text: 24 март е 83-тият ден в годината според григорианския календар (84-ти през високосна година). Остават 282 дни до края на годината. Събития 1201 г. – Цар Калоян превзема Варна, с което градът преминава от Византийската империя в България. 1449 г. – Арта е присъединена към Османски Епир. 1721 г. – Йохан Себастиан Бах завършва своите шест „Бранденбургски концерти“. 1801 г. – На руския престол се възкачва император Александър I. 1880 г. – В България е назначено либерално правителство начело с Драган Цанков. 1882 г. – Немският бактериолог д-р Робърт Кох обявява, че е открил причинителя на туберкулозата – Mycobacterium tuberculosis. 1900 г. – Започва строителството на Нюйоркското метро. 1901 г. – По нареждане на правителството започват арести на членовете на Върховния македоно-одрински комитет (ВМОК). 1921 г. – С указ на цар Борис III се премахва наборната военна служба и се преминава към платена доброволческа служба на войнишкия състав. 1923 г. – Гърция е провъзгласена за република. 1924 г. – Подписано е споразумение с Антантата за окупационния дълг: 25 000 000 златни франка, платими за 10 години при 5% лихва. 1944 г. – Втора декларация на „10-те“ водачи на опозицията (без комунисти) за скъсване на съюза с Германия, отхвърлена от регентите. 1949 г. – За първи път на церемониите по връчване на наградите „Оскар“ за най-добър филм е избран чуждестранен – английската екранизация на „Хамлет“. 1959 г. – Възстановени са дипломатическите отношения със САЩ, прекъснати през 1950 г. 1976 г. – Исабел Мартинес де Перон е свалена от власт като президент на Аржентина чрез държавен преврат. 1986 г. – Гриша Филипов е освободен от поста министър-председател. 1989 г. – Край Аляска става една от най-големите в историята екологични катастрофи – от супертанкера „Ексон Валдес“ в морето се изливат повече от 240 000 барела суров петрол. 1993 г. – Открита е кометата Шумейкър-Леви 9. 1999 г. – Косовска война: НАТО предприема въздушни военни действия срещу Югославия, като така за пръв път НАТО атакува суверенна държава. 2015 г. – Полет 9525 на Джърмануингс: Самолет Еърбъс А320-211 катастрофира във френските Алпи, вследствие на което загиват 150 души. Родени 1494 г. – Георг Агрикола, немски лекар († 1555 г.) 1782 г. – Орест Кипренски, руски художник († 1836 г.) 1808 г. – Мария Малибран, испанска оперна певица, мецосопран († 1836 г.) 1809 г. – Мариано Хосе де Лара, испански писател († 1837 г.) 1820 г. – Александър Бекерел, френски физик († 1891 г.) 1834 г. – Уилям Морис, английски дизайнер, художник, писател и социалист († 1896 г.) 1844 г. – Камий Льомоние, белгийски писател, представител на натурализма († 1913 г.) 1870 г. – Петър Кушев, български учител революционер († 1939 г.) 1874 г. – Хари Худини, американски илюзионист унгарски произход († 1926 г.) 1882 г. – Боян Секулов, български писател и литературен критик († 1945 г.) 1883 г. – Стефан Чавдаров, български революционер († 1944 г.) 1891 г. – Сергей Вавилов, съветски физик († 1951 г.) 1892 г. – Владимир Стойчев, български военен († 1990 г.) 1893 г. – Марджъри Бриърли, британски психоаналитик († 1984 г.) 1894 г. – Дора Метева, поетеса и преводач († 1967 г.) 1896 г. – Илия Кушев, български революционер († 1922 г.) 1897 г. – Вилхелм Райх, австро-американски психиатър и психоаналитик († 1957 г.) 1901 г. – Юби Айуъркс, американски аниматор († 1971 г.) 1917 г. – Джон Кендрю, британски биохимик, Нобелов лауреат († 1997 г.) 1921 г. – Василий Смислов, руски шахматист († 2010 г.) 1924 г. – Славка Славова, българска актриса († 2002 г.) 1926 г. – Дарио Фо, италиански писател, Нобелов лауреат през 1997 г. († 2016 г.) 1927 г. – Мартин Валзер, немски писател 1930 г. – Милко Диков, български художник-карикатурист 1930 г. – Стийв Маккуин, американски актьор († 1980 г.) 1931 г. – Иван Теофилов, български поет, драматург и режисьор 1935 г. – Петер Биксел, швейцарски писател 1944 г. – Воислав Кощуница, министър-председател на Сърбия 1944 г. – Роналд Лий Ърми, американски актьор († 2018 г.) 1947 г. – Арчи Джемъл, шотландски футболист 1949 г. – Табита Кинг, американска писателка 1949 г. – Цоньо Ботев, български политик 1951 г. – Кенет Рийтлър, американски астронавт 1954 г. – Марио Кръстев, български актьор 1956 г. – Стив Балмър, американски предприемач 1956 г. – Петер Уотърхаус, австрийски писател 1957 г. – Матьо Добрев, български кавалджия и педагог († 2019 г.) 1958 г. – Крум Георгиев, български шахматист 1960 г. – Ясер Сейраван, американски шахматист 1965 г. – Гробаря, американски кечист 1966 г. – Милен Велчев, български политик 1969 г. – Георги Андреев, български композитор 1970 г. – Лара Флин Бойл, американска актриса 1971 г. – Генади Симеонов, български футболист 1976 г. – Ивайло Петков, български футболист 1976 г. – Маркъс Хол, английски футболист 1978 г. – Томаш Уйфалуши, чешки футболист 1980 г. – Десислава Чардаклиева, българска актриса 1981 г. – Анна Багряна, украинска писателка 1981 г. – Орещеш Жуниор Алвеш, бразилски футболист 1982 г. – Джак Суагър, американски кечист 1982 г. – Борис Дали, български попфолк певец 1983 г. – Лаура Лайън, чешка порноактриса 1984 г. – Крис Бош, американски баскетболист 1984 г. – Пак Бум, южнокорейска певица (2NE1) Починали 809 г. – Харун ал-Рашид, халиф от династията Абасиди (* 763 г.) 1396 г. – Уолтър Хилтън, английски августински мистик (* 1340 г.) 1455 г. – Николай V, първият Ренесансов римски папа (* 1397 г.) 1603 г. – Елизабет I, английска кралица (* 1533 г.) 1635 г. – Жак Кало, френски живописец и гравьор (* 1592 г.) 1773 г. – Филип Дормър Стенхоп Честърфийлд, английски държавник (* 1694 г.) 1794 г. – Жак-Рене Ебер, френски политик (* 1757 г.) 1853 г. – Димитър Молеров, български зограф (* ок. 1780 г.) 1882 г. – Хенри Уадсуорт Лонгфелоу, американски поет (* 1807 г.) 1887 г. – Иван Крамской, руски художник и критик (* 1837 г.) 1894 г. – Върни Ловът Камерън, английски пътешественик (* 1844 г.) 1903 г. – Петко Петков Караиванов, български майор (* 1859 г.) 1905 г. – Жул Верн, френски писател (* 1828 г.) 1913 г. – Анастасиос Пихеон, гръцки революционер (* 1836 г.) 1916 г. – Енрике Гранадос, испански композитор и пианист (* 1867 г.) 1919 г. – Димитър Бакърджиев, български революционер (* 1880 г.) 1927 г. – Елизавета Маврикиевна, велика руска княгиня (* 1865 г.) 1943 г. – Димитър Драгиев, български политик (* 1869 г.) 1944 г. – Чарлз Орд Уингейт, британски офицер (* 1903 г.) 1946 г. – Александър Алехин, руски шахматист (* 1892 г.) 1963 г. – Никола Мутафчиев, български футболист (* 1904 г.) 1976 г. – Бърнард Монтгомъри, британски офицер (* 1887 г.) 1984 г. – Васил Величков, първият български пилот (* 1918 г.) 1995 г. – Джоузеф Нийдам, британски историк (* 1900 г.) 2001 г. – Добромир Тонев, български поет (* 1955 г.) 2016 г. – Йохан Кройф, холандски футболист и треньор (* 1947 г.) Празници Празник на град Пирдоп Партений III Константинополски, вселенски патриарх СЗО при ООН – Световен ден за борба с туберкулозата (обявен през 1996 г.) Аржентина – Ден за възпоменаване на истината и справедливостта (2002 г.) Киргизстан – Ден на народната революция Пакистан – Ден на Пакистан Уганда – Ден на жената 324


source: wikipedia

text: 25 март е 84-тият ден в годината според григорианския календар (85-и през високосна година). Остават 281 дни до края на годината. Събития 708 г. – Константин е избран за папа. 717 г. – Лъв III е коронясан за византийски император. 1306 г. – Робърт Брус става крал на Шотландия. 1655 г. – Холандският астроном Кристиян Хюйгенс открива Титан – най-големия естествен спътник на Сатурн. 1680 г. – Пожар изпепелява Търново. От целия град остава само една къща. 1713 г. – Официално е осветен мъжкият православен манастир Александро-Невска лавра в Санкт Петербург. 1807 г. – В Британската империя се забранява търговията с роби; капитаните, превозващи роби, били глобявани със £120 за всеки роб. 1813 г. – Мишел Ней е произведен в Принц де ла Москова. 1821 г. – В Пелопонес започва гръцкото въстание за освобождаване от Османската империя. 1909 г. – В Русия Мадам Попова е арестувана за над 300 убийства. 1941 г. – Кралство Югославия подписва във Виена договор за присъединяване към Тристранния пакт. 1949 г. – Съветският съюз депортира 92 000 жители на Прибалтийските републики в Сибир, за да се проведе колективизацията в тези страни. 1957 г. – С подписването на Римския договор от Западна Германия, Франция, Италия, Белгия, Нидерландия и Люксембург е създадена Европейската икономическа общност. 1958 г. – Проведен е първият полет на канадския изтребител-прехващач Avro Canada CF-105 Arrow. 1971 г. – Открит е нефтохимическият комбинат край Плевен. 1992 г. – Космонавтът Сергей Крикальов се завръща на Земята след близо 10-месечен престой на борда на орбитална станция Мир. Родени 1252 г. – Конрадин, крал на Йерусалим и Сицилия († 1268 г.) 1297 г. – Андроник III Палеолог, византийски император († 1341 г.) 1479 г. – Василий III, велик княз на Московското княжество († 1533 г.) 1541 г. – Франческо I Медичи, велик херцог на Тоскана († 1587 г.) 1767 г. – Жоашен Мюра, френски военен деец († 1815 г.) 1774 г. – Франсоа Мари Доден, френски зоолог († 1804 г.) 1844 г. – Адолф Енглер, германски ботаник († 1930 г.) 1856 г. – Марин Маринов, български военен деец († 1885 г.) 1856 г. – Макс Уле, германски археолог († 1944 г.) 1859 г. – Анастас Бендерев, български офицер, генерал от руската армия († 1946 г.) 1874 г. – Михаил Хаджинеделчев, български учител († 1947 г.) 1881 г. – Бела Барток, унгарски композитор и пианист († 1945 г.) 1882 г. – Арсени Йовков, български революционер († 1924 г.) 1885 г. – Стефан Македонски, български оперен певец († 1961 г.) 1889 г. – Константин Щъркелов, български художник († 1961 г.) 1890 г. – Йоланде Якоби, немски психолог († 1973 г.) 1890 г. – Чудомир, български писател-хуморист († 1967 г.) 1900 г. – Веселин Бешевлиев, български историк и филолог († 1992 г.) 1908 г. – Дейвид Лийн, английски режисьор († 1991 г.) 1911 г. – Ангеларий, глава на Македонска православна църква († 1987 г.) 1914 г. – Норман Борлауг, американски агроном, лауреат на Нобелова награда за мир († 2009 г. г.) 1921 г. – Начо Папазов, български политик († 1996 г.) 1921 г. – Симон Синьоре, френска актриса († 1985 г.) 1934 г. – Христо Фотев, български поет († 2002 г.) 1940 г. – Мина Мацини, италианска певица 1941 г. – Ерхард Бузек, австрийски политик 1942 г. – Арета Франклин, американска певица († 2018 г.) 1946 г. – Панко Анчев, български литературовед и литературен критик 1947 г. – Елтън Джон, британски певец и композитор 1952 г. – Дидие Пирони, френски пилот от Формула 1 († 1987 г.) 1965 г. – Сара Джесика Паркър, американска актриса 1965 г. – Стефка Костадинова, българска лекоатлетка 1967 г. – Висенте Амиго, испански фламенко китарист 1969 г. – Николай Недков, български футболист 1972 г. – Роберто Акуня, аржентински футболист 1975 г. – Пламен Крумов, български футболист 1978 г. – Тиана Кай, американска порноактриса 1980 г. – Александър Сивилов, български историк 1989 г. – Скот Синклеър, английски футболист Починали 752 г. – Стефан II, римски папа (починал преди да встъпи в длъжност) 1189 г. – Фредерик, херцог на Бохемия (* 1141 г.) 1625 г. – Джанбатиста Марино, италиански поет (* 1569 г.) 1774 г. – Каролина фон Насау-Саарбрюкен, немска аристократка (* 1704 г.) 1801 г. – Новалис, немски поет (* 1772 г.) 1867 г. – Фридлиб Рунге, немски химик и професор (* 1794 г.) 1876 г. – Никола Странджата, български революционер 1902 г. – Методи Патчев, български революционер (* 1875 г.) 1905 г. – Морис Баримор, американски актьор (* 1849 г.) 1914 г. – Фредерик Мистрал, френски поет, Нобелов лауреат (* 1830 г.) 1918 г. – Клод Дебюси, френски композитор (* 1862 г.) 1925 г. – Коста Шулев, деец на БКП и БКМС (* 1898 г.) 1930 г. – Георги Марчин, български военен деец (* 1859 г.) 1951 г. – Михаил Йовов, български военен и държавен деец, дипломат (* 1886 г.) 1966 г. – Венелин Ганев, български юрист и политик (* 1880 г.) 1976 г. – Петър Хаджипанзов, български революционер (* 1901 г.) 1980 г. – Ролан Барт, френски литературен критик и писател (* 1915 г.) 2012 г. – Антонио Табуки, италиански писател (* 1943 г.) Празници Източноправославна църква и Римокатолическа църква – Свети Дисмас или Димас Християнство – Благовещение (Имен ден на Благовест, Благовеста, Благой, Блага, Вангел, Вангелия) ООН – Международен ден на възпоминание на жертвите на робството и търговията с роби (от 2008 г.) Международен ден на спортното кино (от 2002 г. по решение на Международния олимпийски комитет и Международната федерация по спортно кино и телевизия) Празник на Асоциацията на медийните експерти в администрацията (от 2006 г. с решение на пресаташетата от различни институции в цялата страна) Ден на пощенската картичка България – Празник на ДЗИ (от 1994 г.) България – Ден на жената и майката (от 1994 г.) Беларус – Ден на свободата (от 1918 г.) Гърция – Декларация за независимост (от Османска империя, 1821 г., национален празник) Русия – Ден на културата Сан Марино – Празник на бунтовниците САЩ – Ден на Мериленд Словения – Ден на майката Украйна – Ден на службата за сигурност 325


text: 26 март е 85-ият ден в годината според григорианския календар (86-и през високосна година). Остават 280 дни до края на годината. Събития 1812 г. – Земетресение разрушава Каракас, Венецуела. 1828 г. – Австрийският композитор Франц Шуберт изнася единствения си публичен концерт. 1841 г. – Българският духовник Неофит Бозвели е заточен в Света гора. 1899 г. – В Москва е пуснат в действие първият трамвай. 1908 г. – На Остров Принц Едуард (Канада) са забранени всички автомобили. Забраната по-късно е премахната. 1913 г. – Балканска война: Обсада на Одрин: Втора българска армия превзема Одрин. 1924 г. – Основан е бразилският футболен клуб Атлетико Паранаензе. 1934 г. – Националният отбор по футбол на България за пръв път участва в световна квалификация и губи в София от Унгария с 1:4. 1934 г. – В Обединеното кралство е въведен шофьорски курс. 1936 г. – Основан е украинският футболен клуб Черноморец Одеса. 1942 г. – Втора световна война: В нацисткия концлагер Аушвиц в окупирана Полша се затварят първите жени затворнички. 1948 г. – Публикуван е първият Закон за прокуратурата в България. 1950 г. – В София е проведен първият мач от българския турнир по аматьорски бокс „Странджа“. 1969 г. – В Космоса е пуснат първият съветски метеорологичен спътник. 1975 г. – В сила влиза Конвенцията за забрана на разработването, производството и натрупването на запаси от биологично оръжие и токсини, и за тяхното унищожаване. 1992 г. – Американският боксьор Майк Тайсън е осъден на десет години затвор за изнасилване. 1995 г. – Влиза в сила Шенгенският договор. 1996 г. – Международният валутен фонд одобрява заем на Русия на стойност 10,2 милиарда щатски долара. 1999 г. – Компютърният червей „Мелиса“ започва да заразява електронните пощи през интернет. 2000 г. – На президентските избори в Русия за президент на страната е избран Владимир Путин. 2000 г. – Подписана е Декларация между правителствата на България и Румъния за изграждането на мост Видин-Калафат на река Дунав. 2006 г. – В Шотландия влиза в сила забрана за тютюнопушене на публични места. Родени 1753 г. – Бенджамин Томпсън, британски физик († 1814 г.) 1821 г. – Ернст Енгел, немски специалист по статистика († 1896 г.) 1868 г. – Фуад I, крал на Египет († 1936 г.) 1874 г. – Робърт Фрост, американски поет († 1963 г.) 1876 г. – Вилхелм фон Вид, княз на Албания († 1945 г.) 1899 г. – Асен Камбуров, български актьор († 1958 г.) 1904 г. – Джоузеф Камбъл, американски митолог († 1987 г.) 1905 г. – Виктор Франкъл, австрийски психиатър († 1997 г.) 1911 г. – Тенеси Уилямс, американски драматург († 1983 г.) 1912 г. – Христо Бояджиев, български художник († 2001 г.) 1913 г. – Пал Ердьош, унгарски математик († 1996 г.) 1916 г. — Кристиан Анфинсен, американски химик, Нобелов лауреат († 1995 г.) Стърлинг Хейдън, американски актьор († 1986 г.) 1917 г. – Георги Авгарски, български писател († 1991 г.) 1918 г. – Анди Хамилтън, британски музикант († 2012 г.) 1925 г. – Пиер Булез, френски композитор и диригент († 2016 г.) 1926 г. – Лино Алдани, италиански писател († 2009 г.) 1934 г. – Алън Аркин, американски актьор 1935 г. – Махмуд Абас, палестински политик 1937 г. – Ахмед Курей, палестински политик 1938 г. – Антъни Легет, британски и американски физик, Нобелов лауреат 1939 г. – Андрей Пантев, български историк, академик 1940 г. – Джеймс Каан, американски актьор 1940 г. – Нанси Пелоси, американски политик 1941 г. – Ричард Докинс, британски биолог Лела Ломбарди, италианска автомобилна състезателка († 1992 г.) 1944 г. – Даяна Рос, американска певица 1946 г. – Симеон Симеонов, български футболист († 2000 г.) 1948 г. – Стивън Тайлър, американски музикант („Аеросмит“) 1949 г. – Патрик Зюскинд, немски писател 1951 г. – Карл Уиман, американски физик, Нобелов лауреат през 2001 г. 1953 г. – Ернст-Вилхелм Хендлер, немски писател 1958 г. – Добромир Карамаринов, български лекоатлет 1958 г. – Елио де Анджелис, италиански автомобилен състезател († 1986 г.) 1967 г. – Иван Искров, български икономист и политик 1970 г. – Александър Гарибов, председател на УС на ПФК ЦСКА (София) 1974 г. – Андроника Мартонова, български изкуствовед, културолог и специалист в киното на Азия 1975 г. – Антон Спасов, български футболист 1976 г. – Нургюл Йешилчай, турска актриса 1977 г. – Стив Августин, американски барабанист (Thousand Foot Krutch и FM Static) 1985 г. – Кийра Найтли, английска актриса Починали 900 г. – Йоан IX, римски папа 1827 г. – Лудвиг ван Бетховен, немски композитор (* 1770 г.) 1838 г. – Уилям Хенри Ашли, американски пътешественик (* 1778 г.) 1839 г. – Юрий Венелин, украински славист (* 1802 г.) 1892 г. – Уолт Уитман, американски поет (* 1819 г.) 1902 г. – Сесил Роудс, британски бизнесмен, минен магнат и политик (* 1853 г.) 1902 г. – Иван Савов, български революционер (* 1870 г.) 1920 г. – Самюъл Колман, американски художник (* 1832 г.) 1923 г. – Сара Бернар, френска актриса (* 1884 г.) 1925 г. – Яко Доросиев, български комунист (* 1890 г.) 1938 г. – Кирил Шиваров, скулптор (* 1887 г.) 1940 г. – Дан Колов, български борец (* 1892 г.) 1945 г. – Борис Шапошников, съветски маршал (* 1882 г.) 1945 г. – Дейвид Лойд Джордж, английски политик (* 1863 г.) 1947 г. – Карол Сверчевски, полски политик (* 1897 г.) 1959 г. – Реймънд Чандлър, американски писател (* 1888 г.) 1976 г. – Цанко Кильовски, български офицер (* 1919 г.) 1987 г. – Ойген Йохум, немски диригент (* 1902 г.) 1995 г. – Ийзи-И, истинско име Ерик Лин Райт, американски рапър (* 1963 г.) 1999 г. – Ананда Шанкар, бенгалски музикант (* 1942 г.) 2004 г. – Рачко Ябанджиев, български артист (* 1920 г.) 2007 г. – Борис Димовски, български художник (* 1925 г.) 2010 г. – Никола Рударов, български актьор (* 1927 г.) 2013 г. – Николай Сорокин, съветско-руски театрален и киноактьор и режисьор (* 1952 г.) 2018 г. – Николай Кауфман, български музиковед (* 1925 г.) Празници Източноправославна църква – Събор на архангел Гавраил (Именници: Гавраил, Гаврил, Габриел, Габриела) Световен ден за осведомяване хората за епилепсията – Ден на лилавото (Purple day) Бангладеш – Ден на независимостта (от Пакистан, 1971 г., национален празник) България – Ден на Тракия България – Празник на командване „Оперативни сили“ България – Боен празник на 8-и Беломорски, 10-и Родопски, 12-и Балкански, 23-ти Шипченски, 30-и Шейновски, 38-и Одрински и 39-и Солунски пехотни полкове Великобритания – Ден на майката (Mother's Day) Виетнам – Ден на младежа Зороастризъм – Рожден ден на пророка Зороастър Украйна – Ден на войските на МВР Източници 326


text: 27 март е 86-ият ден в годината според григорианския календар (87-и през високосна година). Остават 279 дни до края на годината. Събития 196 г. пр.н.е. – Птолемей V се възкачва на трона на Египет. 1309 г. – Папа Климент V отлъчва Венеция и цялото ѝ население. 1329 г. – В Агро Доминико папа Йоан XXII осъжда някои писания на Майстер Екхарт като ерес. 1625 г. – Чарлз I става крал на Англия, Шотландия и Ирландия и претендира за крал на Франция. 1782 г. – Чарлс Уотсън-Уентуърт, 2-ри маркиз на Рокингам става министър-председател на Обединеното кралство. 1854 г. – Кримска война: Великобритания обявява война на Русия. 1867 г. – Карл Маркс завършва първия том на Капиталът, в който са формулирани икономическите закони за развитието на капиталистическото общество. 1899 г. – Италианският инженер Гулиелмо Маркони осъществява първата международна радиовръзка – между Англия и Франция, като използва морзовата азбука. 1907 г. – Приет е закон за организиране на обществена безопасност, с който е създадена тайната политическа полиция. 1917 г. – Състои се битката при Червената стена. 1918 г. – Молдова и Бесарабия се присъединяват към Румъния. 1927 г. – Спуснат е на вода японският самолетоносач „Акаги“. 1933 г. – Япония напуска Обществото на народите. 1941 г. – Втората световна война: В Югославия е извършен държавен преврат. 1943 г. – Приет е закон за 5% вътрешен държавен заем против инфлацията. 1953 г. – Правителството на България намалява държавните цени на дребно на стоките за народно потребление. 1956 г. – Направена е първата копка на Автомагистрала А1 в Италия. 1958 г. – Никита Хрушчов е избран за Председател на Съвета на министрите на СССР. 1962 г. – За първи път се чества Международният ден на театъра. 1964 г. – Най-силното земетресение, регистрирано в САЩ, с магнитуд 9,2 по скалата на Рихтер разтърсва южна и централна Аляска и убива 125 души. 1969 г. – Изстрелян е американският космически апарат Маринър 7, който заедно с Маринър 6 (изстрелян на 24 февруари 1969 г.) осъществява първата двойна мисия до Марс за дистанционен анализ на атмосферата и повърхността на планетата. 1972 г. – От СССР е изстрелян автоматичен космически апарат Венера 8. 1973 г. – Американският актьор Марлон Брандо се отказва от наградата Оскар, в знак на подкрепа на правата на индианците. 1976 г. – Открито е метрото на Вашингтон. 1977 г. – При най-голямата в историята самолетна катастрофа два самолета Боинг 747 се сблъскват на летище „Лос Родеос“, Тенерифе (Канарски острови), при което загиват 583 души. 1980 г. – В Северно море се преобръща норвежката нефтена платформа Alexander Kielland, загиват 123 души от обслужващия персонал. 1990 г. – В Лондон е открит музей на Шерлок Холмс. 1993 г. – Дзян Дзъмин е избран за президент на Китайската народна република. 2004 г. – Открит е стадионът „O2 Арена“ в Прага, Чехия. 2010 г. – От 20:30 до 21:30 (българско време) e проведен Часът на земята. Родени 972 г. – Робер II, крал на Франция († 1031 г.) 1196 г. – Светослав III, велик княз на Владимирско-Суздалското княжество († 1252 г.) 1746 г. – Майкъл Брус, шотландски поет († 1767 г.) 1753 г. – Андрю Бел, британски педагог († 1832 г.) 1776 г. – Шарл-Франсоа Брисо дьо Мирбел, френски ботаник († 1854 г.) 1785 г. – Луи XVII, крал на Франция († 1795 г.) 1797 г. – Алфред дьо Вини, френски писател († 1863 г.) 1845 г. – Вилхелм Рьонтген, германски физик, Нобелов лауреат през 1901 г. († 1923 г.) 1847 г. – Ото Валах, германски химик, Нобелов лауреат през 1910 г. († 1931 г.) 1863 г. – Хенри Ройс, британски предприемач († 1933 г.) 1871 г. – Хайнрих Ман, германски писател († 1950 г.) 1877 г. – Теодор Моров, български биолог († 1941 г.) 1886 г. – Лудвиг Мис ван дер Рое, германско-американски архитект († 1969 г.) 1893 г. – Карл Манхайм, социолог († 1947 г.) 1899 г. – Гечо Кокилев, български и съветски морски офицер († 1938 г.) 1901 г. – Ейсаку Сато, японски политик, Нобелов лауреат през 1974 г. († 1975 г.) 1909 г. – Голо Ман, германско-швейцарски историк († 1994 г.) 1914 г. – Ричард Денинг, американски актьор († 1998 г.) 1917 г. – Сайръс Ванс, държавен секретар на САЩ († 2002 г.) 1918 г. – Иван Недев, български политик († 1992 г.) 1921 г. – Ричард Марнър, британски актьор († 2004 г.) 1927 г. – Мстислав Ростропович, руски музикант († 2007 г.) 1927 г. – Сесил Бьодкер, датска поетеса и писателка († 2020 г.) 1928 г. – Мито Исусов, български историк († 1999 г.) 1932 г. – Слав Караславов, български писател († 2002 г.) 1934 г. – Ищван Чурка, унгарски журналист († 2012 г.) 1941 г. – Саркис Бохосян, български шахматист 1942 г. – Джон Сълстън, английски биолог, Нобелов лауреат през 2002 г. († 2018 г.) 1942 г. – Майкъл Йорк, английски актьор 1947 г. – Брайън Джоунс, британски въздушен пионер 1950 г. – Димитър Луджев, български политик 1952 г. – Мария Шнайдер, френска актриса († 2011 г.) 1955 г. – Мариано Рахой, испански политик 1959 г. – Велислав Минеков, български скулптор 1962 г. – Кевин Дж. Андерсън, американски писател 1963 г. – Куентин Тарантино, американски режисьор 1969 г. – Марая Кери, поп певица 1970 г. – Елизабет Мичъл, американска актриса 1970 г. – Хилда Казасян, българска певица 1971 г. – Дейвид Култард, британски състезател от Формула 1 1972 г. – Серхан Яваш, турски киноартист 1972 г. – Чарли Хаас, американски кечист 1975 г. – Стейси Фъргюсън, американска певица 1976 г. – Емил Шаламанов, български футболист 1985 г. – Давид Навара, чешки шахматист 1986 г. – Мануел Нойер, германски футболист 1987 г. – Иван Тодоров, български футболист Починали 973 г. – Херман Билунг, саксонски херцог (* ок. 900) 1191 г. – Папа Климент III (* ?) 1462 г. – Василий II, велик княз на Москва (* 1415 г.) 1479 г. – Хорхе Манрике, испански поет (* 1440 г.) 1482 г. – Мария Бургундска, херцогиня на Бургундия (* 1457 г.) 1625 г. – Джеймс I, крал на Англия и Ирландия (* 1566 г.) 1770 г. – Джовани Батиста Тиеполо, италиански художник (* 1696 г.) 1848 г. – Габриел Биброн, френски зоолог (* 1805 г.) 1875 г. – Едгар Кине, френски политик и историк (* 1803 г.) 1878 г. – Добри Войников, български възрожденец – писател, драматург и музикален деец (* 1833 г.) 1886 г. – Добри Чинтулов, български възрожденец и поет (* 1822 г.) 1893 г. – Тонка Обретенова, българска революционерка (* 1812 г.) 1901 г. – Илия Цанов, български политик (* 1835 г.) 1923 г. – Джеймс Дюар, британски физик и химик (* 1842 г.) 1923 г. – Стефан Сарафов, български лекар и общественик (* ?) 1931 г. – Арнолд Бенет, английски писател и критик (* 1867 г.) 1938 г. – Уилям Щерн, германски психолог (* 1871 г.) 1940 г. – Дан Колов, български борец и кечист (* 1892 г.) 1946 г. – Карл Гроос, германски психолог и философ (* 1861 г.) 1952 г. – Георги Атанасов, български художник (* 1904 г.) 1967 г. – Ярослав Хейровски, чешки учен Нобелов лауреат през 1959 г. (* 1890 г.) 1968 г. – Юрий Гагарин, съветски космонавт (* 1934 г.) 1972 г. – Мориц Корнелис Ешер, нидерландски художник (* 1898 г.) 1973 г. – Боян Икономов, български композитор и диригент (* 1900 г.) 1982 г. – Хариет Адамс, американска писателка (* 1892 г.) 1983 г. – Димитър Костадинов Измирлиев, български учител, журналист и общественик (* 1915 г.) 1995 г. – Алберт Драх, германски писател (* 1902 г.) 1998 г. – Фери Порше, австрийски автомобилен предприемач (* 1909 г.) 2002 г. – Били Уайлдър, американски режисьор (* 1906 г.) 2002 г. – Дъдли Мур, американски комик (* 1935 г.) 2004 г. – Робер Мерл, френски писател (* 1908 г.) 2006 г. – Станислав Лем, полски писател (* 1921 г.) 2010 г. – Василий Смислов, руски шахматист (* 1921 г.) 2015 г. – Олга Сияпутра, индонезийски актьор (* 1983 г.) 2022 г. - Любомир Милчев – Денди, български писател (*1963 г.) Празници Международен ден на театъра, основан във Виена от Международния институт за театър през 1961 г. Ангола – Ден на победата Бирма – Празник на въоръжените сили Белгия – Празник на Франкофонската културна общност Мианмар – Ден на армията (Ден на въоръжените сили) Русия – Ден на вътрешни сили на Министерството на вътрешните работи Празник на град Елхово (отбелязва се от 1994 г.) Католически и православни светци Александър († 286 – 305), Александър Романски или Александър от Дризипара, римски легионер, мъченик, измъчван в Панония и обезглавен в Тракия, днешен Büyük Karistiran – Турция при Максимиан Амадор († ?), Аматор, отшелник в Португалия, чието съществуване се оспорва. Августина от Сенада (V век) или Августа, девственица, убита от баща си, германски аристократ във Фриул Йоан († 394), Йоан египетски, отшелник от Тебаида Руперт († ? – 710) от Залцбург, епископ и мисионер Филетий († ? – 121) мъченик, убит по времето на император Адриан с жена си св. Лидия, и съмишленици: Македон, Теопрепий, Амфилохий и Хронида. Занита? и Лазар Персийски († 326) – мъченици, убити заедно със своите съмишленици Хабиб (III – IV век) Католически светци и блажени на деня Алберт († 1181), Алберт от Тренто, мъченик, жертва на войните на Фридрих I Барбароса Франсоа († 1888), François Faà Di Bruno, отец, роден в Алесандрия, Италия. Матей († 1100), Матей от Бове, мъченик, обезглавен по време на първия кръстоносен поход Ромулус от Ним, абат от Бенедиктинския орден, измъчван и убит през 730, живял в град Ним. 327


text: 28 март е 87-ият ден в годината според григорианския календар (88-и през високосна година). Остават 278 дни до края на годината. Събития 37 г. – Сенатът на Римската империя удостоява император Калигула с титлата Принцепс. 193 г. – Римският император Пертинакс е убит от Преторианската гвардия, която после продава властта му на търг на Дидий Юлиан. 845 г. – Париж е опустошен при нападение на викинги, предвождани вероятно от Рагнар Лодброк, който събира голям налог, за да напусне града. 1776 г. – В Москва е създаден Болшой театър. 1802 г. – Астрономът Хайнрих Вилхелм Олберс открива 2 Палада – втория известен астероид след 1 Церера. 1844 г. – В Испания е създадена жандармерията – военизирана полиция за борба с повсеместния бандитизъм в страната. 1854 г. – Кримска война: Франция обявява война на Русия. 1857 г. – В Петербург е открита първата девическа гимназия в Русия. 1859 г. – В Цариград започва да излиза в. „България“ под редакцията на Драган Цанков. 1871 г. – Учредена е Парижката комуна. 1885 г. – В САЩ официално е създадена Армията на спасението. 1891 г. – В Лондон се провежда първото световно първенство по вдигане на тежести. 1910 г. – Първият хидроплан, конструиран от французина Анри Фабр, излита край Марсилия. 1920 г. – При опустошително торнадо по време на празника Палмова неделя в района на Големите езера (САЩ) загиват над 380 души, други 1700 са ранени. 1921 г. – Китайският параход Хонг Конг потъва след сблъсък в подводна скала, загиват 1094 души. 1930 г. – Турция променя името на Константинопол на Истанбул, а на Онгора – на Анкара. 1939 г. – Гражданска война в Испания: Войната завършва с превземането на Мадрид от генералисимус Франсиско Франко. 1940 г. – В Солун започва изграждането на сградата на Международния мострен панаир. 1940 г. – В САЩ е открит нов изотоп на урана – плутоний 239. 1973 г. – Марлон Брандо изпраща актрисата индианка Сачийн Малкото перо да приеме неговата награда „Оскар“, за да може тя да протестира срещу дискриминацията на коренното население в САЩ. 1973 г. – Възродителен процес: 500 служители на МВР влизат в село Корница (Благоевградска област) за насилствена смяна на мюсюлманските имена, при оказаната съпротива са убити трима селяни. 1974 г. – Николае Чаушеску е избран за президент на Румъния. 1979 г. – След 30-дневна експлоатация вторият реактор на АЕЦ, разположена на остров Три Майл (САЩ), аварира, което е най-голямата ядрена авария в страната и става причина за закриване на 53 от 129 АЕЦ-a. 1983 г. – Среща в София на учени от балканските страни на тема „Балканите – безядрена зона“. 1994 г. – В България започват протести на частните издатели и радиоразпространители против Закона за добавена стойност – до 31 март същата година големите всекидневници не излизат. 1994 г. – При улични боеве в Йоханесбург (ЮАР) между привърженици на Зулу и на Африкански национален конгрес загиват 18 души, а стотици са ранени. 2005 г. – При земетресение с епицентър край остров Суматра, с магнитуд 8,7 по Скалата на Рихтер, загиват около 2000 души в Индонезия и Сингапур. 2009 г. – От 20:30 до 21:30 (българско време) е проведен Часът на земята. Родени 1472 г. – Фра Бартоломео, италиански художник († 1517 г.) 1515 г. – Св. Тереза Авилска, испанска монахиня и писателка († 1582 г.) 1592 г. – Ян Амос Коменски, чешки мислител († 1670 г.) 1609 г. – Фредерик III, крал на Дания († 1670 г.) 1663 г. – Лудвиг Крафт фон Насау-Саарбрюкен, немски граф († 1713 г.) 1750 г. – Франсиско де Миранда, латиноамерикански революционер († 1816 г.) 1800 г. – Йохан Георг Ваглер, германски зоолог († 1832 г.) 1833 г. – Нил Попов, руски историк († 1891 г.) 1840 г. – Емин паша, судански изследовател († 1892 г.) 1862 г. – Аристид Бриан, френски политик, Нобелов лауреат през 1926 († 1932 г.) 1866 г. – Джими Рос, шотландски футболист († 1902 г.) 1868 г. – Максим Горки, руски писател († 1936 г.) 1871 г. – Аврам Гачев, български политик († 1941 г.) 1874 г. – Стефан Минчев, български литератор († 1912 г.) 1882 г. – Георги Скрижовски, български революционер († 1925 г.) 1887 г. – Димчо Дебелянов, български поет († 1916 г.) 1890 г. – Пол Уитман, американски музикант († 1967 г.) 1892 г. – Корней Хейманс, белгийски физиолог, Нобелов лауреат през 1938 г. († 1968 г.) 1897 г. – Сеп Хербергер, немски футболист и треньор († 1977 г.) 1910 г. – Ингрид, кралица на Дания († 2000 г.) 1914 г. – Бохумил Храбал, чешки писател († 1997 г.) 1915 г. – Джей Ливингстън, американски композитор († 2001 г.) 1921 г. – Дърк Богард, британски актьор († 1999 г.) 1923 г. – Владислав Молеров, български актьор († 1996 г.) 1925 г. – Владимир Гоев, български художник († 2013 г.) 1928 г. – Збигнев Бжежински, американски политолог († 2017 г.) 1929 г. – Вера Мутафчиева, българска писателка († 2009 г.) 1930 г. – Джеръм Фридман, американски физик, Нобелов лауреат 1936 г. – Божидар Абрашев, български политик († 2006 г.) 1936 г. – Марио Варгас Льоса, перуански писател, Нобелов лауреат 1939 г. – Продан Нончев, български актьор († 2013 г.) 1946 г. – Алехандро Толедо, президент на Перу 1948 г. – Даян Уийст, американска актриса 1951 г. – Панайот Панайотов, български певец 1952 г. – Андрей Даниел, български художник († 2020 г.) 1953 г. – Тома Томов, български политик 1955 г. – Ивайло Дичев, български писател 1959 г. – Ангел Грънчаров, български философ 1968 г. – Джон Ли, британски барабанист († 2002 г.) 1970 г. – Винс Вон, американски актьор 1973 г. – Танер Али, български политик 1975 г. – Иван Елгера, испански футболист 1981 г. – Джулия Стайлс, американска актриса 1985 г. – Станислас Вавринка, швейцарски тенисист 1986 г. – Лейди Гага, певица 1987 г. – Ивайло Шотев, български политик и икономист Починали 193 г. – Пертинакс, римски император (* 126 г.) 1285 г. – Мартин IV, римски папа (* ок. 1210) 1378 г. – Григорий XI, римски папа (* ок. 1336) 1687 г. – Константин Хьойгенс, холандски поет и композитор (* 1596 г.) 1712 г. – Ян ван дер Хейден, холандски художник и изобретател (* 1637 г.) 1794 г. – Маркиз дьо Кондорсе, френски математик, философ и политолог (* 1743 г.) 1811 г. – Доситей Обрадович, сръбски писател (* ок. 1740) 1881 г. – Модест Мусоргски, руски композитор (* 1839 г.) 1884 г. – Леополд, херцог на Олбани, син на кралица Виктория (р. 1853) 1892 г. – Константин фон Алвенслебен, немски генерал (* 1809 г.) 1903 г. – Тодор Саев, български военен и революционер (* 1872 г.) 1916 г. – Павел Плеве, руски офицер (* 1850 г.) 1941 г. – Вирджиния Улф, британска писателка и феминистка (* 1882 г.) 1943 г. – Сергей Рахманинов, руски композитор, пианист и диригент (* 1873 г.) 1944 г. – Цани Калянджиев, основател и първи ректор на Икономически университет - Варна (* 1866 г.) 1953 г. – Джим Торп, американски лекоатлет (* 1888 г.) 1969 г. – Дуайт Айзенхауер, 34-ти президент на САЩ (* 1890 г.) 1976 г. – Антон Маринович, български режисьор (* 1907 г.) 1982 г. – Уилям Джиок, канадски химик, носител на Нобелова награда (р. 1895) 1985 г. – Георги Караиванов, български поет (* 1897 г.) 1985 г. – Марк Шагал, френски художник от беларуски произход (* 1887 г.) 1994 г. – Йожен Йонеско, драматург и писател (* 1909 г.) 2001 г. – Въло Радев, български режисьор (* 1923 г.) 2004 г. – Питър Устинов, английски актьор (* 1921 г.) 2023 г. – Мерсия Макдермот, британска историчка (* 1927 г.) Празници Българска православна църква – княз Боян Български Азербайджан – Ден на националната сигурност Либия – Тържества по повод края на британското присъствие и Ден на евакуацията Сърбия – Ден на Конституцията Тибет – Ден на Освобождението на робите Чехия и Словакия – Ден на учителя ЮАР – Ден на семейството Католически светци и блажени на деня Св. Присции – епископ на Капуа Св. Гунтрамн (561 – 592) владетел на Бургундия от рода на Меровингите, канонизиран непосредствено след смъртта си от католическата църква. счита се, че Св. Гунтрамн пкрвителства разведените, спомага за разрешаването на конфликтите в семейството и сближава рода при конфликти. Източници 328


text: 29 март е 88-ият ден в годината според григорианския календар (89-и през високосна година). Остават 277 дни до края на годината. Събития 1430 г. – Султан Мурад II превзема Солун. 1516 г. – Изгонените от Испания евреи по силата на декрет на съвета на десетте са настанени във Венеция в обособен квартал – гето. 1638 г. – Шведските колонисти основават тяхното първо поселище в Делауеър, наречено Нова Швеция. 1792 г. – Кралят на Швеция Густав III умира, след като е бил застрелян 13 дни по-рано в гърба на нощен маскен бал в Кралската шведска опера в Стокхолм. 1807 г. – Открит е астероидът 4 Веста – третият по големина астероид в астероидния пояс. 1809 г. – Финландия е обявена за Велико княжество в лична уния с Русия. 1848 г. – Поради струпване на лед Ниагарският водопад спира за едно денонощие. 1886 г. – В Атланта Джон Пъмбертън за първи път произвежда напитката Coca-Cola. 1911 г. – Съставено е тридесет и второто правителство на България, начело с Иван Евстратиев Гешов. 1912 г. – Британският изследовател сър Робърт Скот загива на връщане от Южния полюс, след като в опита си да го достигне пръв е бил изпреварен от норвежеца Руал Амундсен. 1936 г. – В Германия диктаторът Хитлер получава 99% от гласовете на референдум за приемане на незаконната немска реокупация на Rhineland. 1944 г. – Втората световна война: София е бомбардирана от англо-американската авиация. 1945 г. – България във Втората световна война: Начало на Мурската настъпателна операция на Първа българска армия (29 март-14 април 1945 г.)в Унгария в която българската армия настъпва срещу германските войски от група армии „Е“ и пробива германската отбранителна линия „Маргит“, разгромявайки германските войски при Велики Ког, Ястребци и Вараждин при река Мур. 1973 г. – Виетнамска война: Последните войски на САЩ напускат Южен Виетнам. 1974 г. – Космическият апарат на НАСА Маринър 10 изпраща първите заснети отблизо снимки на Меркурий. 1976 г. – Открива се обновеният Народен театър „Иван Вазов“ с премиера на пиесата на Иван Вазов „Хъшове“. 1986 г. – Римският наказателен съд издава оправдателна присъда срещу Сергей Антонов, обвинен за атентата срещу папа Йоан Павел II. 1988 г. – Играчът на крикет Ян Ботъм започва своя преход през Алпите на слонове – по стъпките на Ханибал, за да събере пари с благотворителна цел. 2004 г. – България, Естония, Латвия, Литва, Румъния, Словакия и Словения влизат в НАТО като пълноправни членове. 2004 г. – Република Ирландия става първата страна в света, която забранява тютюнопушенето на работното място, включително в барове и ресторанти. 2005 г. – Подписан е първият договор за магистрала Тракия в България. Родени 1790 г. – Джон Тейлър, 10-и президент на САЩ († 1862 г.) 1822 г. – Иван Унковски, руски адмирал († 1866 г.) 1826 г. – Вилхелм Либкнехт, немски революционер († 1900 г.) 1859 г. – Янко Драганов, български офицер († 1932 г.) 1870 г. – Павлос Мелас, гръцки военен и революционер († 1904 г.) 1873 г. – Тулио Леви-Чивита, италиански математик († 1941 г.) 1874 г. – Лу Хенри Хувър, първа дама на САЩ (1929 – 1933) († 1944 г.) 1890 г. – Вилибалд фон Лангерман унд Ерленкамп, германски офицер († 1942 г.) 1899 г. – Лаврентий Берия, съветски политик († 1953 г.) 1899 г. – Радослав Тричков, български журналист († 1991 г.) 1923 г. – Георги Апостолов, български скулптор († 2015 г.) 1926 г. – Боян Лечев, български цигулар († 2004 г.) 1926 г. – Стефан Геренски, български футболист († 2008 г.) 1927 г. – Джон Вейн, британски фармаколог, Нобелов лауреат през 1982 г. († 2004 г.) 1928 г. – Христиана Василева, българска преводачка и писателка († 2018 г.) 1929 г. – Ленарт Мери, президент на Естония († 2006 г.) 1933 г. – Апостол Чачевски, български футболист и треньор по футбол 1935 г. – Волфганг Улман, немски шахматист († 2020 г.) 1935 г. – Иван Кънев, български художник 1941 г. – Джоузеф Тейлър, американски физик Нобелов лауреат през 1993 г. 1943 г. – Вангелис, гръцки композитор 1943 г. – Джон Мейджър, премиер на Великобритания 1943 г. – Ерик Айдъл, британски актьор 1944 г. – Владимир Гаджев, български музикален критик 1951 г. – Роджър Майърсън, американски икономист 1952 г. – Джон Хендрикс, американски бизнесмен 1952 г. – Теофило Стивенсон, кубински боксьор († 2012 г.) 1953 г. – Венцислав Арсов, български футболист 1953 г. – Георг Клайн, немски писател 1953 г. – Стефан Орманджиев, български футболен съдия († 2017 г.) 1954 г. – Ахмед Доган, български политик 1955 г. – Брендан Глийсън, ирландски актьор 1955 г. – Марина Сиртис, британска актриса 1956 г. – Голамреза Багери Могаддам, дипломат от Иран 1956 г. – Лазар Груев, български юрист 1957 г. – Кристоф Ламбер, френски актьор 1960 г. – Юлий Буркин, руски писател 1964 г. – Ел Макферсън, австралийски супермодел и актриса 1964 г. – Пламен Петров, български политик и инженер 1965 г. – Красимир Каракачанов, български политик 1966 г. – Красимир Балъков, български футболист 1968 г. – Люси Лоулес, американска актриса 1972 г. – Руи Коща, португалски футболист 1973 г. – Златан Василев, български състезател по вдигане на тежести 1973 г. – Мариян Христов, български футболист 1973 г. – Марк Овермарс, холандски футболист 1975 г. – Марио Рангелов, български политик 1976 г. – Дженифър Каприати, американска тенисистка 1978 г. – Христо Цветанов, български волейболист 1981 г. – Десислава Добрева, българска певица 1982 г. – Джей Бренън, американски певец 1984 г. – Роман Кинаст, австрийски футболист 1984 г. – Хуан Монако, аржентински тенисист 1984 г. – Чавдар Янков, български футболист 1990 г. – Теему Пуки, финландски футболист Починали 87 г. пр.н.е. – Хан Уди, китайски император (* 156 г. пр.н.е.) 1058 г. – Стефан IX, римски папа (* ок. 1020) 1697 г. – Николаус Брунс, германски композитор (* 1665 г.) 1772 г. – Емануел Сведенборг, шведски учен (* 1688 г.) 1788 г. – Чарлз Уесли, основател на Методистката църква (* 1707 г.) 1792 г. – Густав III, шведски крал (* 1746 г.) 1891 г. – Жорж Сьора, френски художник (* 1859 г.) 1896 г. – Димитър Икономов (Ботев четник), български революционер (* 1839 г.) 1912 г. – Робърт Скот, английски изследовател (* 1868 г.) 1925 г. – Вела Пискова, българска антифашистка (* 1889 г.) 1934 г. – Ото Кан, немски банкер (* 1867 г.) 1936 г. – Йордан Асенов, български революционер (* 1869 г.) 1937 г. – Карол Шимановски, полски композитор (* 1882 г.) 1942 г. – Георги Фотев, български революционер (* 1862 г.) 1956 г. – Благой Даскалов, български революционер (* 1867 г.) 1957 г. – Джойс Кери, ирландски писател (* 1888 г.) 1977 г. – Георги Златев-Черкин – български композитор и педагог (* 1905 г.) 1980 г. – Мантовани, италиански диригент (* 1905 г.) 1982 г. – Карл Орф, германски композитор (* 1895 г.) 1982 г. – Хелене Дойч, австрийско-американски психоаналитик (* 1884 г.) 2003 г. – Карло Урбани, италиански физик, Нобелов лауреат през 1999 г. (* 1956 г.) 2003 г. – Кейносуке Еноеда, японски каратист (* 1935 г.) 2008 г. – Белчо Белчев, български финансист и политик (* 1932 г.) 2009 г. – Морис Жар, френски композитор и диригент (* 1924 г.) 2009 г. – Климент Денчев, български актьор (* 1939 г.) 2016 г. – Александър Бръзицов, български композитор (* 1943 г.) 2019 г. – Анес Варда, френска режисьорка (* 1928 г.) 2020 г. – Кшищоф Пендерецки, полски композитор и диригент (* 1933 г.) Празници България – Ден на военноинвалидите и пострадалите при изпълнение на воинските си конституционни задължения (от 2005 г.) Виетнам – Ден на ветераните Република Китай – Ден на младежта Мадагаскар – Ден в памет на героите от въстанието срещу френските колонизатори, Годишнина от избухването на антифренското въстание през 1947 г., дало между 80 и 90 хил. жертви Русия – Ден на правната служба и Професионален празник на военните адвокати САЩ – Ден на ветераните от Виетнамската война Тайван – Ден на младежта Централноафриканската република – Ден в чест на президента Бартелеми Боганда. Чили – Ден в памет на братята Вергара Толедо убити през 1985 г. по време на диктатурата на Пиночет от полицейските служби и Ден на младите бойци, отбелязван обикновено с граждански безредици от крайно леви движения и анархисти 329


text: 30 март е 89-ият ден в годината според григорианския календар (90-и през високосна година). Остават 276 дни до края на годината. Събития 240 г. пр.н.е. – Описано е първото наблюдение на Халеевата комета. 1794 г. – Жорж Дантон, Камил Демулен и техни последователи са задържани в заговор за преврат и сваляне на правителството. 1814 г. – Армиите от Шестата коалиция по време на Наполеоновите войни навлизат в Париж. 1814 г. – в Амстердам е коронясан първият крал на Нидерландия Вилхелм I. 1842 г. – Доктор Кроуфърд Лонг използва за първи път анестезия при извършване на хирургична операция. 1856 г. – Подписан е Парижкият договор, с който се слага край на Кримската война. 1858 г. – Хаймън Липман патентова молив с прикрепена към него канцеларска гума. 1867 г. – Основана е Австро-Унгария, в резултат на реформата на Австрийската империя. 1905 г. – Президентът на САЩ Теодор Рузвелт е помолен да посредничи за прекратяването на Руско-японската война. 1909 г. – Открит е за експлоатация мостът, свързващ кварталите Манхатън и Куинс в Ню Йорк. 1912 г. – Мароканският султан Абделхафид подписва договор, съгласно който Мароко става протекторат на Франция. 1914 г. – В Англия стачкуват 100 000 йоркширски миньори. 1922 г. – Със заповед на военния министър Константин Томов е учреден почетен знак За спасяване на знаме, носи се отдясно на гърди, отсечени са само 100 знака. 1930 г. – Учредена е прокомунистическата организация Български общ народен студентски съюз (БОНС). 1940 г. – Япония обявява Нанцзин за столица на марионетното китайско правителство. 1944 г. – Втората световна война: Англо-американската авиация бомбардира София, Враца, Лом и Фердинанд (дн. Монтана). В операцията участват 600 самолета. 1945 г. – Втората световна война: Съветската армия, с участие на съюзническите армии от България, Югославия, Румъния и Полша, навлиза в Австрия и завладява Виена, а на север – освобождава Гданск. 1946 г. – Церемонията по връчване на наградите Оскар за първи път се предава по радиото. 1954 г. – В Торонто е открито първото канадско метро. 1968 г. – Ген. Лудвик Свобода става президент на Чехословакия. 1981 г. – При покушение във Вашингтон американският президент Роналд Рейгън е ранен в гърдите от 25-годишния Джон Хинкли. 1983 г. – В Гърция е официално приет закон за 5-дневна работна седмица и 8-часов работен ден. 1983 г. – НС приема Закон за допитване до народа (референдум). 2006 г. – Маркос Понтес става първият бразилски и лузофонски космонавт, излитайки с руския космически кораб Союз. Родени 1326 г. – Иван II, велик княз на Владимирско-Суздалското княжество († 1359 г.) 1432 г. – Мехмед II Завоевателя, султан на Османската империя († 1481 г.) 1746 г. – Франсиско Гоя, испански художник († 1828 г.) 1811 г. – Роберт Бунзен, немски химик и откривател († 1899 г.) 1844 г. – Пол Верлен, френски поет († 1896 г.) 1853 г. – Винсент ван Гог, холандски художник († 1890 г.) 1864 г. – Франц Опенхаймер, германски социолог († 1943 г.) 1868 г. – Коломан Мозер, австрийски художник, декоратор и дизайнер († 1918 г.) 1870 г. – Иван Кепов, български историк († 1938 г.) 1873 г. – Макс Шублие, френски дипломат и историк († 1933 г.) 1879 г. – Ст. Л. Костов, български писател и драматург († 1939 г.) 1880 г. – Шон О'Кейси, ирландски писател († 1964 г.) 1882 г. – Мелани Клайн, австрийско-британска психоаналитичка († 1960 г.) 1892 г. – Боян Урумов, български генерал († 1960 г.) 1892 г. – Стефан Банах, полски математик († 1945 г.) 1894 г. – Сергей Илюшин, руски конструктор на самолети († 1977 г.) 1895 г. – Йордан Кръчмаров, български скулптор († 1980 г.) 1908 г. – Любен Тонев, български архитект († 2001 г.) 1910 г. – Юзеф Марчинкевич, полски математик († 1940 г.) 1922 г. – Кунка Баева, българска актриса († 2007 г.) 1922 г. – Турхан Бей, турски актьор 2012 1926 г. – Ингвар Кампрад, шведски предприемач († 2018 г.) 1927 г. – Иван Радоев, български писател († 1994 г.) 1933 г. – Борис Карадимчев, български композитор († 2014 г.) 1937 г. – Уорън Бийти, американски актьор и режисьор 1939 г. – Кристине Волтер, немска писателка и преводачка 1940 г. – Уве Тим, немски писател 1945 г. – Ерик Клептън, британски китарист 1946 г. – Иван Бориславов, български поет († 2011 г.) 1948 г. – Еди Джордан, ирландски автомобилен състезател 1950 г. – Дейвид Дженсън, британски актьор 1951 г. – Петър Великов, български шахматист 1960 г. – Пламен Липенски, български футболист 1962 г. – Ем Си Хамър, американски рап изпълнител 1962 г. – Йордан Матеев, български писател 1964 г. – Трейси Чапмън, американска певица и текстописец 1966 г. – Ефстратиос Гривас, гръцки шахматист 1968 г. – Селин Дион, канадска певица 1972 г. – Карел Поборски, чешки футболист 1973 г. – Адам Голдстейн, американски диджей († 2009 г.) 1979 г. – Марио Метушев, български футболист 1986 г. – Серхио Рамос, испански футболист Починали 1707 г. – Себастиан дьо Вобан, френски военен инженер (* 1633 г.) 1774 г. – Каролина фон Пфалц-Цвайбрюкен, ландграфиня на Хесен-Дармщат (* 1721 г.) 1783 г. – Уилям Хънтър, шотландски анатом (* 1718 г.) 1912 г. – Карл Май, германски писател (* 1842 г.) 1925 г. – Рудолф Щайнер, австрийски философ и учен (* 1861 г.) 1937 г. – Никола Димков, български общественик (* 1859 г.) 1941 г. – Васил Кутинчев, български генерал (* 1867 г.) 1944 г. – Върбан Генчев, български партизанин и деец на БРП, политкомисар на Горнооряховски партизански отряд (* 1918 г.) 1945 г. – Боян Секулов, български писател (* 1882 г.) 1950 г. – Леон Блум, министър-председател на Франция (* 1872 г.) 1954 г. – Иван Дипчев, български военен деец (* 1885 г.) 1954 г. – Йоахим Лемелсен, немски генерал (* 1888 г.) 1965 г. – Филип Хенч, американски физик, нобелов лауреат през 1950 г. (* 1896 г.) 1966 г. – Максфийлд Париш, американски художник (* 1966 г.) 1970 г. – Густав Брюнинг, германски канцлер (* 1885 г.) 1978 г. – Димитър Попниколов, български революционер (* 1880 г.) 1986 г. – Джеймс Кагни, американски актьор (* 1899 г.) 1991 г. – Никола Тодев, български актьор (* 1928 г.) 2002 г. – Елизабет Боуз-Лайън, кралицата-майка на Елизабет II (* 1900 г.) 2005 г. – Емил Димитров, български поп певец (* 1940 г.) 2007 г. – Банко Банков, български актьор (* 1941 г.) 2010 г. – Елена Стефанова, българска актриса (* 1916 г.) Празници Барселона (Испания) – Ден на цветята България – Празник на ПУ „Паисий Хилендарски“ (от 1973) Палестина – Ден на Земята:, арабски: يوم الأرض, Йом ал-Ард; иврит: יום האדמה, Йом Ха'адама), в памет на манифестацията от 1976 срещу окупацията и конфискацията на земи САЩ – Национален ден на лекарите (Червеният карамфил е символ на този празник, 1990 г.) Тринидад и Тобаго – Ден на баптистите 330


text: 31 март е 90-ият ден в годината според григорианския календар (91-ви през високосна). Остават 275 дни до края на годината. Събития 307 г. – След като се развежда с Минервина, император Константин Велики се жени за Фауста, дъщерята на някогашния римски император Максимиан. 1078 г. – С бунт на армията е свален императорът на Византия Михаил VII и е изпратен за епископ. 1282 г. – Избухва Сицилианската вечерня. 1492 г. – Издаден е Алхамбрайският декрет на Фердинанд и Изабела за изгонване на евреите от Испания. 1661 г. – Херцогинята на Орлеан Хенриета-Анна Стюарт сключва брак с орлеанския херцог Филип I. 1790 г. – Максимилиан Робеспиер е избран за президент на Якобинския клуб. 1848 г. – Във Франкфурт на Майн започва Общогерманско събрание, което продължава една година и неуспешно се опитва да създаде Германска империя. 1878 г. – На базата на Опълчението е създадена Българска земска войска, която по-късно става Българска армия. 1885 г. – Великобритания обявява за свой протекторат територията на днешната Ботсвана. 1889 г. – Айфеловата кула е официално открита и осветена. 1894 г. – Основан е норвежкият футболен клуб Од Гренлан. 1903 г. – Съставено е двадесет и петото правителство на България, начело със Стоян Данев. 1916 г. – В 24 часа България преминава от Юлиански към Грегориански календар и вместо 1 април настъпва 14 април. 1917 г. – САЩ купуват от Дания група острови в Карибско море за $25 млн., които по-късно преименуват на Американски Вирджински острови. 1919 г. – Основан е италианският футболен клуб от град Нови Лигуре Новезе. 1923 г. – Третият Държавен съд произнася присъди на министрите от кабинета на Васил Радославов за участието на България в Първата световна война; шестима са осъдени на доживотен затвор, а останалите – от 10 до 15 години затвор. 1931 г. – Разрушително земетресение в Манагуа (Никарагуа) отнема живота на над 2000 души. 1940 г. – Образувана е Карело-Финската съветска социалистическа република. 1942 г. – Започва Третата офанзива срещу Титовите партизани. 1943 г. – Мюзикълът Оклахома се появява на Бродуей и става тотален хит с 2212 изпълнения. 1944 г. – Втора световна война: Създадена е Група армии „Южна Украйна“. 1946 г. – Съставено е второ правителство на Кимон Георгиев. 1949 г. – Основана е италианската компания Абарт. 1949 г. – Остров Нюфаундленд се присъединява към Канада. 1953 г. – Делото срещу лекарите е закрито. 1964 г. – Генерал Умберту Кастелу Бранку установява диктатура в Бразилия. 1966 г. – Изстрелян е съветският Луна 10 – първият апарат влязъл в орбита около Луната. 1967 г. – Джими Хендрикс изгаря за първи път своята китара в лондонската зала „Астория“. По-късно е заведен в болница заради изгаряния по ръцете. 1972 г. – Състои се премиерата на българския игрален филм „Стихове“. 1972 г. – Състои се премиерата на българския игрален филм „Сърце човешко“. 1979 г. – Последният британски войник напуска Малта – денят е обявен за Ден на свободата. 1991 г. – В Албания се провеждат първите многопартийни избори. 1992 г. – Република Башкирия, Република Тува и Калмикската автономна съветска социалистическа република стават членове на Руската федерация. 1993 г. – Брендън Лий, синът на Брус Лий, загива по време на снимките на филма „Гарванът“. 1994 г. – Световната банка отпуска заем на България за преструктуриране на икономиката в размер на 100 млн. долара. 1998 г. – Излиза една от най-добрите игри и стратегии на всички времена – StarCraft на Blizzard. 1999 г. – Състои се премиерата на американската романтична комедия „10 неща, които мразя в теб“. 1999 г. – Състои се премиерата на научно-фантастичния екшън филм „Матрицата“. 2001 г. – Официално е открито Бразилското метро. 2005 г. – Открита е планетата Макемаке. 2005 г. – Принц Албер II поема ръководството на княжество Монако. 2018 г. – в Армения избухват протести срещу преизбирането на премиера Серж Саркисян. Родени 250 г. – Констанций I Хлор, римски император († 306 г.) 1499 г. – Пий IV, римски папа († 1565 г.) 1519 г. – Анри II, крал на Франция († 1559 г.) 1596 г. – Рене Декарт, френски математик († (1650) 1621 г. – Андрю Марвел, английски поет († 1678 г.) 1675 г. – Бенедикт XIV, римски папа († 1758 г.) 1718 г. – Мариана-Виктория Бурбон-Испанска, кралица на Португалия († 1781 г.) 1723 г. – Фредерик V, крал на Дания († 1766 г.) 1729 г. – Анри Луи Льокен, френски артист († 1778 г.) 1819 г. – Хлодвиг цу Хоенлое-Шилингсфюрст, немски политик († 1901 г.) 1823 г. – Александър Островски, руски драматург († 1886 г.) 1849 г. – Джеймс Тейлър Кент, американски хомеопат († 1916 г.) 1868 г. – Карл Бонхофер, немски невролог († 1948 г.) 1869 г. – Анри Клод, френски психиатър († 1946 г.) 1871 г. – Артър Грифит, президент на Ирландия († 1922 г.) 1872 г. – Сергей Дягилев, руски импресарио († 1929 г.) 1882 г. – Корней Чуковски, руски писател († 1969 г.) 1885 г. – Жул Паскин, български художник († 1930 г.) 1890 г. – Уилям Лорънс Браг, австралийски физик, Нобелов лауреат през 1915 г. († 1971 г.) 1897 г. – Вернер Мумерт, немски офицер († 1950 г.) 1903 г. – Тодор Герасимов, български археолог († 1974 г.) 1906 г. – Шиничиро Томонага, японски физик, Нобелов лауреат през 1965 г. († 1979 г.) 1914 г. – Октавио Пас, мексикански писател, Нобелов лауреат през 1990 г. († 1998 г.) 1926 г. – Джон Фаулз, английски писател († 2005 г.) 1931 г. – Иван Стайков, български композитор († 2020 г.) 1931 г. – Катя Чукова, българска актриса († 2012 г.) 1932 г. – Джон Джейкс, американски писател († 2023 г.) 1934 г. – Карло Рубия, италиански физик, Нобелов лауреат 1934 г. – Ричард Чембърлейн, американски актьор 1935 г. – Хуберт Фихте, немски писател († 1986 г.) 1935 г. – Хърб Арпърт, американски тромпетист 1936 г. – Трифон Пашов, български политик († 2010 г.) 1937 г. – Димитър Тасев, български художник 1939 г. – Звияд Гамсахурдия, първият президент на Грузия († 1993 г.) 1943 г. – Кристофър Уокън, американски актьор 1946 г. – Киран Коларов, български режисьор 1948 г. – Ал Гор, вицепрезидент на САЩ, Нобелов лауреат през 2007 г. 1948 г. – Иван Яхнаджиев, български художник 1950 г. – Андраш Адорян, унгарски шахматист 1953 г. – Париз Паризов, български педагог 1954 г. – Тодор Атанасов, български футболист († 2020 г.) 1955 г. – Ангъс Йънг, австралийски музикант (AC/DC) 1955 г. – Гьоко Хаджиевски, македонски футболен треньор 1955 г. – Филип Димитров, министър-председател на България 1962 г. – Мустафа Хаджи, главен мюфтия на България 1962 г. – Оли Рен, финландски политик 1964 г. – Николай Илиев, български футболист 1971 г. – Юън Макгрегър, шотландски актьор 1974 г. – Стефан Олсдал, шведски музикант („Пласибо“) 1979 г. – Алексис Фереро, аржентински футболист 1984 г. – Елен Колева, българска актриса 1987 г. – Божидар Митрев, български футболист Починали 32 пр.н.е. г. – Тит Помпоний Атик, римски конник (* 110 пр.н.е. г.) 1340 г. – Иван I, велик московски княз (* 1288 г.) 1547 г. – Франсоа I, крал на Франция (* 1494 г.) 1621 г. – Филип III Испански, крал на Испания (* 1578 г.) 1631 г. – Джон Дън, английски поет (* 1572 г.) 1727 г. – Исак Нютон, английски физик (* 1643 г.) 1812 г. – Осип Второв, руски офицер (* ? г.) 1837 г. – Джон Констабъл, английски художник (* 1776 г.) 1855 г. – Шарлот Бронте, британска писателка (* 1816 г.) 1860 г. – Еварист Юк, френски монах (* 1813 г.) 1880 г. – Хенрик Виенявски, полски композитор (* 1835 г.) 1894 г. – Павел Яблочков, руски изобретател (* 1847 г.) 1904 г. – Василий Верешчагин, руски живописец (* 1842 г.) 1907 г. – Лео Таксил, френски писател (* 1854 г.) 1914 г. – Кристиан Моргенщерн, немски поет (* 1871 г.) 1913 г. – Джон Пирпонт Морган, американски предприемач (* 1837 г.) 1917 г. – Емил фон Беринг, немски учен, първият носител (1901 г.) на Нобелова награда за физиология и медицина (* 1854 г.) 1918 г. – Лавър Корнилов, руски военачалник (* 1870 г.) 1927 г. – Мейбъл Колинс, британска писателка (* 1851 г.) 1929 г. – Илия Бадрев, български революционер (* 1882 г.) 1936 г. – Иван Москов, български революционер (* 1888 г.) 1937 г. – Ахмед Изет паша, османски военачалник (* 1864 г.) 1938 г. – Васил Карагьозов, български политик (* 1856 г.) 1941 г. – Иван Красновски, български юрист (* 1882 г.) 1942 г. – Иван Ермаков, руски психиатър († 1875 г.) 1943 г. – Павел Милюков, руски политик (* 1859 г.) 1945 г. – Ане Франк, еврейска писателка (* 1929 г.) 1945 г. – Ханс Фишер, германски химик, Нобелов лауреат през 1930 г. (* 1881 г.) 1946 г. – Джон Стендиш, британски военачалник (* 1886 г.) 1948 г. – Михали Апостолов, гръцки партизанин (* 1923 г.) 1948 г. – Петър Гърков, български революционер (* 1912 г.) 1951 г. – Валтер Шеленберг, немски военачалник (* 1910 г.) 1952 г. – Асен Илиев, български граничар (* 1929 г.) 1952 г. – Георги Стоименов, български граничар (* 1931 г.) 1952 г. – Стоил Косовски, български граничар (* 1931 г.) 1958 г. – Елзе Френкел-Брънсуик, австрийски психолог (* 1908 г.) 1962 г. – Оскар Мунцел, германски офицер (* 1899 г.) 1967 г. – Александър Бакулев, руски лекар (* 1890 г.) 1967 г. – Родион Малиновски, съветски маршал (* 1898 г.) 1970 г. – Семьон Тимошенко, съветски маршал (* 1895 г.) 1975 г. – Лесли Уайт, американски антрополог (* 1900 г.) 1975 г. – Олга Андровска, руска артистка (* 1898 г.) 1980 г. – Джеси Оуенс, американски лекоатлет (* 1913 г.) 1990 г. – Пиера Олание, френски лекар (* 1923 г.) 1993 г. – Брендън Лий, американски актьор (* 1965 г.) 1996 г. – Йовчо Караиванов, български певец (* 1926 г.) 2001 г. – Клифърд Шул, американски физик, Нобелов лауреат (* 1915 г.) 2002 г. – Слав Караславов, български писател (* 1932 г.) 2004 г. – Иван Костов, български геолог († 1913 г.) 2008 г. – Жул Дасен, американски кинорежисьор (* 1911 г.) 2010 г. – Димитър Русков, български хоров диригент (* 1925 г.) 2016 г. – Имре Кертес, унгарски писател, Нобелов лауреат през 2002 г. (* 1929 г.) 2016 г. – Заха Хадид, иракско-британски архитект (* 1950 г.) 2022 г. - Георги Атанасов, последният комунистически министър-председател на България (* 1933 г.) 2023 г. – Христо Живков, български актьор (* 1975 г.) Празници Американски Вирджински острови – Ден на трансфера България – Боен празник на 3-ти Бдински пехотен полк Малта – Ден на свободата Източници 331


text: 5 април е 95-ият ден в годината според григорианския календар (96-и през високосна). Остават 270 дни до края на годината. Събития 1242 г. – Руските армии водени от Александър Невски разбиват рицарите на Тевтонския орден в Битката на Чудското езеро. 1614 г. – Във Вирджиния, индианката Покахонтас се омъжва за английския колонизатор Джон Ролф. 1753 г. – От частна колекция е основан Британският музей. 1886 г. – Подписан е Топханенския акт, с който Съединението на България се признава международно. 1904 г. – Македония е разделена на реформени райони, управлявани от представители на Великите сили, както следва: Австро-Унгария – района на Скопие, Русия – района на Солун, Англия – района на Драма, Франция – района на Сяр и Италия – района на Битоля. 1937 г. – Отворено е Летище Прага. 1940 г. – Катинско клане: съветско военно престъпление – масово убийство по време на Втората световна война на близо 22 хил. поляци (офицери и интелектуалци). 1945 г. – Студената война: Югославския лидер Йосип Броз Тито подписва споразумение със СССР, което позволява „временно разполагане на съветски войници на югославска територия“. 1948 г. – Със Закон за кинематографията се национализират частните филмови предприятия в България и средствата за производство и експлоатация на филми. 1955 г. – Уинстън Чърчил се отказва от поста министър-председател на Обединеното кралство по здравословни причини и приключва политическата си дейност, започнала през 1900 г. 1962 г. – ЦК на БКП приема на пленум мерки против турчеенето при някои малцинства – цигани, татари и помаци. 1978 г. – Започва строежът на хидрокомплекса Никопол – Турну Мъгуреле. 1989 г. – Полското правителство узаконява профсъюза Солидарност и предприема демократични мерки в политическата система 1992 г. – Започва обсадата на Сараево от югославската армия. 1998 г. – Отворен е за движение най-големият висящ мост в Япония Акаши Кайкио. Родени 1472 г. – Бианка-Мария Сфорца, императрица на Свещената римска империя († 1531 г.) 1568 г. – Урбан VIII, римски папа († 1644 г.) 1588 г. – Томас Хобс, английски философ († 1679 г.) 1604 г. – Карл IV (Лотарингия), херцог на Логариния и Бар († 1675 г.) 1622 г. – Винченцо Вивиани, италиански учен († 1703 г.) 1732 г. – Жан-Оноре Фрагонар, френски художник († 1806 г.) 1804 г. – Матиас Шлайден, немски ботаник († 1881 г.) 1822 г. – Емил дьо Лавеле, белгийски икономист († 1892 г.) 1827 г. – Джоузеф Листър, английски хирург († 1912 г.) 1838 г. – Тодораки Пешов, български политик († 1892 г.) 1843 г. – Петко Каравелов, Министър-председател на България († 1903 г.) 1846 г. – Таньо Стоянов, български революционер († 1876 г.) 1857 г. – Александър I Батенберг, Княз на България († 1893 г.) 1858 г. – Георги Паунчев, български просветен деец († 1915 г.) 1868 г. – Анастас Иширков, български учен († 1937 г.) 1883 г. – Уолтър Хюстън, американски актьор († 1950 г.) 1894 г. – Борис Шчукин, руски драматичен артист († 1939 г.) 1899 г. – Събчо Събев, български оперен певец († 1950 г.) 1900 г. – Спенсър Трейси, американски киноактьор († 1967 г.) 1901 г. – Иван Козарев, деец на БКП († 1944 г.) 1905 г. – Емил Марков, деец на революционното работническо движение в България, генерал-полковник (посмъртно) († 1943 г.) 1907 г. – Тамара Янкова, българска пианистка († 1983 г.) 1908 г. – Бети Дейвис, американска актриса († 1989 г.) 1908 г. – Херберт фон Караян, австрийски диригент († 1989 г.) 1912 г. – Ищван Йоркен, унгарски писател – сатирик († 1979 г.) 1914 г. – Феличе Борел, италиански футболист и треньор († 1993 г.) 1916 г. – Грегъри Пек, американски киноактьор († 2003 г.) 1917 г. – Робърт Блох, американски писател († 1994 г.) 1920 г. – Артър Хейли, американски писател († 2004 г.) 1923 г. – Божидар Божилов, български поет († 2006 г.) 1924 г. – Пенчо Кулеков, български художник († 2017 г.) 1929 г. – Ивар Йевер, американски физик, Нобелов лауреат през 1973 1929 г. – Коста Балабанов, македонски историк 1929 г. – Хюго Клаус, белгийски писател († 2008 г.) 1930 г. – Ирина Чмихова, българска поп певица и музикален педагог († 2020 г.) 1934 г. – Роман Херцог, президент на Германия († 2017 г.) 1937 г. – Колин Пауъл, държавен секретар на САЩ († 2021 г.) 1938 г. – Господин Чолаков, спортен деец 1940 г. – Ани Бакалова, българска актриса († 2016 г.) 1941 г. – Йордан Попов, български писател и журналист († 2015 г.) 1941 г. – Александър Шурбанов, български учен 1942 г. – Питър Грийнауей, британски режисьор 1943 г. – Петър Кендеров, български математик 1945 г. – Ханс Раймунд, австрийски писател 1946 г. – Георги Мърков, български треньор по борба 1948 г. – Глория Макапагал-Оройо, президент на Филипините 1950 г. – Агнета Фелтскуг, шведска певица (ABBA) 1950 г. – Мики Манойлович, сръбски актьор 1954 г. – Борис Комитов, български астроном 1968 г. – Пола Коул, американска певица 1971 г. – Симона Кавалари, италианска актриса 1972 г. – Детелина Борисова, български политик 1976 г. – Фернандо Мориентес, испански футболист 1979 г. – Тимо Хилдебранд, немски вратар 1981 г. – Станислав Стоянов, български политик 1984 г. – Маршал Олман, американски актьор 1986 г. – Джени Хендрикс, американска порно актриса 1987 г. – Антон Порязов, български актьор Починали 1697 г. – Карл XI, шведски крал (* 1655 г.) 1794 г. – Жорж Дантон, лидер на френската революция – екзекутиран (* 1759 г.) 1794 г. – Камил Демулен, деец на френската революция – екзекутиран (* 1760 г.) 1835 г. – Велчо Атанасов (Джамждията), български революционер – обесен (* 1788 г.) 1871 г. – Паоло Сави, италиански геолог и зоолог (* 1798 г.) 1888 г. – Всеволод Гаршин, руски писател (* 1855 г.) 1923 г. – Джордж Хърбърт Карнарвън, британски египтолог и археолог (* 1866 г.) 1962 г. – Никола Михов, български библиограф (* 1877 г.) 1964 г. – Дъглас Макартър, американски генерал (* 1880 г.) 1975 г. – Чан Кайшъ, 1-ви Президент на Република Китай (* 1887 г.) 1976 г. – Хауърд Хюз, американски предприемач (* 1905 г.) 1977 г. – Юрий Завадски, съветски режисьор (* 1894 г.) 1980 г. – Васил Бакърджиев, български кинодокументалист (* 1906 г.) 1994 г. – Кърт Кобейн, американски музикант (Nirvana) (* 1967 г.) 1997 г. – Алън Гинсбърг, американски поет-битник (* 1926 г.) 1998 г. – Кози Пауъл, британски рокмузикант (* 1947 г.) 2001 г. – Людмила Боева, български медиевист от руски произход (* 1934 г.) 2002 г. – Лейн Стейли, американски музикант (Alice in Chains) (* 1967 г.) 2005 г. – Сол Белоу, американски писател (* 1915 г.) 2008 г. – Чарлтън Хестън, американски актьор (р. 1923 г.) 2012 г. – Александър Вълчев, български инженер (* 1941 г.) Празници Южна Корея – Ден на дърветата 405


text: 6 април е 96-ият ден в годината според григорианския календар (97-и през високосна). Остават 269 дни до края на годината. Събития 885 г. – Във Велехрад (Великоморавия) умира и е погребан свети Методий. 1199 г. – Във Франция при обсадата на крепостта Шалуз загива английският крал Ричард Лъвското сърце. 1327 г. – Италианският поет Петрарка вижда за пръв път своята любима, Лаура, в църквата Сейнт Клеър в Авиньон. 1814 г. – Наполеон I Бонапарт абдикира, след което е заточен на остров Елба. 1818 г. – В Париж барон Карл Драйс демонстрира първообраза на велосипеда. 1877 г. – В Букурещ излиза първи брой на първия български всекидневник „Секидневний новинар“. 1896 г. – В Атина са открити първите съвременни Олимпийски игри, след като биват забранени преди 1500 години от римския император Теодосий I. 1909 г. – Турция признава Независимостта на България с подписания в Цариград българо-турски протокол. 1909 г. – Американска експедиция, водена от капитан Робърт Пири, достига за първи път Северния полюс. 1917 г. – САЩ обявяват война на Германия в хода на продължаващата Първа световна война. 1941 г. – Втората световна война: Германската армия навлиза в Югославия в операция Ауфмарш 25 и в Гърция в операция Марита от българска територия. 1941 г. – България във Втората световна война: В отговор на германската инвазия в Югославия, югославски самолети бомбардират индустриалния квартал на София и град Кюстендил (8 загинали в София, а в Кюстендил загиват 67 и 90 са ранени). 1943 г. – Основан е бразилският футболен клуб Гояш Ешпорте Клубе. 1965 г. – В орбита около Земята е изстрелян първият комуникационен сателит. 1970 г. – Започва строежът на АЕЦ Козлодуй. 1973 г. – Изстрелян е космическият апарат Пионер 11. 1984г- След референдум, Кокосови острови се присъединават към Австралия. 1998 г.-Изпитания на ядрени оръжия: Пакистан изпитва ракети със среден обсег, способни да достигнат Индия. 2001 г. – Симеон Сакскобургготски в официално обръщение обявява учредяването на Национално движение Симеон Втори. 2004 г. – Роландас Паксас става първият президент на Литва, отстранен мирно от длъжност чрез импийчмънт. 2012 г. – Азавад се обявява за независим от Република Мали. 2017 г. – Военните на САЩ изстрелват 59 крилати ракети „Томагавк“ на авиобаза в Сирия. Русия описва ударите като „агресия“, добавяйки, че те значително увреждат връзките между САЩ и Русия. 2018 г.-Автобус с младши отбор по хокей на лед Хъмдлобт Бронкос се сблъсква с полукамион в Саскачеван, Канада, убивайки 16 души и ранявайки 13 други. Родени 1483 г. – Рафаело Санцио, италиански художник и архитект († 1520 г.) 1664 г. – Арвид Хорн, министър-председател на Швеция († 1742 г.) 1840 г. – Василий Юнкер, руски географ († 1892 г.) 1849 г. – Джон Уилям Уотърхаус, британски художник († 1917 г.) 1875 г. – Ксения Александровна, велика руска княгиня († 1960 г.) 1876 г. – Кръстьо Сарафов, български драматичен актьор и режисьор († 1952 г.) 1884 г. – Михаил Доростолски и Червенски, български духовник († 1961 г.) 1885 г. – Вълко Димитров, деец на БЗНС, ятак († 1944 г.) 1890 г. – Антони Фокер, нидерландски авиоконструктор († 1939 г.) 1898 г. – Жан Ебютерн, френска художничка († 1920 г.) 1904 г. – Курт Георг Кизингер, германски политик († 1988 г.) 1928 г. – Джеймс Уотсън, американски генетик, Нобелов лауреат през 1962 1929 г. – Христос Сардзетакис, гръцки политик († 2022 г.) 1932 г. – Гюнтер Хербургер, немски писател († 2018 г.) 1938 г. – Васил Михайлов, български актьор 1942 г. – Бари Левинсън, американки актьор, сценарист, режисьор и продуцент 1944 г. – Флорин Георгиу, румънски шахматист 1948 г. – Лиляна Ковачева, българска актриса 1949 г. – Бригите Швайгер, австрийска писателка († 2010 г.) 1949 г. – Хорст Щьормер, американски физик, Нобелов лауреат през 1998 1953 г. – Кристофър Франк, немски музикант и композитор 1959 г. – Веселин Ранков, български актьор 1959 г. – Пиетро Виерховод, италиански футболист 1960 г. – Алберт Сарканис, латвийски дипломат 1960 г. – Ваня Гешева, българска състезателка по кану-каяк 1963 г. – Рафаел Кореа, еквадорски политик 1964 г. – Дейвид Уудард, американски писател и диригент 1965 г. – Стефан Петерханзел, френски мотоциклетист и автомобилен състезател 1966 г. – Десислава Знаменова, българска актриса 1969 г. – Пол Ръд, американски актьор 1972 г. – Игит Йозшенер, турски актьор 1973 г. – Ралица Ковачева-Бежан, българска актриса 1973 г. – Румяна Нейкова, българска гребкиня 1974 г. – Роберт Ковач, хърватски футболист 1975 г. – Зак Браф, американски актьор Починали 885 г. – Методий, славянски просветител (* ок. 815) 1199 г. – Ричард Лъвското сърце, крал на Англия (* 1157 г.) 1520 г. – Рафаело Санцио, италиански художник (* 1483 г.) 1528 г. – Албрехт Дюрер, немски художник (* 1471 г.) 1707 г. – Вилем ван де Велде Младия, нидерландски художник (* 1633 г.) 1802 г. – Иван Лепьохин, руски изследовател (* 1760 г.) 1803 г. – Уилям Хамилтън, британски дипломат (* 1730 г.) 1829 г. – Нилс Абел, норвежки математик (* 1802 г.) 1937 г. – Анастас Иширков, български учен (* 1868 г.) 1941 г. – Велизар Лазаров, български военен (* 1868 г.) 1945 г. – Иван Аврамов, български офицер (* 1868 г.) 1971 г. – Игор Стравински, композитор от руски произход (* 1882 г.) 1972 г. – Хайнрих Любке, 2-ри Бундеспрезидент на Германия (* 1894 г.) 1979 г. – Иван Васильов, български архитект (* 1893 г.) 1990 г. – Димче Маленко, писател от СР Македония (* 1919 г.) 1992 г. – Айзък Азимов, американски писател (* 1920 г.) 1996 г. – Гриър Гарсън, английска актриса (* 1904 г.) 1997 г. – Щефан Хермлин, немски поет (* 1915 г.) 2002 г. – Славка Славова, българска актриса (* 1924 г.) 2005 г. – Нина Кираджиева, българска балерина (* 1911 г.) 2005 г. – Рение III, принц на Монако (* 1923 г.) 2008 г. – Георги Тишков, български скулптор (* 1946 г.) 2009 г. – Борис Чернев, български актьор (* 1964 г.) 2009 г. – Петър Пашов, български езиковед (* 1931 г.) 2014 г. – Мики Руни, американски актьор (* 1920 г.) 2021 г. – Георги Коритаров, български журналист (* 1959 г.) 2022 г. – Владимир Жириновски, руски политик (* 1946 г.) Празници Българска православна църква – Успение на св. Методий Славянобългарски 406


text: 7 април е 97-ият ден в годината според григорианския календар (98-и през високосна година). Остават 268 дни до края на годината. Събития 1348 г. – Карл IV основава Пражкия университет – първият в Централна Европа. 1498 г. – Експедицията на португалския мореплавател Вашко да Гама стига до Кения. 1795 г. – Франция приема метричната система. 1805 г. – Състои се първото публично изпълнение на Симфония No 3 на Лудвиг ван Бетховен (Ероика). 1880 г. – Съставено е третото правителство на България, начело с Драган Цанков. 1905 г. – При с. Кашина, Мелнишко, четата на Яне Сандански разбива четата на офицерските братства начело с кап. Йордан Стоянов, която дава 9 жертви. 1906 г. – Вулканът Везувий изригва и разрушава Неапол. 1908 г. – Учредена е СЗО. 1909 г. – Русия, Сърбия и Черна гора признават Независимостта на България. 1926 г. – Англичанката Вайълет Гибсън извършва неуспешен опит за покушение срещу италианския диктатор Бенито Мусолини. 1927 г. – В САЩ AT&T излъчва първата обществена ефирна телевизия. 1933 г. – „Сухият режим“ в САЩ е отменен за бира с алкохолно съдържание под 3,3%. 1939 г. – Втора световна война: Италия напада Албания. 1943 г. – Швейцарецът Алберт Хофман синтезира наркотика ЛСД. 1946 г. – Официално е призната независимостта на Сирия от Франция. 1948 г. – Влиза в сила уставът на Световната здравна организация. 1956 г. – Основана е Австрийската партия на свободата. 1957 г. – Открит е Държавният сатиричен театър в София. 1963 г. – Създадена е Социалистическата федеративна република Югославия с маршал Йосип Броз Тито като неин пожизнен президент. 1964 г. – За първи път денят започва да се празнува като Ден на здравния работник. 1969 г. – Символичен рожден ден на интернет: публикуван е RFC 1. 1976 г. – Ивайло Чорбов, български адвокат и политик 1979 г. – Създаден е Атлантическият съвет по образование (АЕК) под егидата на Асоциацията на атлантическия договор (АТА). 1989 г. – В Норвежко море потъва съветската атомна подводница Комсомолец, загиват 42 моряци от екипажа. 1992 г. – Република Сръбска обявява независимостта си. 1994 г. – Начало на кланетата на тутси в Руанда. 1999 г. – По време на войната в Косово границите на бившата югославска републиката са затворени от сръбската армия, за да се спрат етническите албанци да напускат страната. 2003 г. – Американски войници превземат Багдад; режимът на Саддам Хюсеин пада два дни по-късно. Родени 1652 г. – Климент XII, римски папа († 1740 г.) 1770 г. – Уилям Уърдсуърт, английски поет († 1850 г.) 1772 г. – Шарл Фурие, френски философ († 1837 г.) 1834 г. – Григорий Мясоедов, руски художник, передвижник († 1911 г.) 1853 г. – Леополд, херцог на Олбани, син на кралица Виктория († 1884) 1859 г. – Жак Льоб, американски биолог († 1924) 1866 г. – Ани Виванти, италианска писателка и поетеса († 1942) 1879 г. – Густав Шпет, руски философ († 1940 г.) 1882 г. – Курт фон Шлайхер, германски генерал, политик и канцлер († 1934 г.) 1889 г. – Габриела Мистрал, чилийска поетеса и дипломат, Нобелова лауреатка през 1945 г. († 1957 г.) 1893 г. – Алън Дълес, американски дипломат и разузнавач († 1969 г.) 1899 г. – Луис Физер, американски химик († 1977 г.) 1905 г. – Преслав Кършовски, български художник († 2003 г.) 1915 г. – Били Холидей, американска джаз певица († 1959 г.) 1916 г. – Петър Дертлиев, български политик († 2000 г.) 1917 г. – Монго Сантамария, латино джаз музикант, перкусионист († 2003 г.) 1924 г. – Йоханес Марио Зимел, австрийски писател († 2009 г.) 1927 г. – Мерсия Макдермот, английска писателка 2023 1928 г. – Джеймс Гарнър, американски актьор († 2014 г.) 1929 г. – Дамян Заберски, български художник († 2006 г.) 1931 г. – Тед Кочев, канадски режисьор от български произход 1932 г. – Никола Маринов, български военен († 1987 г.) 1938 г. – Георги Чаушов, български художник-карикатурист 1938 г. – Джери Браун, американски политик 1939 г. – Франсис Форд Копола, американски режисьор 1941 г. – Гордън Кей, английски актьор († 2017 г.) 1944 г. – Герхард Шрьодер, немски политик 1944 г. – Макото Кобаяши, японски физик, Нобелов лауреат 1948 г. – Пиетро Анастази, италиански футболист († 2020 г.) 1949 г. – Валентина Матвиенко, руски политик 1954 г. – Джеки Чан, хонконгски актьор, режисьор и каскадьор 1956 г. – Валентин Ганев, български актьор 1956 г. – Даниел Корбу, румънски поет 1962 г. – Ален Робер, френски катерач 1964 г. – Ръсел Кроу, австралийски актьор от новозеландски произход 1966 г. – Мишо Юзмески, македонски писател 1971 г. – Гийом Депардийо, френски актьор († 2008 г.) 1973 г. – Моно Петра, български художник 1986 г. – Кристиан Фукс, австрийски футболист Починали 858 г. – Бенедикт III, римски папа (* неизв.) 1498 г. – Шарл VIII, крал на Франция (* 1470 г.) 1614 г. – Ел Греко, испански художник от гръцки произход (* 1541 г.) 1789 г. – Абдул Хамид I, султан на Османската империя (* 1725 г.) 1803 г. – Франсоа Доминик Тусен Лувертюр, хаитянски военачалник (* 1743 г.) 1858 г. – Антон Диабели, австрийски композитор и музикален издател (* 1781 г.) 1875 г. – Георг Хервег, немски поет (* 1817 г.) 1891 г. – Финиъс Барнъм, американски шоумен († 1810 г.) 1912 г. – Александър Димитраков, български революционер (* 1879 г.) 1922 г. – Атанас Шопов, български книжовник и дипломат (* 1855 г.) 1929 г. – Едуар Шуре, френски писател и мистик (* 1841 г.) 1934 г. – Владимир Серафимов, български военен деец (* 1860 г.) 1938 г. – Сюзан Валодон, френска художничка (* 1865 г.) 1946 г. – Васил Аврамов, български юрист (* 1863 г.) 1947 г. – Хенри Форд, американски автомобилен конструктор (* 1863 г.) 1950 г. – Уолтър Хюстън, американски актьор (р. 1983 г.) 1955 г. – Теда Бара, американска актриса (* 1885) 1965 г. – Ангел Димитров, български цирков артист (* 1890 г.) 1968 г. – Джим Кларк, британски автомобилен състезател (* 1936 г.) 1969 г. – Ромуло Галегос, венецуелски писател и политик (* 1884 г.) 1972 г. – Иван Алтънов, български юрист (* 1892 г.) 1986 г. – Евгени Константинов, български писател и сценарист (* 1923 г.) 1986 г. – Леонид Канторович, руски математик и икономист (* 1912 г.) 1988 г. – Илия Пейков, български художник (* 1911 г.) 1994 г. – Голо Ман, немско-швейцарски историк (* 1909 г.) 2005 г. – Макс фон дер Грюн, немски писател (* 1926 г.) 2008 г. – Георги Стоев, български писател (* 1973 г.) Празници Световната здравна организация – Световен ден на здравето (отбелязва се в 191 страни от 1950 г., обявен през 1948 г.) Ден на здравния работник (от 1964 г.) Празник на Медицински университет – София Празник на община Струмяни (от 1999 г.) Армения – Ден на майчинството и красотата Мозамбик – Ден на жената Руанда – Ден на национален траур Русия – Ден в памет на загиналите в подводницата Комсомолец (1989 г.) САЩ – Ден на сладкишите, приготвени с кафе – Coffee Cake Day Танзания – Ден на героите 407


text: 8 април е 98-ият ден в годината според григорианския календар (99-и през високосна). Остават 267 дни до края на годината. Събития 217 г. – Римският император Каракала е убит от преторианския префект Макрин, който го наследява на трона. 1195 г. – Византийският император Исак II Ангел е ослепен и хвърлен в затвора. 1378 г. – Урбан VI е избран за римски папа. 1455 г. – Каликст III е избран за римски папа. 1820 г. – На остров Милос в Егейско море е открита статуята Венера Милоска. 1838 г. – Започва да функционира първата трансатлантическа параходна линия. 1893 г. – Княз Фердинанд I сключва брак с принцеса Мария-Луиза Бурбон-Пармска в Пианоре, Италия, учреден е възпоменателен медал по този повод (Пианорски медал). 1899 г. – Марта Плейс става първата жена, екзекутирана на електрически стол. 1904 г. – Longacre Square в центъра на Манхатън е преименуван на Times Square на името на The New York Times. 1904 г. – Обединеното кралство и Трета република подписват Сърдечното съглашение, поставящо началото на Антантата. 1939 г. – Фашистка Италия анексира Албания. 1940 г. – Втората световна война: Великобритания и Франция обявяват, че са минирали териториалните води на Норвегия, за да предотвратят използването им от кораби на Нацистка Германия. 1941 г. – В Галички хан в Скопие дейци на ВМРО обсъждат обявяването на самостоятелна Македония под немски протекторат. 1942 г. – Втора световна война: По време на обсадата на Ленинград войските на СССР пускат в експлоатация железопътната връзка с Ленинград. 1949 г. – В Хърватия е обявен националния парк Плитвишки езера. 1961 г. – В Индийския океан арабски терористи взривяват английския кораб Дара, при което загиват 236 души. 1973 г. – В Кипър са извършени 32 бомбени терористични акта. 1990 г. – По време на курс между Норвегия и Дания се преобръща фериботът Скандинавиан стар, при което загиват 148 души. 1992 г. – По предложение на Романо юнион ООН и Европейския съюз обявяват 8 април за Международен ден на ромите. 1994 г. – Открито е тялото на Кърт Кобейн – вокалист на Нирвана, самоубил се в дома си три дни по-рано. 2001 г. – Оповестени са резултатите от официалното преброяване в България (7 799 000 души). 2001 г. – Бившият български цар Симеон Сакскобургготски учредява ПП Национално движение „Симеон Втори“. 2005 г. – Състои се погребалната церемония на папа Йоан Павел II. Родени 1605 г. – Филип IV, крал на Испания и Португалия († 1665 г.) 1692 г. – Джузепе Тартини, италиански цигулар, композитор († 1770 г.) 1695 г. – Йохан Кристиан Гюнтер, немски поет († 1723 г.) 1736 г. – Уилям Хотъм, британски адмирал († 1813 г.) 1818 г. – Кристиан IX, крал на Дания († 1906 г.) 1859 г. – Едмунд Хусерл, немски философ от еврейски произход († 1938 г.) 1859 г. – Теодор Теодоров, български политик († 1924 г.) 1870 г. – Анастас Лозанчев, български революционер († 1944 г.) 1875 г. – Албер I, крал на Белгия († 1934 г.) 1892 г. – Мери Пикфорд, американска актриса († 1979 г.) 1897 г. – Макс Рихнер, швейцарски писател († 1965 г.) 1904 г. – Джон Хикс, британски икономист, Нобелов лауреат през 1972 г. († 1989 г.) 1911 г. – Емил Чоран, румънски философ († 1995 г.) 1911 г. – Мелвин Калвин, американски биохимик, Нобелов лауреат през 1961 г. († 1997 г.) 1912 г. – Йозеф Габчик, чехословашки войник († 1942 г.) 1914 г. – Мария Феликс, мексиканска актриса († 2002 г.) 1918 г. – Бети Форд, първа дама на САЩ (1974 – 1977) († 2011 г.) 1921 г. – Франко Корели, италиански тенор († 2003 г.) 1929 г. – Жак Брел, белгийски певец († 1978 г.) 1933 г. – Тадеуш Василевски, полски историк († 2005 г.) 1936 г. – Продан Гарджев, български борец († 2003 г.) 1937 г. – Момо Капор, сръбски писател († 2010 г.) 1938 г. – Кофи Анан, 7-и Генерален секретар на ООН, Нобелов лауреат през 2001 г. († 2018 г.) 1941 г. – Вивиан Уестууд, британска модна дизайнерка 2022 1941 г. – Илка Зафирова, българска актриса 1944 г. – Кристоф Хайн, немски писател 1947 г. – Робърт Кийосаки, американски инвеститор 1950 г. – Гжегож Лато, полски футболист 1950 г. – Красимир Борисов, български футболист 1952 г. – Йълдъз Ибрахимова, българска певица 1955 г. – Анжела Минкова, българска художничка и скулпторка 1957 г. – Андреа Ипсиланти, немски политик 1959 г. – Иван Ценов, български политик 1962 г. – Изи Страдлин, американски китарист (Guns N' Roses) 1963 г. – Джулиън Ленън, британски певец 1965 г. – Цветан Цветанов, български политик и бивш министър на вътрешните работи 1966 г. – Марк Блъндел, британски пилот от Формула 1 1966 г. – Робин Райт, американска актриса 1966 г. – Ивета Бартошова, чешка певица († 2014 г.) 1968 г. – Патриша Аркет, американска актриса 1969 г. – Мария Капон, български политик 1972 г. – Пол Грей, басист на американската неометъл група Слипнот († 2010 г.) 1974 г. – Найден Тодоров, български диригент 1977 г. – Йоана Буковска, българска актриса 1980 г. – Кейти Секоф, американска актриса 1986 г. – Игор Акинфеев, руски футболист Починали 217 г. – Каракала, римски император (* 186 г.) 1143 г. – Йоан II Комнин, император на Византия (* 1087 г.) 1364 г. – Жан II, френски крал (* 1319 г.) 1461 г. – Георг Пурбах, германски математик (* 1423 г.) 1835 г. – Вилхелм фон Хумболт, германски филолог (* 1767 г.) 1848 г. – Гаетано Доницети, италиански композитор (* 1797 г.) 1861 г. – Илайша Грейвс Отис, американски изобретател (* 1811 г.) 1887 г. – Иван Ганецки, руски офицер (* 1810 г.) 1895 г. – Аврам Гуджев, български военен деец (* 1851 г.) 1905 г. – Асен Партениев, български революционер (* 1876 г.) 1905 г. – Йосиф Щросмайер, хърватски епископ (* 1815 г.) 1909 г. – Дико Джелебов, български революционер (* 1874 г.) 1914 г. – Якоб Арбес, чешки писател (* 1840 г.) 1931 г. – Ерик Аксел Карлфелт, шведски поет, Нобелов лауреат (* 1864 г.) 1938 г. – Джордж Маунтбатън, втори маркиз на Милфорд Хейвън (* 1892 г.) 1943 г. – Хари Бор, френски актьор (* 1880 г.) 1950 г. – Вацлав Нижински, руски балетист (* 1890 г.) 1965 г. – Иван Тодоров-Горуня, български генерал (* 1916 г.) 1970 г. – Бенчо Обрешков, български художник (* 1899 г.) 1973 г. – Пабло Пикасо, испански художник (* 1881 г.) 1984 г. – Пьотър Капица, руски физик, Нобелов лауреат през 1978 г. (* 1894 г.) 1992 г. – Даниел Бове, италиански фармоколог, Нобелов лауреат през 1957 г. (* 1907 г.) 1995 г. – Давид Овадия, български поет (* 1923 г.) 2001 г. – Яко Молхов, български критик (* 1915 г.) 2002 г. – Мария Феликс, мексиканска актриса (* 1914 г.) 2009 г. – Борислав Боянов, български математик (* 1944 г.) 2013 г. – Маргарет Тачър, британски политик (* 1925 г.) 2019 г. – Матьо Добрев, български кавалджия и педагог (* 1957 г.) Празници ООН и ЕС – Международен ден на ромите Международен ден против генетичното модицифиране на организми Беларус и Русия – Ден на личния състав на военните комисари САЩ – Ден на астрономията Сингапур – Рожден ден на Буда 408


text: 9 април е 99-ият ден в годината според григорианския календар (100-тен през високосна). Остават 266 дни до края на годината. Събития 193 г. – Септимий Север е обявен за римски император. 1387 г. – Османският владетел Мурад I превзема Солун. 1413 г. – Хенри V е коронован за крал на Англия. 1609 г. – Започва масовата депортация на остатъците от мавританско население на територията на кралство Испания, известно като Изгонване на мориските. 1667 г. – В Париж се организира първата в света публична художествена изложба. 1865 г. – Американска гражданска война: Главнокомандващият войските на Конфедерацията генерал Робърт Лий се предава на командващия войските на Севера генерал Юлисис Грант. 1866 г. – В САЩ е приет Закон за гражданските права, който предоставя равни права на всички граждани на САЩ, с изключение на индианците. 1867 г. – Сенатът на САЩ ратифицира договор с Русия за покупката на Аляска. 1877 г. – Провежда се заседание на екзархийския синод, на което Панарет Пловдивски и Григорий Доростолски и Червенски предлагат на Антим I сам да се откаже от заемания пост. 1916 г. – Първата световна война: Германската армия започва третата си офанзива в битката при Вердюн. 1928 г. – В Турция ислямът е обявен за официална религия. 1930 г. – В Ню Йорк е направена първата публична демонстрация на видеотелефона. 1937 г. – С каценето си в Лондон Камикадзе на фирмата Мицубиши става първият японски самолет, летял до Европа. 1940 г. – Втората световна война: Нацистка Германия започва Операция Везерюбунг, при която нахлува в Дания и Норвегия. 1940 г. – Започва Битката за град Нарвик, продължила до 8 юни същата година. 1945 г. – Заради участието си в заговор срещу Хитлер е екзекутиран германският адмирал Вилхелм Канарис. 1963 г. – Уинстън Чърчил става първият чужденец, получил званието почетен гражданин на САЩ. 1963 г. – Основана е канадската музикална компания Мюзик Канада. 1967 г. – Първият Боинг 737 извършва първия си полет. 1969 г. – Извършен е първият изпитателен полет на свръхзвуковия самолет Конкорд. 1970 г. – Пол Маккартни обявява официално разпадането на легендарната група Бийтълс. 1989 г. – Трагедията от 9 април: Червената армия прилага репресивна сила срещу антисъветски демонстрации в Тбилиси. 1990 г. – Унгарският демократичен форум идва на власт в резултат на избори след 40 години комунистически режим. 1991 г. – Грузия обявява независимостта си от Съветския съюз и става втората република, откъснала се от управлението на Москва. 1992 г. – Консервативната партия на Джон Мейджър печели на изборите в Обединеното кралство. 2002 г. – Състои се погребението на Елизабет, кралицата майка на Обединеното кралство в Уестминстърското абатство. 2003 г. – Война в Ирак (2003): Американските войски овладяват Багдад. 2005 г. – Чарлз (принц на Уелс), сключва брак с дългогодишната си любовница Камила Паркър-Боулс. 2008 г. – Република Македония обявява, че ще постигне компромис с Гърция, като промени своето име на Република Нова Македония. Родени 1283 г. – Норвежката дева, шотландска кралица († 1290 г.) 1336 г. – Тимур, тюркски военачалник († 1405 г.) 1656 г. – Франческо Тревисани, италиански художник († 1746 г.) 1691 г. – Йохан Геснер, германски просветител († 1761 г.) 1770 г. – Томас Йохан Зеебек, естонски физик († 1831 г.) 1802 г. – Елиас Льонрот, финландски филолог († 1884 г.) 1806 г. – Изъмбард Кингдъм Брунел, британски инженер († 1859 г.) 1821 г. – Шарл Бодлер, френски поет († 1867 г.) 1834 г. – Едмонд Лагер, френски математик († 1886 г.) 1835 г. – Леополд II, крал на белгийците († 1909 г.) 1846 г. – Паоло Тости, италиански композитор († 1916 г.) 1864 г. – Арчибалд Нокс, британски дизайнер († 1933 г.) 1872 г. – Леон Блум, министър-председател на Франция († 1950 г.) 1878 г. – Марсел Гросман, унгарски математик († 1936 г.) 1885 г. – Гошка Дацов, български художник († 1917 г.) 1895 г. – Мишел Симон, френски актьор († 1975 г.) 1907 г. – Иван Ефремов, руски писател († 1972 г.) 1912 г. – Лев Копелев, руски автор († 1997 г.) 1917 г. – Йоханес Бобровски, германски поет († 1965 г.) 1922 г. – Карл Амери, германски писател († 2005 г.) 1923 г. – Артур Батанидес, американски артист († 2000 г.) 1926 г. – Хю Хефнър, американски издател на списание Плейбой († 2017 г.) 1930 г. – Михаил Букурещлиев, български фолклорист, музикант и композитор († 2018 г.) 1932 г. – Армин Джордан, швейцарски диригент († 2006 г.) 1932 г. – Карл Пъркинс, американски музикант († 1998 г.) 1933 г. – Жан-Пол Белмондо, френски актьор († 2021 г.) 1933 г. – Петко Радев, български кларинетист и музикален педагог († 2017 г.) 1933 г. – Джан Мария Волонте, италиански актьор († 1994 г.) 1936 г. – Йежи Максимюк, полски композитор 1938 г. – Виктор Черномирдин, руски политик († 2010 г.) 1939 г. – Майкъл Леарнед, американска актриса 1940 г. – Ханс-Йоахим Реске, германски лекоатлет 1943 г. – Георги Минчев, български певец и музикант († 2001 г.) 1944 г. – Лейла Халед, палестински политик 1945 г. – Косьо Китипов, български дипломат 1948 г. – Пати Право, италианска певица 1948 г. – Радойка Шверко, хърватска певица и актриса 1949 г. – Тони Крег, английски скулптор 1952 г. – Тед Тали, американски сценарист 1952 г. – Таня Цанаклиду, гръцка певица и актриса 1954 г. – Арнолд Щадлер, германски писател 1954 г. – Денис Куейд, американски актьор 1959 г. – Валери Градинарски, български музикант и лютиер 1959 г. – Киро Стоянов, скопски католически епископ 1961 г. – Марк Кели, британски рокмузикант 1963 г. – Марк Якобс, американски дизайнер 1966 г. – Синтия Никсън, американска актриса 1966 г. – Томас Дол, германски футболист 1968 г. – Том Брандс, американски спортист 1971 г. – Жак Вилньов, канадски пилот от Формула 1 1972 г. – Желко Ребрача, сръбски баскетболист 1972 г. – Ред Уан, музикален продуцент 1972 г. – Баръш Фалай, турски актьор 1974 г. – Александър Пичушкин, сериен убиец 1974 г. – Джена Джеймисън, американска порноактриса 1975 г. – Роби Фаулър, английски футболист 1977 г. – Джерард Уей, американски музикант 1978 г. – Весна Писарович, хърватски певец 1980 г. – Лусиано Галети, аржентински футболист 1985 г. – Михаил Александров, български плувец 1986 г. – Лейтън Мийстър, американска актриса 1986 г. – Петко Илиев, български футболист 1987 г. – Джеси Маккартни, американски певец и актьор 1990 г. – Кристен Стюарт, американска актриса Починали 491 г. – Зенон, византийски император (* 425 г.) 715 г. – Папа Константин, римски папа (* неизв.) 1024 г. – Папа Бенедикт VIII, римски папа 1483 г. – Едуард IV, крал на Англия (* 1442 г.) 1492 г. – Лоренцо Медичи, флорентински княз (* 1448 г.) 1553 г. – Франсоа Рабле, френски ренесансов писател (* ок. 1493 г.) 1626 г. – Сър Френсис Бейкън, английски философ и държавник (* 1561 г.) 1754 г. – Кристиан Волф, германски философ (* 1679 г.) 1804 г. – Жак Некер, френски политик (* 1732 г.) 1882 г. – Данте Габриел Росети, английски поет (* 1828 г.) 1889 г. – Мишел Йожен Шеврьол, френски химик (* 1786 г.) 1904 г. – Исабела II, кралица на Испания (* 1830 г.) 1926 г. – Георги Тишев, български политик (* 1848 г.) 1944 г. – Антон Павлов, съветски военен деец (* 1915 г.) 1955 г. – Алексей Иванович Абрикосов, руски патологоанатом (* 1875 г.) 1958 г. – Тугомир Алаупович, хърватски писател (* 1870 г.) 1959 г. – Франк Лойд Райт, американски архитект (* 1867 г.) 1961 г. – Ахмед Зогу, крал на Албания (* 1895 г.) 1980 г. – Мохамед Бакир ал Садр, иракски духовник (* 1935 г.) 1996 г. – Ричард Кондън, американски писател (* 1915 г.) 2011 г. – Сидни Лъмет, американски режисьор (* 1924 г.) 2011 г. – Катя Динева, българска актриса (* 1929 г.) 2014 г. – Светлана Велмар-Янкович, сръбска писателка (* 1933 г.) 2020 г. – Вълчо Камарашев, български актьор (* 1937 г.) 2021 г. Йоргос Караиваз, гръцки разследващ журналист (* 1968 г.) Филип, херцог на Единбург, бивш принц Филип Гръцки (* 1921 г.) Ди Ем Екс, американски рапър (* 1970 г.) Празници Боливия – Ден на Конституцията Грузия – Ден на възпоменанието и Ден на независимостта Тунис – Ден на жертвите Филипини – Ден на Храбростта Финландия – Ден на фински език 409