъкът от Хирошима“, който музеят е получил през 1997 г. от Президентството на Република България. Гранитният камък е част от трамвайната настилка, която е била изложена на въздействието на атомния взрив в 8:15 часа сутринта на 6 август 1945 г. Аржентина – Ден на детето Боливия – Ден на независимостта (от Испания, 1825 г., национален празник) ОАЕ – Годишнина от възкачването на престола на шейх Зайед бин Султан Ал-Нахайн Русия – Ден на железопътните войски Ямайка – Ден на независимостта 2007 г. (от Великобритания, 1962 г., национален празник – първият понеделник на август) Япония – Торо Нагаши (Хирошима), церемония с плаващи фенери в чест на загиналите от атомната бомба в Хирошима. 806


text: 7 август е 219-ият ден в годината според григорианския календар (220-и през високосна). Остават 146 дни до края на годината. Събития 626 г. – Завършва десетдневна аварска обсада на Константинопол, в която участват славяни, прабългари и други народи. 936 г. – Отон I става германски крал. 1316 г. – Йоан XXII е избран за 194-ти римски папа. 1782 г. – Джордж Вашингтон учредява почетния знак за военни заслуги Пурпурно сърце. 1803 г. – Започва първото околосветско плаване на руския мореплавател Иван Крузенщерн. 1819 г. – Освободителната армия начело със Симон Боливар, побеждава испанците и освобождава Богота, столицата на Колумбия. 1865 г. – Тодор Бурмов започва да издава в Цариград вестник „Время“. 1876 г. – В Букурещ Стефан Бобчев започва да издава политическия вестник „Стара планина“. 1877 г. – Руско-турска война (1877-1878): Започва преместването на Главната квартира на руската армия от село Тръстеник (днес град) в село Горна Студена, Свищовско. 1908 г. – Основани са Български конституционни клубове в Кратово и Крива паланка. 1913 г. – Във Франция е въведена задължителна тригодишна военна служба. 1924 г. – Приет е Закон за борба със скъпотията, който създава общински комисарства по продоволствието. 1927 г. – Тържествено е открит Мостът на мира над река Ниагара, свързващ САЩ и Канада по шосе. 1941 г. – В Кишиневското еврейско гето са ликвидирани 550 евреи. 1942 г. – Втора световна война: Започва битката между САЩ и Япония за Гуадалканал. 1944 г. – Генерал Дуайт Айзенхауер премества своята щаб-квартира от Лондон в Реймс (Франция). 1947 г. – Завършва плаването през Тихи океан на Тур Хейердал и неговата експедиция на борда на лодката Кон-Тики. 1959 г. – Американският сателит „Експлорър 6“ е изстрелян от полигона в Кейп Канаверал и става първият спътник, изпратил снимки на Земята. 1960 г. – Фидел Кастро подписва декрет за национализиране на американската собственост в Куба. 1960 г. – Кот д'Ивоар получава независимост от Франция. 1964 – американският Конгрес приема Тонкинската резолюция, давайки разрешение на Президента Линдън Джонсън за използване на конвенционално оръжие в Югоизточна Азия. 1962 г. – България признава независимостта на Ямайка. 1981 г. – В околоземна орбита е изведен изкуственият спътник Интеркосмос-България-1300. 1987 г. – Президентите на Коста Рика, Гватемала, Салвадор, Никарагуа и Хондурас подписват регионален план за мир. 1990 г. – Министър-председателят Андрей Луканов подава във Великото народно събрание оставката на правителството. 1990 г. – Партията Африкански национален конгрес на Нелсън Мандела прекратява борбата си срещу управлението на белите и започва официални преговори за премахване на системата на апартейд в ЮАР. 1990 – САЩ започват военна операция Пустинен щит от територията на Саудитска Арабия. 1996 г. – НАСА съобщава за открита примитивна форма на живот при изследване на метеорит, паднал на Земята преди 13 000 години. 1998 г. – Извършени са атентати срещу американските посолства в Найроби (Кения), и Дар-ес-Салаам (Танзания), в резултат на които загиват над 224 души, а 4500 са ранени. Родени 317 г. – Констанций II, Римски император († 361 г.) 1870 г. – Густав Круп фон Болен унд Халбах, немски индустриалец († 1950 г.) 1876 г. – Мата Хари, холандска танцьорка († 1917 г.) 1881 г. – Франсоа Дарлан, френски военачалник и политик († 1942 г.) 1883 г. – Йоахим Рингелнац, немски писател († 1934 г.) 1903 г. – Луис Лики, археолог и биолог († 1972 г.) 1904 г. – Ралф Бънч, американски дипломат, Нобелов лауреат през 1950 г. († 1971 г.) 1909 г. – Камен Писков, български шахматист († 1972 г.) 1911 г. – Никълъс Рей, американски сценарист и режисьор († 1979 г.) 1919 г. – Дако Даковски, български кинорежисьор († 1962 г.) 1921 г. – Манитас де Плата, френски фламенко китарист († 2014 г.) 1925 г. – Климент Цачев, български писател († 1996 г.) 1928 г. – Джеймс Ранди, илюзионист и скептик († 2020 г.) 1930 г. – Вельо Тормис, естонски композитор († 2017 г.) 1932 г. – Абебе Бикила, етиопски лекоатлет († 1973 г.) 1932 г. – Христо Друмев, български общественик 1933 г. – Елинор Остром, американски политолог († 2012 г.) 1936 г. – Стефан Цанев, български писател 1943 г. – Кирил Кавадарков, български актьор 1943 г. – Николай Майсторов, български художник 1946 г. – Кева Апостолова, българска писателка 1946 г. – Джон Мадър, американски астрофизик, Нобелов лауреат 1948 г. – Дан Халуц, израелски генерал 1958 г. – Брус Дикинсън, британски музикант (Iron Maiden) 1959 г. – Каля Зографова, българска художничка 1960 г. – Дейвид Духовни, американски актьор 1963 г. – Харолд Перино, американски актьор 1965 г. – Цветозар Дерменджиев, български футболист 1966 г. – Албена Павлова, българска актриса 1966 г. – Роберт Зееталер, австрийски писател и актьор 1966 г. – Джими Уелс, американски бизнесмен, основател на Уикипедия 1969 г. – Домино Харви, ловец на глави († 2005 г.) 1971 г. – Димитър Ганчев, български предприемач 1971 г. – Сидни Пени, американска актриса 1975 г. – Шарлиз Терон, американска актриса 1975 г. – Ханс Матисън, шотландски актьор 1979 г. – Атанас Атанасов, български актьор 1982 г. – Аби Корниш, австралийска актриса 1987 г. – Десислава Георгиева, български политик Починали 1106 г. – Хенрих IV, немски крал (* 1050 г.) 1782 г. – Андреас Сигизмунд Марграф, германски химик (* 1709 г.) 1834 г. – Жозеф Мари Жакард, френски механик, създател на тъкачния стан (* 1752 г.) 1848 г. – Йонс Берцелиус, шведски химик (* 1779 г.) 1855 г. – Мариано Ариста, Мексикански политик и военачалник (* 1802 г.) 1897 г. – Васил Попович, български писател (* 1833 г.) 1900 г. – Вилхелм Либкнехт, германски публицист и социалист (* 1826 г.) 1921 г. – Александър Блок, руски поет (* 1880 г.) 1922 г. – Александър Делкомюн, белгийски изследовател (* 1855 г.) 1922 г. – Стоян Дринов, български писател и преводач (* 1883 г.) 1934 г. – Адемар Гелб, немски психолог (* 1887 г.) 1936 г. – Тома Попгеоргиев, български учител и свещеник (* 1878 г.) 1938 г. – Константин Станиславски, руски актьор и режисьор (* 1863 г.) 1941 г. – Рабиндранат Тагор, индийски писател Нобелов лауреат през 1913 г. (* 1861 г.) 1949 г. – Камен Луков, български композитор и диригент (* 1875 г.) 1957 г. – Оливър Харди, американски комик и актьор (* 1892 г.) 1957 г. – Панчо Хаджимишев, български дипломат (* 1874 г.) 1958 г. – Карл Спенсър Лешли, американски невропсихолог и физиолог (* 1890 г.) 1986 г. – Хаим Оливер, български писател (* 1918 г.) 1987 г. – Анатоли Папанов, руски актьор († 1922 г.) 1987 г. – Михайло Апостолски, югославски военен (* 1901 г.) 1987 г. – Нобусуке Киши, Министър-председател на Япония (* 1896 г.) 1999 г. – Паун Генов, български поет и журналист (* 1915 г.) 2003 г. – Ангел Столинчев, български църковен деятел (* 1917 г.) Празници Италия – Празник на град Албинеа Канада – Ден на гражданите Кирибати – Ден на младежта Колумбия – Признаване на независимостта (от Испания, 1819 г., национален празник) Кот д'Ивоар – Ден на независимостта (1960 г., от Франция, национален празник) Самоа – Ден на труда 807


text: 8 август е 220-ият ден в годината според григорианския календар (221-ви през високосна). Остават 145 дни до края на годината. Събития 1709 г. – В Португалия е извършен първият успешен опит за полет с балон, изпълнен с топъл въздух. 1786 г. – С покоряването на връх Монблан Жак Балма и Мишел Пакар поставят началото на съвременния алпинизъм. 1815 г. – Наполеон I Бонапарт напуска завинаги Франция, за да изтърпи заточение на остров Света Елена, където умира. 1876 г. – Томас Едисън патентова мимеографа, използван като технология при циклостила. 1886 г. – На 8 срещу 9 август е извършен преврат в България от група офицери русофили, които заставят княз Александър I Батенберг да се откаже от престола. 1918 г. – Първата световна война: Започва битката за Амиен, в която войските на Антантата настъпват срещу 20 германски дивизии. 1929 г. – Германският дирижабъл Граф Цепелин започва околосветски полет, излитайки от Лейкхърст (край Ню Йорк), с 3 междинни кацания (Фридрихсхафен, Токио и Лос Анджелис) и преодолява разстоянието от 34 хил. км за 20 денонощия. 1937 г. – Официално е открит Паметникът на загиналите във войните в град Чепеларе от Пловдивския митрополит Максим, в присъствието на Васил Дечев и други видни граждани и общественици. 1941 г. – Втората световна война: Съветската авиация извършва първите бомбардировки над Берлин. 1944 г. – Започва мисията на Стойчо Мошанов за сключване на мир с Великобритания и САЩ. 1945 г. – Втората световна война: СССР обявява война на Япония и навлиза в Манджурия. 1946 г. – В България е приет Закон за трудово мобилизиране на безделниците и празноскитащите. 1949 г. – Бутан става независима от Великобритания държава. 1956 г. – В мината Боа дю Казие става най-тежкият инцидент в историята на белгийската добивна промишленост. 1963 г. – Извършен е т. нар. „Голям влаков обир“ във Великобритания от пощенски влак по линията Глазгоу – Лондон; откраднати са 2,6 млн. британски лири. 1965 г. – Във Варна е открит Първи балкански филмов фестивал. 1967 г. – Учредена е Асоциацията на страните от Югоизточна Азия (АСЕАН). 1969 г. – В Милано избухват няколко бомби, поставени във влакове от крайно десни терористи. 1974 г. – Президентът на САЩ Ричард Никсън подава оставка заради аферата Уотъргейт. 1989 г. – Космическата совалка Колумбия е изстреляна в космоса на 5-дневна тайна военна мисия. 1990 г. – Президентът на Ирак Саддам Хюсеин анексира Кувейт и го обявява за иракска провинция. 1991 г. – Край Константинов (Полша) пада най-високата изградена дотогава конструкция – мачтата на Полското национално радио (646,38 м). 2004 г. – Състои се премиерата на индийския филм Аз намерих някого. 2008 г. – Откриване на Летни олимпийски игри в Пекин. 2008 г. – Грузия започва война в Южна Осетия. Родени 1694 г. – Франсис Хътчисън, ирландски и шотландски философ († 1746 г.) 1748 г. – Йохан Фридрих Гмелин, германски учен († 1804 г.) 1754 г. – Луиджи Маркези, италиански певец-кастрат († 1829 г.) 1825 г. – Алайос Кароли, австро-унгарски дипломат († 1889 г.) 1831 г. – Николай Николаевич, велик княз на Русия († 1891 г.) 1843 г. – Христо Танев Стамболски, български лекар-анатом († 1932 г.) 1851 г. – Георги Кандиларов, български просветен деец († 1943 г.) 1858 г. – Петър Пешев, български политик († 1931 г.) 1877 г. – Илия Балтов, български военен и революционер († 1934 г.) 1879 г. – Робърт Холбрук Смит, американски лекар, основател на метода анонимни алкохолици († 1950 г.) 1879 г. – Емилиано Сапата, мексикански революционер († 1919 г.) 1881 г. – Алберт Кеселринг, германски военачалник († 1960 г.) 1881 г. – Паул Лудвиг Евалд фон Клайст, германски военачалник († 1954 г.) 1901 г. – Ърнест Лорънс, американски физик, лауреат на Нобелова награда за физика през 1939 г. († 1958 г.) 1902 г. – Пол Дирак, британски физик, Нобелов лауреат през 1933 г. († 1984 г.) 1904 г. – Сергей Бирюзов, съветски военен деец, маршал († 1964 г.) 1907 г. – Бени Картър, американски музикант и композитор († 2003 г.) 1920 г. – Александър Пипонков, български партизанин († 1944 г.) 1920 г. – Сава Ганчев, български офицер († 1944 г.) 1922 г. – Алберто Гранадо, аржентински и кубински доктор, писател и учен († 2011 г.) 1925 г. – Алия Изетбегович, босненски политик († 2003 г.) 1931 г. – Александър Баров, български архитект († 1999 г.) 1931 г. – Роджър Пенроуз, английски физик 1932 г. – Зито, бразилски футболист († 2015 г.) 1937 г. – Дъстин Хофман, американски актьор 1940 г. – Денис Тито, американски бизнесмен, първият космически турист 1941 г. – Николай Поляков, български режисьор 1943 г. – Есма Реджепова, македонска певица († 2016 г.) 1948 г. – Светлана Савицка, руска космонавтка 1951 г. – Луис ван Гаал холандски футболист 1951 г. – Пламен Цветков български историк († 2015 г.) 1951 г. – Мартин Брест, американски режисьор, сценарист, продуцент и актьор 1953 г. – Найджъл Менсъл, пилот от Формула 1 1955 г. – Херберт Прохаска, австрийски футболист 1956 г. – Биргит Вандербеке, немска писателка († 2021 г.) 1957 г. – Орлин Горанов, български естраден и оперен певец 1958 г. – Христо Тодоров, български философ 1959 г. – Леонид Юдасин, израелски шахматист 1961 г. – Дейв „Едж“ Евънс, британски китарист 1962 г. – Ралф Рикерман, немски музикант 1964 г. – Клаус Ебнер, австрийски писател 1967 г. – Владимир Василев, руски писател 1968 г. – Тодор Праматаров, български футболист 1972 г. – Люпус Тъндър, американски музикант 1974 г. – Брайън Харви, британски певец 1978 г. – Александер Бугера, германски футболист 1978 г. – Луи Саа, френски футболист 1981 г. – Роджър Федерер, швейцарски тенисист 1981 г. – Харел Скаат, израелски певец 1985 г. – Ференц Беркеш, унгарски шахматист 1986 г. – Катерина Бондаренко, украинска тенисистка 1989 г. – Сесил Каратанчева, българска тенисистка 1992 г. - Алберт Попов, български скиор 1998 г. – Шон Мендес, канадски певец и текстописец Починали 117 г. – Траян, римски император (* 53 г.) 1533 г. – Джироламо Фракасторо, италиански лекар (* 1478 г.) 1551 г. – Фрай Томас де Берланга, испански свещеник (* 1487 г.) 1616 г. – Корнелис Кетел, холандски художник (* 1548 г.) 1674 г. – Филип Станиславов, български епископ (* 1596 г./1610) 1746 г. – Франсис Хътчисън, ирландски и шотландски философ (* 1694 г.) 1827 г. – Джордж Канинг, британски политик (* 1770 г.) 1853 г. – Хьоне Вронски, полски философ (* 1778 г.) 1867 г. – Мария-Тереза Австрийска, кралица на Двете Сицилии (* 1816 г.) 1867 г. – Цветко Павлович, български революционер (* 1839 г.) 1879 г. – Имануел Херман Фихте, германски философ (* 1797 г.) 1897 г. – Якоб Буркхарт, швейцарски историк (* 1818 г.) 1900 г. – Емил Шкода, чешки предприемач (* 1839 г.) 1903 г. – Александър Ростковски, руски дипломат (* 1860 г.) 1908 г. – Йозеф Мария Олбрих, австрийски архитект (* 1867 г.) 1911 г. – Йордан Иванов, български революционер (* 1886 г.) 1914 г. – Илия Касев, български революционер (* ? г.) 1944 г. – Айно Акте, финландска певица (* 1876 г.) 1944 г. – Михаел Витман, германски офицер (* 1914 г.) 1947 г. – Антон Деникин, руски военачалник (* 1872 г.) 1950 г. – Николай Мясковски, руски композитор (* 1881 г.) 1959 г. – Лефтер Мечев, български революционер (* 1875 г.) 1966 г. – Богдан Кесяков, български дипломат (* 1886 г.) 1977 г. – Едгар Ейдриън, британски физиолог, Нобелов лауреат през 1932 г. (* 1889 г.) 1980 г. – Иван Буреш, български учен (* 1885 г.) 1990 г. – Васил Александров, български критик (* 1908 г.) 1991 г. – Валтер Цеман, австрийски футболист (* 1927 г.) 1991 г. – Джеймс Ъруин, американски астронавт (* 1930 г.) 1993 г. – Иван Будинов, български политик (* 1918 г.) 1994 г. – Леонид Леонов, руски писател (* 1899 г.) 1994 г. – Серж Льоклер, френски психоаналитик (* 1924 г.) 1996 г. – Невил Мот, британски физик, Нобелов лауреат през 1977 г. (* 1905 г.) 1998 г. – Ласло Сабо, унгарски шахматист (* 1917 г.) 2009 г. – Даниел Харке, испански футболист (* 1983 г.) 2010 г. – Патриша Нийл, американска актриса (* 1926 г.) 2016 г. – Никола Анастасов, български актьор и писател (* 1932 г.) Празници Имен ден на Емил и Емилия Ден на Асоциациата на държавите от Югоизточна Азия (АСЕАН) – Отбелязва се от 2005 г. във всяка от страните – членки на Асоциацията в Деня на нейното създаване (1967) по Решение на Постоянния комитет на АСЕАН от май 2004 г. Бутан – Ден на независимостта (1949 г., от Великобритания) Германия – Ден на мира в Аугсбург Ирак – Ден на мира Тайван и Китай – Ден на бащата Танзания – Ден на земеделеца (Нане Нане) Украйна – Ден на свързочните войски Швеция – Ден на кралица Силвия и Ден на националния флаг 808


text: 9 август е 221-вият ден в годината според григорианския календар (222-ри през високосна година). Остават 144 дни до края на годината. Събития 48 пр.н.е. – Юлий Цезар разбива Помпей в битката при Фарсала 681 г. – На 16-ото заседание на Шестия вселенски събор в Константинопол, презвитер Константин за първи път споменава българската държава като такава. 1471 г. – Сикст IV е избран за римски папа. 1483 г. – Отслужена е първата меса в Сикстинската капела. 1849 г. – Унгарската република е победена от Австрия и Русия. 1877 г. – Руското правителство отправя официално предложение към княз Карол I за включване на румънските части в състава на Дунавската армия и участието им в Руско-турската война. 1902 г. – Едуард VII е коронован за крал на Великобритания и Ирландия. 1920 г. – Влиза в сила Ньойският мирен договор, наложен на България след поражението ѝ в Първата световна война. 1942 г. – Втората световна война: Японската армия побеждава войските на Алианса в битката при Саво. 1945 г. – Втората световна война: Японският град Нагасаки е унищожен от атомната бомба с кодово име „Дебелака“, хвърлена от американски бомбардировач B-29. 1946 г. – На пленум на ЦК на БРП (к) е приета резолюция за даване културна автономия на Пиринския край. 1965 г. – Сингапур получава независимост от Малайзия. 1974 г. – Джералд Форд става 38-ия президент на САЩ след като Ричард Никсън подава оставка. 1988 г. – България установява дипломатически отношения с Европейската икономическа общност. 1989 г. – Генералният секретар на НАТО Манфред Вьорнер прави декларация, в която отправя обвинения във връзка с положението на българските турци. 1992 г. – На XXV летни олимпийски игри в Барселона (Испания), България заема 18-о място по брой на медалите (3 златни, 7 сребърни и 6 бронзови). 1993 г. – Албер II става крал на Белгия. Родени 1387 г. – Хенри V, крал на Англия († 1422 г.) 1776 г. – Амадео Авогадро, италиански химик († 1867 г.) 1783 г. – Александра Павловна, Велика руска княгиня († 1801 г.) 1896 г. – Жан Пиаже, швейцарски психолог, логик и философ († 1980 г.) 1896 г. – Леонид Масин, руски балетист и хореограф († 1979 г.) 1898 г. – Васил Икономов, анархист († 1925 г.) 1899 г. – Памела Травърз, писателка († 1996 г.) 1910 г. – Роберт ван Хюлик, нидерландски китаист († 1967 г.) 1911 г. – Уилям Алфред Фаулър, американски физик, Нобелов лауреат († 1995 г.) 1913 г. – Радой Попиванов, български биолог († 2010 г.) 1914 г. – Люба Енчева, българска пианистка и педагожка († 1989 г.) 1914 г. – Петър Бобев, български писател-белетрист († 1997 г.) 1914 г. – Туве Янсон, финска писателка, пишеща на шведски език († 2001 г.) 1918 г. – Робърт Олдридж, американски кинорежисьор († 1983 г.) 1922 г. – Филип Ларкин, британски поет († 1985 г.) 1927 г. – Робърт Шоу, британски актьор († 1978 г.) 1938 г. – Леонид Кучма, президент на Украйна 1938 г. – Ото Рехагел, немски състезател и треньор по футбол 1938 г. – Род Лейвър, австралийски тенисист 1939 г. – Романо Проди, министър-председател на Италия 1943 г. – Любомир Кавалек, чешко-американски шахматист 1946 г. – Георги Василев, български футболист и треньор по футбол 1947 г. – Джон Варли, американски писател 1948 г. – Валентин Колев, български художник 1950 г. – Игнат Младенов, български футболист 1951 г. – Александър Божков, български политик († 2009 г.) 1951 г. – Никола Колев, български военен деец и политик († 2021 г.) 1957 г. – Мелани Грифит, американска актриса 1959 г. – Къртис Блоу, рапър 1962 г. – Надежда Михайлова, български политик 1963 г. – Уитни Хюстън, американска певица и актриса († 2012 г.) 1966 г. – Иво Недялков, български юрист и предприемач 1968 г. – Джилиън Андерсън, американска актриса 1968 г. – Ерик Бана, австралийски актьор и комик 1973 г. – Филипо Индзаги, италиански футболист 1976 г. Рона Митра, британска актриса Одре Тоту, френска актриса 1981 г. – Роланд Линц, австрийски футболист 1982 г. – Тайсън Гей, американски атлет Починали 378 г. – Валент, римски император (* ок. 328 г.) 803 г. – Ирина Атинянката, византийска императрица (* 752 г.) 1516 г. – Йеронимус Бош, брабантски художник (* 1450 г.) 1601 г. – Михай Витязул, владетел на Влашко (* 1558 г.) 1904 г. – Фридрих Рацел, германски географ (* 1844 г.) 1909 г. – Георги Златарски, български геолог (* 1854 г.) 1919 г. – Ернст Хекел, немски учен (* 1834 г.) 1919 г. – Руджеро Леонкавало, италиански композитор (* 1858 г.) 1927 г. – Сава Мирков, български военен лекар (* 1850 г.) 1928 г. – Антон Стоилов български етнограф, фолклорист, педагог (* 1869 г.) 1937 г. – Фердинанд Шилър, британски философ (* 1864 г.) 1939 г. – Стоян Аргиров, български учен, филолог и създател на библиотечното дело (* 1870 г.) 1942 г. – Едит Щайн, немски философ от еврейски произход (* 1891 г.) 1942 г. – Иван Дорев, български книжовник (* 1866 г.) 1947 г. – Реджиналд Инъс Поукък, британски зоолог (* 1863 г.) 1949 г. – Дончо Костов, български биолог (* 1897 г.) 1956 г. – Никола Данчов, български лексикограф и енциклопедист (* 1878 г.) 1956 г. – Юрдан Данчов, български инженер (* 1871 г.) 1962 г. – Херман Хесе, германски писател, Нобелов лауреат през 1946 г. (* 1877 г.) 1969 г. – Сесил Франк Поуел, британски физик, Нобелов лауреат през 1950 г. (* 1903 г.) 1975 г. – Дмитрий Шостакович, руски композитор (* 1906 г.) 1985 г. – Олег Нейкирх, български шахматист (* 1914 г.) 1998 г. - Тодор Живков, прецедател на БКП и начело на Народна Република България (* 1911 г.) 2000 г. – Георги Чилингиров, български народен певец (* 1914 г.) 2000 г. – Джон Харшани, американски икономист (* 1920 г.) 2007 г. – Живко Бояджиев, български езиковед (* 1936 г.) 2007 г. – Улрих Пленцдорф, немски писател (* 1934 г.) Празници ООН – Международен ден на коренното население (от 1994 г.) Канада – Ден на миротворците Република Карелия – Ден на републиката Русия – Ден на военната слава на Русия САЩ – Ден на защита на горите от пожари Сингапур – Ден на независимостта (1965 г. – отделяне от Малайзия като самостоятелна държава, национален празник) ЮАР – Национален ден на жените 809


text: 10 август е 222-рият ден в годината според григорианския календар (223-ти през високосна). Остават 143 дни до края на годината. Събития 258 г. – В Рим е изгорен свети Лаврентий Римски. 610 г. – Ислям: Мохамед започва да получава Корана от Господ чрез ангела Гавраил. 654 г. – Евгений I е избран за римски папа. 955 г. – Състои се Битката на Лехското поле – решителна победа за Ото I, владетел на Източното Франкско кралство над маджарските вождове Булчу, Лел и Сур. 1500 г. – Португалският мореплавател Диого Диаш открива случайно остров Мадагаскар. 1535 г. – Жак Картие кръщава откритата от него река в Канада Сейнт Лорънс. 1675 г. – Положен е основният камък на Кралската обсерватория в Гринуич. 1792 г. – Френската революция: В Париж тълпата атакува двореца на Луи XVI и арестуват него и семейството му. 1809 г. – Еквадор обявява независимост от Испания. 1821 г. – Мисури става 21-вия щат на САЩ. 1846 г. – Основан е Смитсъновия институт – голям научноизследователски център и най-големият музеен комплекс в света. 1848 г. – От Познан отпътува първият полски влак. 1876 г. – В Онтарио (Канада) е проведен първият в света междуградски телефонен разговор. 1909 г. – Открита е жп линията Левски – Свищов (51 км). 1913 г. – Подписан е Букурещкият договор, който слага край на Междусъюзническата война. 1915 г. – Осъществен е успешен пробен полет на първия български аероплан в Божурище, построен от изобретателя Асен Йорданов. 1920 г. – Първа световна война: Подписан е Севърският договор между държавите-победителки в Първата световна война и Османската империя. 1943 г. – В България е създаден Национален комитет на Отечествения фронт. 1948 г. – В САЩ дебютира първото предаване скрита камера (Candid camera) с продуцент Алън Фунт, след като от септември 1947 с голям успех върви радио предаването скрит микрофон (Candid microphone) на същия продуцент. 1954 г. – В САЩ е забранена комунистическата партия. 1970 г. – Подписана е спогодба за облекчаване на визовия режим между Народна република България и Република Кипър. 1971 г. – Филиалът на Софийския университет „Климент Охридски“ в Шумен прераства във Висш педагогически институт. 1974 г. – Установени са дипломатически отношения между България и Тайланд. 1985 г. – Френските тайни служби потапят кораба Рейнбоу Уориър, принадлежащ на международната екологическа организация Грийнпийс. 1985 г. – Майкъл Джексън откупува за 47,5 млн. долара правата за издаване на песните на Бийтълс. 1987 г. – Официално е открит паметникът 1300 години България, разположен в градинката пред Национален дворец на културата в София. 1990 г. – Апаратът на НАСА Магелан влиза в орбита около Венера и започва да картографира повърхността ѝ. 1990 г. – Дванадесет арабски държави решават да се противопоставят на Ирак с военна сила във връзка с анексията на Кувейт. 1991 г. – По време на обновителни дейности се срутва най-високата в света конструкция – мачтата на Варшавското радио (висока 646,176 метра); загиват трима души, а 12 са ранени. 2000 г. – Ражда се 6-милиардния жител на планетата Земя. 2001 г. – Кралят на Камбоджа Нородом Сианук подписва закон за създаването на Международен трибунал за престъпленията на режима на Червените кхмери. 2003 г. – Юрий Маленченко става първият човек, който сключва брак в космоса. 2015 г. – С промени в Закона за българското гражданство става възможно 500 000 жители на Република Македония с българско самосъзнание да получат гражданство, само с устна декларация. Родени 1296 г. – Ян Люксембургски, люксембургски благородник, крал на Чехия († 1346 г.) 1397 г. – Алберт II, император на Свещената Римска империя († 1439 г.) 1520 г. – Мадлен Валоа, кралица на Шотландия († 1537 г.) 1792 г. – Пьотр Плетньов, руски поет и литературен критик († 1865 г.) 1814 г. – Анри Нестле, швейцарски индустриалец, основател на Нестле († 1890 г.) 1845 г. – Абай Кунанбаев, казахски поет и писател († 1904 г.) 1854 г. – Милан I, Сръбски крал († 1901 г.) 1858 г. – Георги Тодоров, български военен деец († 1934 г.) 1860 г. – Панталей Баджов, български просветен деятел(† ? г.) 1865 г. – Александър Глазунов, руски композитор и диригент († 1936 г.) 1868 г. – Пол Варбург, американски банкер († 1932 г.) 1872 г. – Велико Йорданов, български писател († 1944 г.) 1873 г. – Уилям Ърнест Хокинг, американски философ, представител на персонализма († 1966 г.) 1874 г. – Хърбърт Хувър, 31-ви президент на САЩ († 1964 г.) 1875 г. – Стоян Киркович, български лекар, учен († 1960 г.) 1877 г. – Франк Маршал, американски шахматист († 1944 г.) 1878 г. – Алфред Дьоблин, немски психиатър и писател († 1957 г.) 1881 г. – Мануш Георгиев, български революционер, деец на ВМОРО († 1908 г.) 1882 г. – Кимон Георгиев, министър-председател на България († 1969 г.) 1883 г. – Панайот Лазаров, български революционер († ? г.) 1887 г. – Сам Уорнър, американски предприемач († 1927 г.) 1900 г. – Анри Ей, френски психиатър († 1977 г.) 1902 г. – Арне Тиселиус, шведски биохимик, лауреат на Нобелова награда за физиология и медицина през 1948 г. († 1971 г.) 1902 г. – Норма Шиърър, канадска актриса († 1983 г.) 1904 г. – Никола Мутафчиев, български футболист († 1963 г.) 1909 г. – Лео Фендър, американски изобретател († 1991 г.) 1912 г. – Жоржи Амаду бразилски писател († 2001 г.) 1913 г. – Волфганг Паул, германски физик, лауреат на Нобелова награда за физика през 1989 г. († 1993 г.) 1921 г. – Йон Негойцеску, румънски писател и поет († 1993 г.) 1924 г. – Жан-Франсоа Лиотар, френски философ († 1998 г.) 1930 г. – Асен Селимски, оперен певец († 2023 г.) 1933 г. – Дойл Брансън, професионален покер играч († 2023 г.) 1939 г. – Вера Сойчевска Антич, писателка от Република Македония 1941 г. – Александър Вълчев, български инженер († 2012 г.) 1943 г. – Первез Мушараф, пакистански военачалник и политик († 2023 г.) 1947 г. – Ян Андерсън, музикант (Jethro Tull) 1950 г. – Робин Пилчър, британски писател 1951 г. – Стефка Оникян, българска певица 1951 г. – Николай Петев, български писател († 2013 г.) 1957 г. – Андрей Краско, актьор († 2006 г.) 1959 г. – Розана Аркет, американска актриса 1960 г. – Антонио Бандерас, испански актьор 1960 г. – Емануил Йорданов, български политик 1964 г. – Георги Стайков, български актьор 1965 г. – Клаудия Крисчън, американска телевизионна и филмова актриса 1966 г. – Хосам Хасан, египетски футболист 1969 г. – Милен Щърбанов, български футболист 1971 г. – Рой Кийн, ирландски футболист 1973 г. – Анди Хикс, английски професионален играч на снукър 1979 г. – Владимир Николов, български футболист 1982 г. – Девън Аоки, американска актриса и топмодел 1982 г. – Шон Мърфи, английски играч на снукър Починали 258 г. – Свети Лаврентий, християнски светец (* 225 г.) 725 г. – Плектруда, франкска благородничка (* ? г.) 1535 г. – Иполито Медичи, италиански кардинал (* 1511 г.) 1536 г. – Франсоа III (Бретан), френски дофин, херцог на Бретан (* 1518 г.) 1706 г. – Фьодор Головин руски дипломат и държавник, адмирал (* 1650 г.) 1720 г. – Себастиан дьо Бросар, френски композитор (* 1655 г.) 1759 г. – Фернандо VI, Крал на Испания (* 1713 г.) 1802 г. – Франц Епинус, германски физик (* 1724 г.) 1844 г. – Александра Николаевна, велика руска княгиня (* 1825 г.) 1868 г. – Хаджи Димитър, български революционер (* 1840 г.) 1896 г. – Ото Лилиентал, германски пионер в авиацията (* 1848 г.) 1905 г. – Максим Костов, български революционер (* 1876 г.) 1910 г. – Лазар Паяков, български икономист и политик (* 1860 г.) 1925 г. – Асен Даскалов, български революционер (* 1899 г.) 1945 г. – Робърт Годард, американски учен, конструктор и изобретател в областта на ракетната техника (* 1882 г.) 1946 г. – Георги Машев, български художник (* 1887 г.) 1965 г. – Георги Стаматов, български актьор (* 1893 г.) 1970 г. – Асен Христофоров, български писател (* 1910 г.) 1972 г. – Хайнрих Менг, германски лекар (* 1887 г.) 1977 г. – Грете Бибринг, австрийски лекар (* 1899 г.) 1978 г. – Хелън Рос, американски психоаналитик (* 1890 г.) 1979 г. – Валтер Герлах, немски физик (* 1889 г.) 1980 г. – Георги Димчев, български революционер (* 1916 г.) 1987 г. – Марко Минков, български литературен историк (* 1909 г.) 1992 г. – Ариберт Хайм, германски офицер (* 1914 г.) 2000 г. – Владимир Смирнов, български драматичен и филмов актьор (* 1942 г.) 2001 г. – Станислав Ростоцки, руски режисьор (* 1922 г.) 2003 г. – Жак Дере, френски кино-режисьор (* 1929 г.) 2008 г. – Айзък Хейс, американски музикант (* 1942 г.) 2019 г. – Джефри Епстийн, американски финансист и престъпник (* 1953 г.) Празници Християнски църкви – Свети Лаврентий, патрон на Рим, Биргу (Малта), Канада, Шри Ланка, комедиантите, библиотекарите, учениците, подрастващите във възрастта на пубертета, готвачите. България – Професионален празник на готвачите (отбелязва се от 2005 г.) Еквадор – Ден на независимостта (от Испания, 1809 г., окончателно извоювана на 24 май 1822 г., национален празник) Италия – Празник на град Алба и Тиволи 810


text: 11 август е 223-тият ден в годината според григорианския календар (224-ти през високосна). Остават 142 дни до края на годината. Събития 117 г. – Адриан става император на Римската империя. 1492 г. – Александър VI е избран за римски папа. 1786 г. – Основана е първата британска колония в Малайзия. 1791 г. – Адмирал Ушаков побеждава турския флот край нос Калиакра. 1804 г. – Императорът на Свещената Римска империя Франц II става първи император на Австрия. 1849 г. – Лидерът на унгарските революционери Лайош Кошут бяга от Унгария. 1858 г. – За първи път е изкачен връх Айгер в Бернските Алпи от Кристиан Алмер, Петер Борен и Чарлз Барингтон. 1863 г. – Камбоджа става протекторат на Франция. 1877 г. – Водят се най-ожесточените и решаващи боеве при Шипка в Руско-турската война. 1903 г. – При пожар в Парижкото метро умират 84 души. 1906 г. – Във Великобритания Французинът Йожен Лост получава първия в света патент за говорещ филм. 1923 г. – Българското правителство отпуска по 30 млн. лв. за подпомагане на бежанците и на инвалидите, сираците и вдовиците от войните. 1926 г. – Кодак започва работа по създаването на цветна фото- и кинолента. 1941 г. – От СССР в България пристигат нелегално инструктори за партизанското движение и за изграждане на разузнавателна организация, начело с Цвятко Радойнов и Съби Димитров. 1944 г. – Втората световна война: Англо-американската съюзна авиация бомбардира с. (сега град) Койнаре. 1948 г. – Българският национален комитет се регистрира като антикомунистическа организация и става официален представител на българската политическа емиграция по света. 1952 г. – Хюсеин I става крал на Йордания. 1959 г. – В Москва е открито международното летище Шереметиево. 1960 г. – Чад обявява независимост от Франция. 1962 г. – Космическият апарат „Восток 3“ е изведен в орбита. 1969 г. – Даяна Рос представя в клуб в Бевърли Хилс групата The Jackson 5, с която пред широката публика дебютира мегазвездата Майкъл Джексън. 1972 г. – Виетнамската война: Последните сухопътни части от армията на САЩ напускат Южен Виетнам. 1984 г. – Варненският делфинариум е открит за посетители. 1995 г. – На околовръстното шосе в София катастрофира камион, в който изгарят 14 войници от трудовите войски 1999 г. – Последното за 20 век слънчево затъмнение, наблюдавано в много страни по света, включително и от България. 2003 г. – НАТО поема командването на международните сили за сигурност в Афганистан. 2003 г. – Незапомнена вълна от горещини във Франция (44 °C) отнема живота на 144 души. Родени 1744 г. – Томас Антонио Гонзага, бразилски поет 1787 г. – Йохан Готлиб Ньоремберг, германски физик († 1862 г.) 1804 г. – Владимир Одоевски, руски писател, музикант и меценат († 1869 г.) 1814 г. – Иван Мажуранич, хърватски поет и общественик 1834 г. – Константин Бискупски, руски офицер († 1892 г.) 1837 г. – Сади Карно, президент на Франция († 1894 г.) 1854 г. – Михалаки Георгиев, български белетрист († 1916 г.) 1858 г. – Вацлав Добруски, български археолог от чешки произход († 1916 г.) 1883 г. – Ернст Щадлер, немски поет и критик († 1914 г.) 1889 г. – Роналд Фейърбърн, британски психолог († 1964 г.) 1891 г. – Станчо Белковски, български архитект († 1962 г.) 1903 г. – Селес Каркамо, аржентински психиатър и психоаналитик († 1990 г.) 1904 г. – Лео Стоун, американски психоаналитик († 1997 г.) 1910 г. – Джордж Хоманс, американски социолог и психолог (1989) 1920 г. – Раля Михайловна Цейтлин, палеославист († 2001 г.) 1924 г. – Борис Карлов, български музикант († 1964 г.) 1926 г. – Леонард Бърковиц, американски психолог († 2016 г.) 1937 г. – Мира Попова, български журналист 1939 г. – Анатолий Кашпировски, съветски психотерапевт 1941 г. – Патрисио Гусман, чилийски режисьор 1944 г. – Христо Калчев, български писател († 2006 г.) 1948 г. – Ян Палах, чешки общественик († 1969 г.) 1950 г. – Стийв Возняк, американски инженер 1951 г. – Володя Кенарев, български художник 1952 г. – Курт Крес, немски барабанист и композитор 1953 г. – Людмил Янков, български алпинист († 1988 г.) 1953 г. – Хълк Хоган, американски кечист 1954 г. – Ивайло Мирчев, български художник 1957 г. – Иън Стюарт Доналдсън, британски музикант и неонацист († 1993 г.) 1959 г. – Людмил Станев, български писател и сценарист 1960 г. – Деян Енев, български писател 1964 г. – Стефан Топуров, български щангист 1966 г. – Найджъл Мартин, английски футболист 1970 г. – Джанлука Песото, италиански футболист 1970 г. – Милко Петков, български тенисист 1971 г. – Лидия Димковска, македонска писателка 1976 г. – Даниел Арнер, дизайнер 1976 г. – Иван Кордоба, колумбийски футболист 1979 г. – Свилен Василев, български футболист 1980 г. – Себастиан Скилачи, френски футболист 1988 г. – Тодор Стоев, български футболист 1991 г.– Милица Павлович, сръбска поп фолк певица Починали 480 пр.н.е. – Леонид I, цар на Спарта (* 520 пр.н.е.) 353 г. – Магненций, Римски император (* ок. 300 г.) 449 г. – Флавиан, патриарх на Константинопол (* ? г.) 1456 г. – Янош Хуняди, унгарски държавник (* 1407 г.) 1464 г. – Николай Кузански, немски философ, богослов и учен (* 1401 г.) 1789 г. – Теодорос Кавалиотис, гръцки просветен деец (* 1718 г.) 1844 г. – Ерней Копитар, словенски филолог (* 1780 г.) 1903 г. – Нико Йовков, български революционер (* 1879 г.) 1910 г. – Никола Филипчев, български революционер (* 1863 г.) 1911 г. – Никола Андреев, български революционер (* 1879 г.) 1919 г. – Андрю Карнеги, американски бизнесмен и филантроп (* 1835 г.) 1932 г. – Максимилиан Волошин, руски поет (* 1877 г.) 1935 г. – Джордж Кирби, американски лекар (* 1875 г.) 1942 г. – Сабина Шпиелрейн, руска психоаналитичка (* 1885 г.) 1945 г. – Стефан Ярач, полски артист (* 1883 г.) 1949 г. – Маргарет Мичъл, американска писателка (* 1900 г.) 1953 г. – Тацио Нуволари, Бивш автомобилен пилот (* 1892 г.) 1955 г. – Робърт Уилямс Уд, американски физик (* 1868 г.) 1956 г. – Джаксън Полък, американски художник (* 1912 г.) 1956 г. – Минчо Нейчев, български политик (* 1887 г.) 1957 г. – Рудолф Вайгл, полски биолог (*1883 г.) 1963 г. – Никола Обрешков, български математик (* 1896 г.) 1970 г. – Георги Каракашев, български художник и сценограф (* 1899 г.) 1972 г. – Макс Тейлър, южноафрикански лекар и микробиолог, Нобелов лауреат през 1951 г. (* 1899 г.) 1973 г. – Карл Циглер, немски химик и носител на Нобелова награда за химия (1963 г.) (* 1898 г.) 1986 г. – Любомир Кабакчиев, български актьор (* 1925 г.) 1987 г. – Живко Чинго, писател от СР Македония (* 1936 г.) 1988 г. – Мара Георгиева, българска скулпторка (* 1905 г.) 1991 г. – Кольо Севов, български писател (* 1933 г.) 1996 г. – Ванга, българска пророчица (* 1911 г.) 1996 г. – Мартин Генчев, чешки диригент (* 1914 г.) 2003 г. – Хърб Брукс, американски треньор по хокей (* 1937 г.) 2014 г. – Робин Уилямс, американски актьор и комик (* 1951 г.) Празници Армения – Ден на националната идентичност Замбия – Ден на младежта Зимбабве – Ден на героите Йордания – Ден на коронацията на крал Хусейн I (1952 г.) Латвия – Възпоменателен ден на борците за свобода на Латвия Чад – Ден на независимостта (от Франция, 1960 г., национален празник) 811


text: 12 август е 224-тият ден в годината според григорианския календар (225-и през високосна). Остават 141 дни до края на годината. Събития 1813 г. – Австрия обявява война на Наполеон. 1851 г. – Американецът Айзък Сингер получава патент за шевната машина със задвижване посредством педал, с което се освобождават и двете ръце на шивача. 1875 г. – На заседание на Българския революционен централен комитет е взето решение за организиране и избухване на Старозагорското въстание (1875 г.). 1877 г. – Американският астроном Асаф Хал открива Деймос, спътник на Марс. 1879 г. – Създаден е Българският военен флот. 1879 г. – Във Варна се създава Портово капитанство. 1887 г. – От Виена тръгва първият влак Ориент експрес до Истанбул. 1898 г. – САЩ анексират Хавайските острови. 1898 г. – Подписан е мирният протокол, с който се поставя край на Испано-американската война. 1904 г. – Основан е бразилският футболен клуб Електро клуб, предшественик на днешния Ботафого от Рио де Жанейро. 1953 г. – СССР извършва първия си опит с водородна бомба. 1961 г. – Започва изграждането на Берлинската стена. 1962 г. – Космическият кораб на СССР „Восток – 4“ е изведен в орбита. 1965 г. – В периода 12 – 15 август в Копривщица се провежда Първият национален събор на народното творчество. 1970 г. – СССР и Западна Германия подписват пакт за ненападение. 1972 г. – Последните сухопътни войски на САЩ във Виетнам напускат страната. 1974 г. – Турция поставя ултиматум на Кипър с искане да бъде създаден автономен окръг в населения с кипърски турци район. 1981 г. – IBM представя своя персонален компютър – IBM PC. 1985 г. – Самолет Боинг на японските авиолинии катастрофира над Осутака, Япония – загиват 520 души. 1992 г. – САЩ, Канада и Мексико подписват договор за създаването на Северноамериканската организация за свободна търговия, която обединява двата най-богати пазара в света. 1994 г. – Учреден е Съюзът за отечеството. Председател е Гиньо Ганев. 1998 г. – В отговор на обвиненията за присвояване по време на Втората световна война на еврейски авоари швейцарски банки се съгласяват да изплатят обезщетение в размер на един милиард и двеста и петдесет милиона щатски долара на оцелелите от Холокоста. 2000 г. – Руската атомна подводница „Курск“ претърпява авария, 117 военни моряци загиват. 2006 г. – Съветът за сигурност на ООН приема резолюция 1701, настояваща за прекратяване на огъня в Ливан и изпращането на 15 000 миротворци в зоната на конфликта. Родени 1503 г. – Кристиан III, крал на Дания и Норвегия († 1559 г.) 1566 г. – Изабела-Клара Испанска, щатхалтер на Испанска Нидерландия († 1633 г.) 1664 г. – Магнус Стенбок, шведски генерал († 1717 г.) 1681 г. – Витус Беринг, датски мореплавател († 1741 г.) 1704 г. – Каролина фон Насау-Саарбрюкен, немска аристократка († 1774 г.) 1762 г. – Джордж IV, британски крал († 1830 г.) 1831 г. – Елена Блаватска, руска писателка, теософ († 1891 г.) 1839 г. – Иван Кършовски, български революционер, обществен деец, юрист и книжовник († 1914 г.) 1853 г. – Стоян Заимов, български революционер, обществен деец, книжовник († 1938 г.) 1860 г. – Владимир Серафимов, полковник († 1934 г.) 1866 г. – Хасинто Бенавенте, испански писател, Нобелов лауреат през 1922 г. († 1954 г.) 1881 г. – Сесил Демил, американски режисьор († 1959 г.) 1887 г. – Ервин Шрьодингер, австрийски физик, Нобелов лауреат през 1933 г. († 1961 г.) 1904 г. – Алексей Николаевич, руски престолонаследник († 1918 г.) 1912 г. – Фероз Ганди, индийски политик и журналист († 1960 г.) 1913 г. – Александър Котов, руски шахматист († 1981 г.) 1921 г. – Кирил Илинчев, български актьор († 1994 г.) 1924 г. – Мохамед Зия-ул-Хак, пакистански военен и политически деец († 1961 г.) 1930 г. – Джордж Сорос, американски милиардер от унгарски произход 1931 г. – Уилям Голдман, американски писател и сценарист († 2018 г.) 1932 г. – Йордан Йосифов, български футболист († 2014 г.) 1934 г. – Васил Димитров, български актьор († 2019 г.) 1935 г. – Карл Микел, немски писател († 2000 г.) 1937 г. – Херман де Кро, белгийски политик 1940 г. – Александър Йосифов, български композитор 1941 г. – Димитър Якимов, български футболист 1948 г. – Сю Монк Кид, американска писателка 1949 г. – Марк Нопфлър, британски музикант 1959 г. – Станислав Сланев, български певец и композитор 1964 г. – Пламен Антов, български поет 1967 г. – Емил Костадинов, български футболист 1971 г. – Пийт Сампрас, американски тенисист 1972 г. – Веселин Шулев, български футболист, вратар 1973 г. – Хари Бориславов, български футболист 1975 г. – Кейси Афлек, американски актьор 1975 г. – Кирил Джоров, български футболист 1977 г. – Йеспер Грьонкяер, датски футболист 1980 г. – Захари Бахаров, български актьор 1980 г. – Маги Лоусън, американска актриса 1981 г. – Джибрил Сисе, френски футболист 1982 г. – Зорница Костова, българска баскетболистка 1990 г. – Марио Балотели, италиански футболист Починали 30 пр.н.е. – Клеопатра VII, кралица на Египет (* 69 пр.н.е.) 1222 г. – Владислав III, херцог на Бохемия (* 1160 г.) 1484 г. – Сикст IV, римски папа (* 1414 г.) 1545 г. – Мария-Мануела Португалска, принцеса на Астуриас (* 1527 г.) 1648 г. – Ибрахим I, османски султан (* 1615 г.) 1674 г. – Филип дьо Шампан, френско-фламандски бароков художник (* 1602 г.) 1689 г. – Инокентий XI, римски папа (* 1611 г.) 1725 г. – Пиер дьо Монтескиу д'Артанян, френски офицер (* 1640 г.) 1827 г. – Уилям Блейк, английски поет (* 1757 г.) 1848 г. – Джордж Стивънсън, английски инженер (* 1781 г.) 1900 г. – Вилхелм Щайниц, американски шахматист (* 1836 г.) 1901 г. – Адолф Ерик Норденшелд, шведски геолог (* 1832 г.) 1920 г. – Йон Драгумис, гръцки дипломат (* 1878 г.) 1922 г. – Иван Кипров, български лекар (* 1877 г.) 1923 г. – Ватрослав Ягич, хърватски славист (* 1838 г.) 1928 г. – Леош Яначек, чешки композитор (* 1854 г.) 1935 г. – Никифор Никифоров, български военен деец (* 1858 г.) 1944 г. – Джоузеф Кенеди младши, американски военен 1955 г. – Томас Ман, немски писател, Нобелов лауреат през 1929 г. (* 1875 г.) 1964 г. – Иън Флеминг, британски писател (* 1908 г.) 1973 г. – Валтер Хес, швейцарски физиолог, Нобелов лауреат (* 1881) 1979 г. – Ернст Чейн, английски биохимик, Нобелов лауреат през 1945 г. (* 1906 г.) 1982 г. – Хенри Фонда, американски актьор (* 1905 г.) 1985 г. – Манфред Винкелхок, пилот от Формула 1 (* 1951 г.) 1989 г. – Уилям Шокли, американски инженер, Нобелов лауреат през 1956 г. (* 1910 г.) 1992 г. – Джон Кейдж, американски композитор (* 1912 г.) 1996 г. – Виктор Амбарцумян, арменски астроном (* 1908 г.) 2000 г. – Лорета Йънг, американска актриса (* 1913 г.) 2004 г. – Годфри Хунсгилд, британски електроинженер, Нобелов лауреат през 1979 г. (* 1919 г.) 2009 г. – Лес Пол, американски китарист и изобретател (* 1915 г.) 2014 г. – Лорън Бекол, американска актриса и манекен (* 1924 г.) 2020 г. – Бисер Михайлов, български футболист и треньор (* 1943 г.) Празници ООН – Международен ден на младежта (от 1999 г.) Бразилия – Ден на бащата през 2012 г. (чества се втората неделя на август) България – Ден на военноморските сили (за 2012 г.) – Празнува се втория неделен ден на август по повод основаването на Българския военно морски флот в Русе на 12 август 1879 г. (31 юли 1879 г. ст.) Замбия – Ден на фермерите Зимбабве – Ден на въоръжените сили Русия – Ден в памет на загиналите в атомната подводница „Курск“ и Ден на ВВС Тайланд – Ден на майката (чества се на рождения ден на кралицата) 812


text: 13 август е 225-ият ден в годината според григорианския календар (226-и през високосна). Остават 140 дни до края на годината. Събития 1099 г. – Паскалий II е избран за католически папа. 1521 г. – Испанският конкистадор Ернан Кортес завладява столицата на ацтеките – днешния град Мексико. 1624 г. – Кардинал Ришельо става главен министър на Франция в правителството на Луи XIII. 1642 г. – Кристиан Хюйгенс открива южната полярна шапка на планетата Марс, наречена „Сиртис Мейджър Планиша“. 1868 г. – Катастрофално земетресение в Перу и Еквадор убива 25 хиляди и причинява щети за 300 милиона долара. 1905 г. – В Норвегия е проведен референдум за отделяне на кралството от унията с Швеция. 1907 г. – В Ню Йорк започват да се движат първите таксита. 1912 г. – Провежда се първия полет на български военен самолет над София – пилот е поручик Симеон Петров, със самолет Блерио XI. 1913 г. – Хари Брадли от лаборатория в Шефилд (Великобритания) изобретява неръждаема стомана. 1920 г. – По време на полско-съветската война започва битката за Варшава, на 25 август Червената армия е отблъсната. 1923 г. – Започва хиперинфлация в Германия. 1932 г. – Адолф Хитлер отказва вицеканцлерския пост. 1940 г. – Втората световна война: Започва германската операция Adlerangriff (Атаката на орела) срещу Кралските ВВС на Обединеното кралство. 1952 г. – Германия и Япония се присъединяват към Международния Валутен Фонд. 1960 г. – ЦАР обявява независимост от Франция. 1961 г. – Издигната е Берлинската стена и ГДР затваря границата със Западен Берлин. 1987 г. – Задържани са Елин Маджаров (Емин Мехмедали), Алцек Чакъров (Абдула Чакър) и Сава Георгиев (Саафет Реджеб), заподозрени в извършване на серия бомбени атентати в периода 1984 – 1985 г. 1990 г. – С указ на президента на СССР Михаил Горбачов са реабилитирани жертвите на политическите репресии от времето на Сталин. 1992 г. – България и Хърватия установяват дипломатически отношения. 1998 г. – В полет към станцията „Мир (орбитална станция)“ се отправя експедиция. В състава на екипажа на космическия кораб „Съюз ТМ-28“ влизат – командирът Генади Падалка, инженерът Сергей Авдеев и Юрий Батурин. Родени 1655 г. – Йохан Денер немски музикант († 1707 г.) 1802 г. – Николаус Ленау, австрийски поет († 1850 г.) 1814 г. – Андерс Ангстрьом, шведски физик и астроном († 1874 г.) 1819 г. – Джордж Гейбриъл Стоукс, ирландски физик и математик († 1903 г.) 1823 г. – Голдуин Смит, британски историк и журналист († 1910 г.) 1826 г. – Неделя Петкова, българска просветителка († 1894 г.) 1847 г. – Георги Странски, български политик († 1904 г.) 1852 г. – Кристиан Крог, норвежки живописец († 1925 г.) 1860 г. – Ани Оукли, американка, известен стрелец († 1926 г.) 1866 г. – Джовани Анели, италиански бизнесмен († 1945 г.) 1870 г. – Цоньо Калчев, български писател († 1942 г.) 1871 г. – Карл Либкнехт, немски социалист († 1919 г.) 1873 г. – Кръстьо Раковски, български политически и държавен деец († 1941 г.) 1879 г. – Джон Айрланд, английски композитор († 1962 г.) 1895 г. – Бърт Лар, американски актьор († 1967 г.) 1899 г. – Алфред Хичкок, британски режисьор и актьор († 1980 г.) 1902 г. – Феликс Ванкел, немски изобретател († 1988 г.) 1907 г. – Тамара Макарова, руска актриса († 1997 г.) 1912 г. – Бен Хоуган, американски състезател по голф († 1997 г.) 1912 г. – Салвадор Лурия, италиански вирусолог, Нобелов лауреат през 1969 г. († 1991 г.) 1913 г. – Архиепископ Макариос III, първи президент на Кипър († 1977 г.) 1918 г. – Фредерик Сангър, британски биохимик, двукратен Нобелов лауреат през 1958 и 1980 г. († 2013 г.) 1921 г. – Нако Чакмаков, български футболист и треньор († 2009 г.) 1923 г. – Леа Иванова, българска певица († 1986 г.) 1926 г. – Фидел Кастро, кубински политик и революционер, държавен глава на Куба († 2016 г.) 1936 г. – Живко Чинго, писател от СР Македония († 1987 г.) 1938 г. – Драгомир Шопов, български поет 1941 г. – Петър Славов, български барабанист († 2008 г.) 1944 г. – Димитър Бочев, български писател 1944 г. – Михаел Гайер, немски дипломат 1946 г. – Михаил Белчев, български бард, поет и режисьор 1948 г. – Катлийн Батъл, американско сопрано 1948 г. – Харалд Киндерман, посланик на Германия в България от август 2003 г. 1949 г. – Боби Кларк, канадски състезател по хокей на лед 1952 г. – Хърб Ритс, американски фотограф 1953 г. – Кристалина Георгиева, български икономист, политик и европейски комисар 1955 г. – Пол Грийнграс, английски режисьор и сценарист 1958 г. – Бойчо Величков, български футболист 1960 г. – Андрей Слабаков, български режисьор 1964 г. – Иън Хогланд, норвежки рокбарабанист 1966 г. – Стефан Драганов, български футболист 1969 г. – Емил Кременлиев, български футболист 1969 г. – Мидори Ито, японска фигуристка 1970 г. – Алън Шиърър, английски футболист 1971 г. – Владимир Вдовиченков, руски актьор 1972 г. – Ивайло Ваклинов, български футболист 1975 г. – Джо Пери, английски играч на снукър 1984 г. – Нико Кранчар, хърватски футболист 1987 г. – Цанко Цанков, български плувец Починали 662 г. – Максим Изповедник (* 580 г.) 1721 г. – Жак Льолонг, френски библиограф (* 1665 г.) 1799 г. – Василий Баженов, руски архитект (* 1737 г.) 1863 г. – Йожен Дьолакроа, френски художник (* 1798 г.) 1869 г. – Адолф Ниел, френски генерал (* 1802 г.) 1895 г. – Трайко Китанчев, български революционер (* 1858 г.) 1896 г. – Джон Миле, британски художник (* 1829 г.) 1900 г. – Владимир Соловьов, руски философ (* 1853 г.) 1907 г. – Херман Карел Фогел, немски астроном (* 1841 г.) 1908 г. – Иван Гиновски, български революционер (* 1878 г.) 1912 г. – Жул Масне, френски композитор (* 1842 г.) 1913 г. – Август Бебел, немски политик (* 1840 г.) 1913 г. – Илия Блъсков, български писател (* 1839 г.) 1917 г. – Едуард Бухнер, немски химик, Нобелов лауреат през 1907 г. (* 1860 г.) 1927 г. – Атанас Тинтеров, български математик 1932 г. – Костадин Байкушев, български лесовъд (* 1867) 1932 г. – Лян Ченфу, майстор на бойните изкуства (* ?) 1933 г. – Хасан бей Прищина, албански политик (* 1857 г.) 1934 г. – Георги Вазов, военен и политически деец (* 1860 г.) 1936 г. – Д-р Иван Георгов, български философ (* 1862 г.) 1944 г. – Атанас Александров - Герчо, български партизанин (* 1917 г.) 1946 г. – Хърбърт Уелс, британски писател (* 1866 г.) 1956 г. – Якуб Колас, беларуски писател (* 1882 г.) 1970 г. – Васил Миков, български археолог (* 1891 г.) 1984 г. – Тигран Вартанович Петросян, арменски шахматист (* 1929 г.) 1991 г. – Иван Кожедуб, украински авиатор (* ?) 1994 г. – Манфред Вьорнер, германски политик (* 1934 г.) 1996 г. – Дейвид Тюдор, американски композитор (* 1926 г.) 1998 г. – Нино Ферер, френски и италиански актьор (* 1934 г.) 2006 г. – Георги Райков, български борец (* 1953 г.) 2009 г. – Лес Пол, американски китарист (* 1915 г.) 2010 г. – Исак Паси, български философ (* 1928 г.) Празници Международен ден на левичарите – Чества се от 1984 г. по инициатива на Международната конфедерация на леворъките Казахстан – Ден на спорта Тунис – Ден на жените 813


text: 15 август е 227-ият ден в годината според григорианския календар (228-и през високосна година). Остават 138 дни до края на годината. Събития 718 г. – Арабите свалят обсадата на Константинопол. 797 г. – Византийският император Константин VI е ослепен от регентката Ирина Атинянката. 1002 г. – Българската армия под командването на цар Самуил превзема Адрианопол (Одрин). 1018 г. – В Копринища е убит войводата Ивац от агенти на император Василий II Българоубиец. 1248 г. – Започва строителството на Кьолнската катедрала, предназначена да съхранява мощите на Тримата влъхви. 1534 г. – Създаден е орденът „Общество на Исус“ от Игнаций Лойола и няколко негови съмишленици в Париж. 1570 г. – Открит е възстановеният акведукт Аква Вирг в Рим. 1856 г. – В Шумен е организирано първото театрално представление в България – Михаил Мишкоед от Сава Доброплодни. 1866 г. – Лихтенщайн получава независимост. 1914 г. – В действие е пуснат Панамският канал, който е открит официално 6 години по-късно. 1945 г. – Втора световна война: Японският император Хирохито обявява безусловната капитулация на Япония. 1947 г. – Великобритания предоставя на Индия и Пакистан статут на независими държави. 1948 г. – Състои се церемонията по основаване на Република Корея. 1960 г. – Република Конго обявява своята независимост от Франция. 1969 г. – В Бетъл, щата Ню Йорк, започва легендарният фестивал за музика и изкуства Удсток, на който се събират 800 000 души. 1979 г. – Основан е кипърският футболен отбор АПЕП Питсилия. 1981 г. – В местността Рожен в Родопите започва национален събор-надпяване. 1981 г. – Започва втората международна асамблея „Знаме на мира – София“. 1990 г. – Президентът Михаил Горбачов възстановява съветското гражданство на писателя – дисидент Александър Солженицин. 1998 г. – В град Омаг е извършен най-големия терористичен бомбен атентат след началото на конфликта в Северна Ирландия, при който загиват 28 души, а 220 са тежко ранени. 2001 г. – Астрономи обявяват откритието на първата слънчева система, извън нашата. Тя е съставена от две планети, които обикалят около една звезда от съзвездието Голямата Мечка. Родени 866 г. – Робер I, крал на Франция († 923 г.) 1750 г. – Пиер Силвен Маршал, френски писател († ?) 1769 г. – Наполеон Бонапарт, френски генерал и монарх († 1821 г.) 1771 г. – Уолтър Скот, шотландски романист († 1832 г.) 1785 г. – Томас Де Куинси, британски писател († 1859 г.) 1813 г. – Жул Греви, френски общественик и политик († 1891 г.) 1842 г. – Арсени Костенцев, български просветител и общественик († 1921 г.) 1859 г. – Христо Паков, български офицер († 1941 г.) 1865 г. – Микао Усуи, японски духовник, основател на Рейки († 1926 г.) 1867 г. – Георги Кирков, български публицист и писател († 1919 г.) 1868 г. – Васил Димов, български певец и гъдулар († ?) 1872 г. – Шри Ауробиндо, индийски националист, учен, философ и гуру († 1950 г.) 1875 г. – Александър Манов, български революционер († 1968 г.) 1877 г. – Стефан Руневски, български писател († 1919 г.) 1878 г. – Бойчо Липовски, български писател († 1913 г.) 1878 г. – Пьотър Врангел, руски дворянин, контрареволюционер († 1928 г.) 1878 г. – Стоян Коледаров, български преводач († 1946 г.) 1879 г. – Етел Баримор, американска актриса († 1959 г.) 1880 г. – Йевто Дедиер, сръбски географ († 1918 г.) 1883 г. – Иван Мещрович, хърватски скулптор († 1962 г.) 1884 г. – Страшимир Кринчев, български писател († 1913 г.) 1891 г. – Тур Бержерон, шведски метеоролог († 1977 г.) 1892 г. – Луи дьо Бройл, френски физик, Нобелов лауреат през 1929 г. († 1987 г.) 1896 г. – Гърти Кори, американска биохимичка, Нобелов лауреат през 1947 г. († 1957 г.) 1901 г. – Георги Пирински-старши, български политик († 1992 г.) 1901 г. – Христо Кодов, български езиковед и литературен историк († 1982 г.) 1908 г. – Кръстьо Генов, български литературовед 1909 г. – Пеко Таков, български комунистически политик († 2005 г.) 1911 г. – Анастас Примовски, български етнограф, фолклорист и белетрист († 1999 г.) 1912 г. – Уенди Хилър, английска актриса († 2003 г.) 1917 г. – Джак Линч, ирландски политик († 1999 г.) 1922 г. – Карло Чипола, италиански икономист († 2000 г.) 1924 г. – Робърт Болт, британски драматург и сценарист († 1995 г.) 1925 г. – Оскар Питърсън, канадски пианист и композитор († 2007 г.) 1926 г. – Константинос Стефанопулос, гръцки политик († 2016 г.) 1930 г. – Донка Петканова-Тотева, български литературен историк († 2016 г.) 1935 г. – Валдемар Баджановски, полски състезател по вдигане на тежести 1937 г. – Константин Косев, български историк († 2020 г.) 1938 г. – Янка Рупкина, българска народна певица 1938 г. – Януш Зайдел, полски писател 1944 г. – Силви Вартан, френска певица 1945 г. – Ален Жюпе, френски политик 1946 г. – Доротея Тончева, българска актриса 1947 г. – Вълчо Иванов, български народен певец 1950 г. – Принцеса Ан, британска принцеса, дъщеря на Елизабет II 1950 г. – Томи Олдридж, американски рок-музикант 1957 г. – Валентин Фъртунов, български писател и журналист († 2014 г.) 1962 г. – Стойчо Стоев, български футболист и треньор по футбол 1963 г. – Алехандро Гонсалес Иняриту, мексикански режисьор 1963 г. – Димитър Борисов Главчев, български политик 1968 г. – Дебра Месинг, американска актриса 1969 г. – Карлос Роа, аржентински футболен вратар и треньор 1972 г. – Бен Афлек, американски актьор, сценарист и продуцент 1973 г. – Адам Уилърд, американски барабанист 1974 г. – Наташа Хенстридж, актриса 1986 г. – Крум, български певец 1989 г. – Джо Джонас, американски певец 1989 г. -- Нефисе Енверова – художник, журналист 1993 г. – Алекс Окслейд-Чембърлейн, английски футболист Починали 423 г. – Хонорий, римски император (* 384 г.) 465 г. – Либий Север, западноримски император (* ? г.) 778 г. – Роланд, франкски водач (* 736 г.) 1038 г. – Ищван I Свети, първи крал на Унгария (* 975 г.) 1040 г. – Дънкан I, крал на Шотландия (* 1001 г.) 1057 г. – Макбет, крал на Шотландия (* 1005 г.) 1118 г. – Алексий I Комнин, византийски император (* 1048 г.) 1369 г. – Филипа д'Авен, кралица на Англия (* 1311 г.) 1621 г. – Джон Баркли, шотландски писател (* 1582 г.) 1728 г. – Марен Маре, френски придворен композитор (* 1656 г.) 1767 г. – Фридрих-Михаел фон Пфалц-Цвайбрюкен, Пфалцграф на Цвайбрюкен-Биркенфелд (* 1724 г.) 1789 г. – Едуард Уоринг, британски математик (* 1734 г.) 1860 г. – Анна Фьодоровна, велика руска княгиня (* 1781 г.) 1870 г. – Иван Шопен, руски етнограф и историк от френски произход (* 1798 г.) 1883 г. – Панайот Семерджиев, български възрожденски писател (* 1855 г.) 1889 г. – Иван Доспевски, български художник (* 1840 г.) 1904 г. – Димитър Душанов, български възрожденски просветител (* 1837 г.) 1915 г. – Константин Варламов, руски артист (* 1848 г.) 1915 г. – Рафаело Джованьоли, италиански писател 1917 г. – Коста Шахов, български общественик (* 1862 г.) 1931 г. – Алберт Сониксен, американски журналист (* 1878 г.) 1935 г. – Уайли Пост, американски авиатор (* 1898 г.) 1935 г. – Уил Роджърс, американски хуморист (* 1879 г.) 1935 г. – Пол Синяк, френски художник (* 1863 г.) 1936 г. – Грация Деледа, италианска романистка, Нобелова лауреатка през 1926 г. (* 1871 г.) 1940 г. – Рафаил Попов, български историк и археолог (* 1876 г.) 1949 г. – Растко Петрович, сръбски поет и писател (* 1898 г.) 1951 г. – Артур Шнабел, австро-полски пианист (* 1882 г.) 1962 г. – Панайот Сантурджиев, български военен деец (* 1868 г.) 1963 г. – Всеволод Иванов, руски писател (* 1895 г.) 1967 г. – Рене Магрит, белгийски художник (* 1898 г.) 1970 г. – Виктор Сапарин, руски писател (* 1905 г.) 1971 г. – Пол Лукас, американски и унгарски актьор (* 1887 г.) 1978 г. – Михаил Попов, български оперен артист (* 1899 г.) 1982 г. – Хуго Теорел, шведски бактериолог, Нобелов лауреат през 1955 г. (* 1903 г.) 1990 г. – Виктор Цой, съветски рок-певец (* 1962 г.) 1991 г. – Богомил Симеонов, български драматичен и филмов актьор (* 1922 г.) 2002 г. – Юрий Яковлев, български актьор (* 1930 г.) 2004 г. – Суне Бергстрьом, шведски биохимик, Нобелов лауреат през 1982 г. (* 1916 г.) 2006 г. – Тецухико Асаи, японски каратист (* 1935 г.) 2008 г. – Илия Буржев, български поет (* 1931 г.) 2012 г. – Хари Харисън, американски писател (* 1925 г.) Празници Множество страни – Ден на победата над Япония Православна и Католическа църква – Успение Богородично (почита се смъртта или успението на майката на Исус Христос – Дева Мария), в България празника е известен още като Голяма Богородица България — Ден на Варна – Отбелязва се от 1993 г. в Деня на църковния празник Успение на Пресвета Богородица с Решение на Общинския съвет Празник на Несебър – Отбелязва се в Деня на църковния празник Успение на Пресвета Богородица с Решение на общински съвет от 4 август 1992 г. Празник на град Стражица – Определен с Решение на Общински съвет от 28 юли 1998 г., Празник на Ихтиман Празник на град Шипка – Отбелязва се в Деня на църковния празник Успение на Пресвета Богородица Празник на историческото селище Арбанаси – Отбелязва се в Деня на църковния празник Успение на Пресвета Богородица Ден на селата Добри Дял и Виноградец Ден на медиците, загинали при изпълнение на служебния си дълг – Идеята за отбелязване е на национален алианс „Живот за България“ и вестник „Български лекар“. За първи път датата се отбелязва през 2005 г. Инициативата е подкрепена от всички лечебни заведения в страната. На 15 август 1963 г. умира д-р Стефан Черкезов от тежко изгаряне, след като спасява пътници от пламнал автобус Ден на спасението – ден на оказване на признателност към загиналите при спасяване на човешкия живот. За първи път се отбелязва през 2013 г. Индия – Ден на независимостта (от Великобритания, 1947 г., национален празник) Коста Рика – Ден на майката (по повод смъртта на Дева Мария) Лихтенщайн – Ден на Лихтенщайн (национален празник) Нова Скотия, Канада – Национален празник Полша – Ден на армията Република Конго – Ден на независимостта (от Франция, 1960 г., национален празник) Русия – Ден на археолога Южна Корея – Ден на независимостта (от Япония, 1945 г., национален празник) 815