text: 2 януари е 2-рият ден в годината според григорианския календар. Остават 363 дни до края на годината (364 през високосна година). Събития 1443 г. – Варненски кръстоносен поход: В Битката при Куновица турците са победени от кръстоносците на Владислав III и Янош Хуняди, и много турски командири, включително Махмуд бей, зет на султан Мурад II, са пленени. 1492 г. – Реконкиста: Арагонският крал Фернандо превзема Гранада, последната крепост на маврите в Европа. 1757 г. – Великобритания завладява Калкута, Индия. 1788 г. – Джорджия става 4-тия щат на САЩ. 1793 г. – Русия и Прусия си разделят Полша. 1835 г. – По инициатива на Васил Априлов в Габрово е открито първото взаимно училище с първи учител Неофит Рилски. 1839 г. – Френският художник и фотограф Луи Дагер прави първата фотография на Луната. 1871 г. – Амадеус I става крал на Испания. 1882 г. – Джон Рокфелер обединява петролните си холдинги в тръста Стандарт Ойл. 1891 г. – В софийското читалище Славянска беседа се състои първото оперно представление. 1905 г. – Руско-японска война: След 6-месечна обсада Япония завзема руската крепост Порт Артур. 1905 г. – Американският астроном Чарлз Дилон Перин открива Елара – естествен спътник на Юпитер. 1912 г. – На гарите в София, Пловдив и Плевен са монтирани първите телефони. 1913 г. – Балканска война: Турският гарнизон на остров Хиос се предава на гръцката армия и островът става част от Гърция. 1919 г. – Чехословашката армия превзема Братислава. 1921 г. – В Бразилия е основан Крузейро Ешпорте Клубе, един от най-важните футболни отбори в страната. 1922 г. – Крим получава независимост от Съветския съюз. 1929 г. – Канада и САЩ приемат план за запазване на Ниагарския водопад. 1929 г. – Арестуван е Лев Троцки, обвинен в антисъветска дейност. 1932 г. – Аржентинския отбор Бока Хуниорс става шампион на аржентинската Примера Дивисион, което е първото професионално издание на аржентинския футболен турнир. 1941 г. – Втората световна война: В Оберзалцбург се състои среща на българския министър-председател Богдан Филов с Хитлер, на която е постигнато съгласие за присъединяване на България към Тристранния пакт. 1942 г. – Втората световна война: Манила е превзета от японските сили. 1943 г. – Втората световна война: Започва отстъплението на германските войски от Кавказ. 1955 г. – Убит е президентът на Панама Хосе Антонио Ремон. 1956 г. – ФРГ създава първите си редовни военни части след Втората световна война – Бундесвер. 1958 г. – Влиза в действие първата българска подземна електроцентрала – ВЕЦ Батак. 1959 г. – От космодрума Байконур, СССР изстрелва първия в света изкуствен спътник на Луната – Луна 1. 1963 г. – Между София и Москва през Букурещ е установена радиорелейна линия, като е приета и излъчена в България първата телевизионна програма от чужбина. 1965 г. – Индонезия напуска ООН. 1967 г. – Кристиан Бърнард извършва втората успешна сърдечна трансплантация. 1988 г. – Канада и САЩ подписват договор за свободна търговия. 1998 г. – В Русия влизат в обращение нови рубли, за да се задържи инфлацията и възстанови доверието. 2001 г. – Сила Калдерон става първата жена губернатор на Пуерто Рико. 2006 г. – Покрив на ледена пързалка в Бавария рухва от дебелата снежна покривка, загиват 15 души, в т.ч. 11 деца. 2010 г. – В Пасто, Колумбия, вулканът Галерас изригва в 19:43 ч. местно време. Това се случва в началото на карнавала в този град. Родени 1642 г. – Мехмед IV, султан на Османската империя († 1693 г.) 1699 г. – Осман III, султан на Османската империя († 1757 г.) 1777 г. – Кристиан Даниел Раух, германски скулптор († 1857 г.) 1822 г. – Рудолф Клаузиус, германски физик († 1888 г.) 1827 г. – Пьотър Семьонов-Тяншански, руски географ († 1914 г.) 1834 г. – Тодор Бурмов, първи министър-председател на България († 1906 г.) 1837 г. – Милий Балакирев, руски композитор († 1910 г.) 1839 г. – Нешо Бончев, български възрожденец, литературен критик, педагог († 1878 г.) 1846 г. – Жул-Леон Дютрей дьо Рен, френски изследовател географ († 1894 г.) 1848 г. – Георги Тишев, български политик († 1929 г.) 1871 г. – Николаус Велтер, люксембургски писател, литературовед и държавник († 1951 г.) 1873 г. – Света Тереза от Лизио, френска монахиня и писателка († 1897 г.) 1878 г. – Христо Кабакчиев, български политик († 1940 г.) 1880 г. – Луи Брегет, френски авиоконструктор († 1956 г.) 1896 г. – Дзига Вертов, руски кинорежисьор († 1954 г.) 1897 г. – Иван Странски, български учен († 1979 г.) 1905 г. – Лев Шнирелман, руски математик († 1938 г.) 1905 г. – Тодор Мазаров, български тенор († 1975 г.) 1913 г. – Анна Ли, британска актриса († 2004 г.) 1917 г. – Вера Зорина, германска танцьорка († 2003 г.) 1920 г. – Айзък Азимов, американски писател от руски произход († 1992 г.) 1922 г. – Блага Димитрова, българска поетеса († 2003 г.) 1925 г. – Франческо Коласуоно, италиански духовник († 2003 г.) 1931 г. – Иван Велинов, български юрист († 2018 г.) 1936 г. – Роджър Милър, американски поп певец († 1992 г.) 1937 г. – Веско Зехирев, български актьор 1938 г. – Иън Брейди, британски сериен убиец († 2017 г.) 1946 г. – Илма Ракуза, швейцарска писателка 1948 г. – Николай Червенков, молдовски българист 1955 г. – Хриска Пейчева, българска плувкиня 1957 г. – Йоанна Пакула, американска актриса от полски произход 1958 г. – Владимир Овчинников, руски пианист 1958 г. – Красимир Рангелов, български скулптор 1967 г. – Тиа Карере, американска актриса 1968 г. – Куба Гудинг Джуниър, американски актьор 1968 г. – Олег Дерипаска, руски милиардер 1969 г. – Кристи Търлингтън, американски топмодел 1972 г. – Йосиф Шамли, български актьор († 2019 г.) 1975 г. – Олександър Шовковски, украински футболен вратар 1976 г. – Пас Вега, испанска актриса 1979 г. – Асен Гайдарджиев, български футболист 1981 г. – Мексимилиано „Макси“ Родригес, аржентински футболист 1983 г. – Кейт Босуърт, американска актриса 1986 г. – Аса Акира, американска порноактриса 1987 г. – Иван Колев, български волейболист 1987 г. – Шели Хениг, американска актриса 1991 г. – Давиде Сантон, италиански футболист 1993 г. – Амела Терзич, сръбска лекоатлетка Починали 826 г. – Адалхард, християнски светец (* 752 г.) 1543 г. – Франческо Канова да Милано, италиански композитор (* 1497 г.) 1557 г. – Понтормо, италиански художник (* 1494 г.) 1819 г. – Мари Луиз дьо Бурбон-Парм, кралица на Испания (* 1751 г.) 1861 г. – Фридрих Вилхелм IV, крал на Прусия (* 1795 г.) 1892 г. – Джордж Бидъл Еъри, британски астроном (* 1801 г.) 1917 г. – Едуард Тайлър, британски антрополог (* 1832 г.) 1921 г. – Теобалд фон Бетман-Холвег, немски политик (* 1856 г.) 1925 г. – Никола Петров, български борец (* 1873 г.) 1926 г. – Такааки Като, Министър-председател на Япония (* 1860 г.) 1955 г. – Хосе Антонио Ремон, президент на Панама (* 1908 г.) 1960 г. – Фаусто Копи, италиански велосипедист (* 1919 г.) 1960 г. – Фридрих Адлер, австрийски политик (* 1979 г.) 1963 г. – Дик Пауъл, американски актьор (* 1904 г.) 1967 г. – Иван Кинов, български политик (* 1893 г.) 1992 г. – Иван Недев, български политик (* 1918 г.) 1995 г. – Сиад Баре, президент на Сомалия (* 1919 г.) 1996 г. – Карл Тарговник, унгарски психиатър (* 1915 г.) 2000 г. – Нат Адърли, американски композитор (* 1931 г.) 2000 г. – Патрик О'Брайън, британски писател (* 1914 г.) 2005 г. – Арнолд Денкер, американски шахматист (* 1914 г.) 2005 г. – Едо Муртич, хърватски художник (* 1921 г.) 2005 г. – Сирил Флетчър, британски комедиант (* 1913 г.) 2019 г. – Димитър Симеонов, български музикант, диригент и преподавател (* 1932 г.) 2019 г. – Кръстьо Станишев, български поет и преводач (* 1933 г.) Празници Църквата почита паметта на Свети Силвестър Римски 102


source: wikipedia

text: 2 февруари е 33-тият ден в годината според григорианския календар. Остават 332 дни до края на годината (333 през високосна година). Събития 962 г. – Отон I е коронован в Рим, като първия император на Свещената римска империя след почти 40 години; в Германия тази дата се приема за ден на основаването на нацията. 1033 г. – Бургундия се присъединява към Свещената Римска империя. 1536 г. – Испанският конкистадор Педро де Мендоса основава Буенос Айрес. 1568 г. – Открити са Соломоновите острови. 1701 г. – Петър I издава указ за основаване на Балтийски флот. 1709 г. – Случайно минаващ кораб прибира от остров Мас-о-Тера корабокрушенеца Александър Селкирк – първообраз на героя на Даниел Дефо Робинзон Крузо. 1811 г. – Руски заселници основават американския град Форт Рос. 1846 г. – Най-богатите квартали на Пловдив са почти унищожени от пожар. 1848 г. – Мексиканско-американска война: Подписан е договора Гуадалупе Идалго, който слага край на войната, а Мексико отстъпва на САЩ повече от половината от своята територия. 1863 г. – Американският писател Самюъл Клемънс започва да публикува с псевдонима си Марк Твен. 1896 г. – Престолонаследникът на българския трон княз Борис III Търновски приема православието; негов кръстник става руският император Николай II. 1932 г. – Обществото на народите свиква Женевска конференция по разоръжаване с участие на 63 държави. 1940 г. – Военната колегия на Върховния съд на СССР осъжда бившият ръководител на НКВД Николай Ежов на смърт чрез разстрел. 1940 г. – Дебют на сцена на американския певец Франк Синатра. 1943 г. – Втората световна война: Последните германски военни части в Битката при Сталинград капитулират. 1945 г. – В нощта на 1 срещу 2 февруари са изпълнени смъртните присъди на т.нар. Народен съд, като са разстреляни Богдан Филов и княз Кирил Преславски. 1946 г. – Унгария е обявена за република. 1951 г. – XXVII народно събрание приема нов Наказателен кодекс, копиран от съветското законодателство, станал основа за репресиите през 1950-те години. 1971 г. – В иранския град Рамсар е подписана Конвенция за защита на влажните зони. 1982 г. – Сирийската редовна армия започва да бомбардира град Хама, за да потуши избухналото под ръководството на Мюсюлманското братство въстание – загиват между 10 и 25 хил. души (според Амнести Интернешънъл). 1990 г. – В ЮАР е обявена за легална дейността на забранения дотогава Африкански национален конгрес. 2004 г. – Швейцарският тенисист Роджър Федерер става водач в Световната ранглиста по тенис за мъже – позиция, която удържа за рекордните 237 последователни седмици. Родени 1495 г. – Бона Сфорца, полска кралица († 1557 г.) 1522 г. – Лодовико Ферари, италиански математик († 1565 г.) 1616 г. – Себастиан Бурдон, френски художник († 1671 г.) 1649 г. – Бенедикт XIII, римски папа († 1730 г.) 1650 г. – Нел Гуин, английска актриса († 1687 г.) 1669 г. – Луи Маршан, френски музикант († 1732 г.) 1700 г. – Йохан Кристоф Готшед, немски писател († 1766 г.) 1754 г. – Шарл Морис дьо Талейран, френски политик († 1838 г.) 1762 г. – Джироламо Крешентини, италиански певец, кастрат († 1846 г.) 1767 г. – Хайнрих Фридрих Линк, германски ботаник († 1850 г.) 1822 г. – Огюст Дозон, френски дипломат († 1890 г.) 1827 г. – Атанас Илиев, български просветен деец († 1927 г.) 1852 г. – Освалд Ахенбах, немски художник († 1905 г.) 1855 г. – Христо Никифоров, български политик († 1918 г.) 1864 г. – Дядо Благо, български детски писател († 1938 г.) 1876 г. – Илия Докторов, български революционер († 1947 г.) 1879 г. – Пано Ангелов, български революционер († 1903 г.) 1879 г. – Стоян Бъчваров, български революционер († 1903 г.) 1882 г. – Джеймс Джойс, ирландски писател († 1941 г.) 1882 г. – Фридрих Долман, немски генерал († 1944 г.) 1889 г. – Жан дьо Латр дьо Тасини, френски маршал († 1952 г.) 1890 г. – Тале Андонов, български революционер († ? г.) 1894 г. – Жорж Папазов, български художник и писател († 1972 г.) 1896 г. – Казимеж Куратовски, полски математик († 1980 г.) 1899 г. – Паула Хайман, немски психиатър († 1982 г.) 1904 г. – Валерий Чкалов, съветски летец († 1938 г.) 1904 г. – Петер Блос, немски психоаналитик († 1997 г.) 1905 г. – Айн Ранд, американски писателка, родена в Русия († 1982 г.) 1911 г. – Александър Бурмов, български историк († 1965 г.) 1917 г. – Димитър Ангелов, български историк († 1996 г.) 1919 г. – Петър Петров, български шахматист († 2005 г.) 1920 г. – Алберт Шац, учен, микробиолог († 2005 г.) 1922 г. – Ефтим Змията, български борец 1922 г. – Стоянка Мутафова, българска актриса († 2019 г.) 1926 г. – Валери Жискар д'Естен, президент на Франция († 2020 г.) 1926 г. – Григор Стоичков, български политик († 2016 г.) 1927 г. – Иван Хаджирачев, български актьор († 1981 г.) 1933 г. – Брана Црънчевич, сръбски писател († 2011 г.) 1940 г. – Томас Диш, американски писател († 2008 г.) 1947 г. – Фара Фосет, американска актриса († 2009 г.) 1949 г. – Брент Спайнър, американски актьор 1953 г. – Константин Сиденко, руски офицер 1955 г. – Лешек Енгелкинг, полски писател, критик и преводач 1956 г. – Аднан Октар, турски интелектуалец 1966 г. – Андрей Чесноков, руски тенисист 1969 г. – Валери Карпин, руски футболист 1969 г. – Гошо Гинчев, български футболист 1969 г. – Игор Шалимов, руски футболист 1971 г. – Арли Ховер, испанска актриса 1971 г. – Петко Петков, български футболист 1972 г. – Дана Интернешънъл, израелска поп певица 1972 г. – Клара Добрев, съпруга на министър-председателя на Унгария 1977 г. – Шакира, колумбийска певица 1978 г. – Бари Фъргюсън, шотландски футболист 1978 г. – Джоел Брюйер, басист и член на групата „Thousand Foot Krutch“ 1981 г. – Ду Бала, бразилски футболист 1982 г. – Йон Ким, корейска състезателка по голф 1987 г. – Жерар Пике, испански футболист 1990 г. – Боян Табаков, български футболист 1993 г. – Николета Караколева, българска футболистка Починали 880 г. – Бруно, херцог на Саксония (* ок. 830/840) 1054 г. – Ярослав I, велик княз на Киевска Рус (* ок. 980) 1211 г. – Аделхайд фон Майсен, германска принцеса (* ок. 1160 г.) 1218 г. – Константин, Княз на Владимирско-Суздалско княжество (* 1186 г.) 1594 г. – Джовани Пиерлуиджи да Палестрина, италиански композитор (* 1514 г.) 1660 г. – Говерт Флинк, холандски художник (* 1615 г.) 1688 г. – Абраам Дюкен, френски морски офицер (* 1610 г.) 1704 г. – Гийом Франсоа дьо Лопитал, френски математик (* 1661 г.) 1766 г. – Йохан Кристоф Готшед, немски писател (* 1700 г.) 1769 г. – Климент XIII, италиански папа (* 1693 г.) 1873 г. – Елена Павловна, велика руска княгиня (* 1807 г.) 1884 г. – Иларион Ловчански, български екзарх (* 1800 г.) 1901 г. – Марко Милянов, кучински войвода (* 1833 г.) 1902 г. – Емануил Манолов, български композитор (* 1860 г.) 1905 г. – Адолф Бастиан, немски лекар († 1826 г.) 1907 г. – Димитрий Менделеев, руски химик (* 1834 г.) 1908 г. – Петър Христов Германчето, български революционер (* 1867 г.) 1909 г. – Адолф Щьокер, немски политик (* 1835 г.) 1913 г. – Карл Лавал, шведски инженер (* 1845 г.) 1927 г. – Петър Иванов, български просветен деец (* 1847 г.) 1928 г. – Спас Вацов, български метеоролог (* 1856 г.) 1934 г. – Иван Димитриев Гешов, български политик (* 1854 г.) 1938 г. – Григор Попев, български революционер (* 1869 г.) 1941 г. – Янко Сакъзов, български политик (* 1860 г.) 1942 г. – Даниил Хармс, руски драматург (* 1905 г.) 1943 г. – Гюнтер Ангерн, германски офицер (* 1893 г.) 1944 г. – Иван Димитров, български художник (* 1850 г.) 1945 г. – Александър Радолов, български политик (* 1883 г.) 1945 г. – Кирил Преславски, български княз (* 1895 г.) 1949 г. – Теодорос Нацинас, гръцки просветен деец (* 1872 г.) 1950 г. – Сребро Бабаков, български комунист (* 1908 г.) 1954 г. – Трифон Кунев, български поет и фейлетонист (* 1880 г.) 1957 г. – Ищван Холош, унгарски лекар (* 1872 г.) 1962 г. – Христо Шалдев, български революционер (* 1876 г.) 1968 г. – Зигфрид Расп, немски генерал (* 1898 г.) 1969 г. – Борис Карлоф, английски актьор (* 1887 г.) 1970 г. – Бъртранд Ръсел, британски философ, Нобелов лауреат през 1950 (* 1872 г.) 1974 г. – Марилуизе Флайсер, немска писателка (* 1901) 1976 г. – Златьо Бояджиев, български художник (* 1903 г.) 1979 г. – Сид Вишъс, английски музикант (Sex Pistols) (* 1957 г.) 1987 г. – Карлош Жозе Кастильо, бразилски футболист (* 1927 г.) 1995 г. – Фред Пери, английски тенисист (* 1909 г.) 1996 г. – Джийн Кели, американски актьор (* 1912 г.) 1998 г. – Реймънд Кетъл, американски психолог (* 1905 г.) 2000 г. – Владимир Гранов, френски психиатър (* 1924 г.) 2000 г. – Тодор Попов, български композитор (* 1921 г.) 2005 г. – Макс Шмелинг, немски боксьор (* 1905 г.) 2008 г. – Джошуа Лидърбърг, американски генетик, Нобелов лауреат през 1958 г. (* 1925 г.) 2010 г. – Карандаш, български карикатурист (* 1924 г.) 2014 г. – Филип Хофман, американски актьор (* 1967 г.) 2022 г. – Моника Вити, италианска киноактриса (* 1931 г.) Празници ООН – Световен ден на влажните зони и водолюбивите птици (по повод на Рамсарската конвенция от 1971 г., за първи път се отбелязва през 1997 г.) Петльовден (Ден на мъжката рожба) Зимна Богородица – славянски празник в българския народен календар Сретение Господне – 40 дни от раждането на Иисус Христос Азербайджан – Ден на младежта Бразилия – Официален празник на град Порту Алегри – ден на Nossa Senhora dos Navegantes, патрон на града Италия – Празник на град Шака САЩ и Канада – Ден на мармота Тайланд – Ден на изобретателя (от 1995 г.) и Национален ден на земеделието 202


text: 2 март е 61-вият ден в годината според григорианския календар (62-ри през високосна година). Остават 304 дни до края на годината. Събития 986 г. – Луи V става крал на франките. 1353 г. – Османските турци завладяват голямата крепост Галиполи, изходна база за завладяване на балкански територии. 1498 г. – По време на колонизаторското си плаване Вашко да Гама пристига в днешен Мозамбик. 1699 г. – Френският изследовател Пиер Ле Мойн д’Ибервил открива устието на река Мисисипи (САЩ). 1796 г. – 26-годишният генерал Наполеон Бонапарт е назначен за командващ френската армия в Италия. 1831 г. – Създаден е окръг Айония в щата Мичиган, САЩ. 1855 г. – Александър II става цар на Русия. 1877 г. – Избирателната комисия в САЩ след преразглеждане на изборните резултати обявява за президент Ръдърфорд Хейс. 1896 г. – Великите сили признават Фердинанд I за княз на България. 1919 г. – В Москва е открит първият конгрес на Комунистическия интернационал. 1933 г. – В Ню Йорк се състои премиерата на филма Кинг Конг. 1949 г. – Американският пилот Джеймс Галахън завършва със самолет „Lucky Lady II“ (B-50 Superfortress) първия в историята околосветски полет без прекъсване с 4 зареждания с гориво във въздуха. 1941 г. – Втора световна война: Първите германски войници влизат в България след присъединяването към пакта. 1951 г. – В NBA се провежда първият мач на звездите. 1951 г. – Пощенска спестовна каса и множество по-малки банки са обединени в Държавна спестовна каса (след 1999 г. – Банка ДСК) 1954 г. – УЕФА взема решение за учредяване на футболната Купа на европейските шампиони. 1962 г. – В Мианмар ген. У Не Вин осъществява военен преврат, при който на власт идва Партията на бирманската социалистическа програма. Провъзгласен е „бирманският път към социализма“. 1969 г. – Състои се първият изпитателен полет на френско-английския свръхзвуков пътнически самолет Конкорд. 1969 г. – На остров Джънбао избухва престрелка между съветски и китайски граничари, която по-късно прераства във въоръжен конфликт между двете държави. 1970 г. – Родезия се провъзгласява за република и скъсва всякаква връзка с Британската корона. 1983 г. – В Англия фирмите Sony, Philips и Polygram за първи път демонстрират съвместната си разработка – компактдиск. 1987 г. – Закрита е корпорацията Америкън Моторс. 1989 г. – Дванадесет страни от Европейската общност постигат съгласие за забрана на всякакви фреонови продукти до края на века. 1995 г. – Изследователи във Фермилаб обявяват откриването на топ кварк. 1998 г. – Данните, изпратени от космическата сонда Галилео показват, че на луната Европа, спътник на Юпитер, има течен океан под дебел слой лед. 2017 г. – На официална конференция в Москва са добавени към периодичната таблица елементите московий, тенесин и оганесон. Родени 1316 г. – Робърт II Стюарт, крал на Шотландия († 1390 г.) 1459 г. – Адриан VI, римски папа († 1523 г.) 1481 г. – Франц фон Зикинген, германски вожд († 1523 г.) 1793 г. – Сам Хюстън, президент на Република Тексас († 1863 г.) 1810 г. – Лъв XIII, римски папа († 1903 г.) 1817 г. – Янош Арани, унгарски поет († 1882 г.) 1824 г. – Бедржих Сметана, чешки композитор († 1824 г.) 1834 г. – Лев Иванов, руски балетмайстор († 1901 г.) 1859 г. – Шалом Алейхем, руски новелист († 1916 г.) 1861 г. – Никола Иванов (офицер), български генерал († 1940 г.) 1865 г. – Калин Найденов, български генерал († 1925 г.) 1876 г. – Пий XII, римски папа († 1958 г.) 1880 г. – Мицумаса Йонаи, министър-председател на Япония († 1948 г.) 1894 г. – Александър Опарин, руски биолог († 1980 г.) 1900 г. – Курт Вайл, германски композитор († 1950 г.) 1903 г. – Хари Гизе, немски актьор († 1991 г.) 1910 г. – Валтер Тил, германски учен († 1943 г.) 1913 г. – Георги Фльоров, руски физик († 1990 г.) 1914 г. – Мартин Рит, американски режисьор († 1990 г.) 1919 г. – Дженифър Джоунс, американска актриса († 2009 г.) 1925 г. – Ефим Гелер, украински шахматист († 1998 г.) 1925 г. – Николай Янков, български литературовед († 1982 г.) 1926 г. – Мъри Ротбард, американски икономист († 1995 г.) 1928 г. – Гиньо Ганев, български политик († 2016 г.) 1930 г. – Том Улф, американски писател († 2018 г.) 1931 г. – Михаил Горбачов, президент на СССР, Нобелов лауреат през 1990 г. († 2022 г.) 1937 г. – Абделазиз Бутефлика, алжирски президент († 2021 г.) 1938 г. – Александър Костов, български футболист († 2019 г.) 1939 г. – Йоаникий Сливенски, митрополит на Сливенска митрополия 1940 г. – Фредерик ван Зейл Слаберт, южноафрикански политик († 2010 г.) 1942 г. – Джон Ървинг, американски писател 1942 г. – Лу Рийд, американски певец († 2013 г.) 1943 г. – Питър Строб, американски писател († 2022 г.) 1948 г. – Рори Галахър, ирландски китарист († 1995 г.) 1955 г. – Шоко Асахара, японски терорист († 2018 г.) 1956 г. – Марк Евънс, австралийски китарист 1962 г. – Джон Бон Джоуви, американски певец 1963 г. – Таню Киряков, български спортист 1966 г. – Ани Вълчанова, българска актриса 1968 г. – Даниел Крейг, английски актьор 1972 г. – Моник Швитер, швейцарска писателка и актриса 1976 г. – Даниил Страхов, руски актьор 1977 г. – Георги Вачев, български актьор 1982 г. – Кевин Курани, германски футболист 1983 г. – Рейчъл Рокс, американска порноактриса 1988 г. – Джеймс Артър, английски певец 1989 г. – Марсел Хиршер, австрийски скиор Починали 1333 г. – Владислав I Локетек, крал на Полша (* 1260 г.) 1782 г. – Софи Френска, френска благородничка (* 1734 г.) 1791 г. – Джон Уесли, основател на методистката църква (* 1703 г.) 1797 г. – Хорас Уолпоул, английски политик (* 1717 г.) 1835 г. – Франц II, първи император на Австрийската империя (* 1768 г.) 1840 г. – Хайнрих Вилхелм Олберс, немски астроном (* 1758 г.) 1855 г. – Николай I, император на Русия (* 1796 г.) 1885 г. – Жозеф Алфред Сере, френски математик (* 1819 г.) 1895 г. – Алексей Михайлович, руски велик княз (* 1875 г.) 1895 г. – Исмаил Паша, владетел на Египет (* 1830 г.) 1899 г. – Николай Палаузов, български възрожденец (* 1819 г.) 1905 г. – Димитър Добрович, български художник (* 1846 г.) 1930 г. – Дейвид Хърбърт Лорънс, английски писател (* 1885 г.) 1939 г. – Димитър Страшимиров, български филолог (* 1868 г.) 1939 г. – Хауърд Картър, британски археолог (* 1874 г.) 1946 г. – Евтим Дабев, български политик (* 1864 г.) 1948 г. – Ейбрахам Брил, американски психиатър (* 1874 г.) 1978 г. – Бохуслав Хавранек, чешки езиковед (* 1893 г.) 1980 г. – Ярослав Ивашкевич, полски писател (* 1894 г.) 1982 г. – Филип Дик, американски писател (* 1928 г.) 1987 г. – Рандолф Скот, американски актьор и режисьор (* 1898 г.) 1991 г. – Серж Генсбур, френски поет и певец (* 1928 г.) 1992 г. – Санди Денис, американска актриса (* 1937 г.) 1993 г. – Иван Иванов, български музикант (* 1935 г.) 1999 г. – Дъсти Спрингфийлд, британска певица (* 1939 г.) 2006 г. – Илия Пенев, български актьор (* 1933 г.) 2007 г. – Анри Троая, френски историк и биограф (* 1911 г.) 2009 г. – Жоао Виейра, президент на Гвинея-Бисау (* 1939 г.) 2016 г. – Петко Бочаров, български журналист (* 1919 г.) Празници Етиопия – Празник в чест на победата при Адуа Мароко – Ден на независимостта (от Франция и Испания, 1956 г., национален празник) Мианмар – Ден на земеделеца 302


text: 2 април е 92-рият ден в годината според григорианския календар (93-ти през високосна). Остават 273 дни до края на годината. Събития 1512 г. – Испанският мореплавател Хуан Понсе де Леон достига източното американско крайбрежие и нарича полуострова Флорида. 1861 г. – Йосиф Соколски е ръкоположен от римския папа за архиепископ на Униатската църква в България. 1889 г. – Американецът Чарлз Хол патентова нов метод за производство на алуминий. 1912 г. – Проведени са първите изпитания на презокеанския лайнер Титаник. 1915 г. – В България е дадена амнистия за престъпления по печата, при избори и при публични събрания. 1917 г. – Първа световна война: Американският конгрес гласува САЩ да влязат във война с Германия. 1917 г. – С Декрета за отмяна на вероизповедалните и национални ограничения е премахната Линията на уседналост в Русия. 1924 г. – С Определение No 1 на Върховен касационен съд на основата на Закона за защита на държавата са забранени БКП, Партията на труда, БКМС и техните синдикални и кооперативни организации. 1956 г. – Започва Априлският пленум на ЦК на БКП, който осъжда култа към личността на Вълко Червенков, и Тодор Живков застава начело на БКП. 1958 г. – Националният съвет по аеронавтика на САЩ е преобразуван в НАСА. 1962 г. – Йемен става член на ЮНЕСКО. 1962 г. – Отбелязано е раждането на 8-милионния българин. 1964 г. – СССР изстрелва космическия апарат Зонд 1. 1972 г. – Актьорът Чарли Чаплин се завръща в САЩ за първи път, откакто е обявен за комунист по време на Маккартизма. 1978 г. – По CBS започва излъчването на сапунената опера Далас, което продължава 13 години. 1982 г. – Фолкландска война: Войната започва с нахлуването на Аржентина на Фолкландските острови. 1989 г. – Ясер Арафат е избран за президент на самопровъзгласилата се палестинска държава. 1992 г. – В Ню Йорк, мафиотският бос Джон Готи е осъден на доживотен затвор за убийства и рекет. 1996 г. – Русия и Беларус подписват договор за по-тясно политическо и икономическо сътрудничество в рамките на ОНД. 2004 г. – Членство на България в НАТО: С издигане на българското знаме в Брюксел се обявява присъединяването на България към НАТО. 2005 г. – Умира папа Йоан Павел II на 84-годишна възраст, милиони католици пътуват до Рим, Италия, за да му отдадат последна почит. Родени 747 г. – Карл Велики, крал на франките от 768 г. († 814 г.) 1348 г. – Андроник IV Палеолог, византийски император († 1385 г.) 1527 г. – Абрахам Ортелий, фламандски картограф († 1598 г.) 1725 г. – Джакомо Казанова, венециански авантюрист и писател († 1798 г.) 1798 г. – Аугуст Хайнрих Хофман фон Фалерслебен, немски писател († 1874 г.) 1805 г. – Ханс Кристиан Андерсен, датски писател и поет († 1875 г.) 1821 г. – Георги Раковски, български революционер и национален герой († 1867 г.) 1833 г. – Август Александър Ярнефелт, руски офицер († 1896 г.) 1840 г. – Емил Зола, френски писател († 1902 г.) 1862 г. – Никълъс Мъри Бътлър, президент на Колумбийския университет, Нобелов лауреат († 1947 г.) 1872 г. – Никола Мушанов, български политик, министър-председател на България начело на три правителства († 1951 г.) 1874 г. – Петър Цанев, български военен деец 1881 г. – Димитър Настев, български военен деец († 1952 г.) 1884 г. – Александър Брус Биеласки, американски юрист († 1964 г.) 1891 г. – Георги Апостолов, български архитект († 1967 г.) 1891 г. – Макс Ернст, германски художник († 1976 г.) 1899 г. – Саздо Иванов, български учен († 1996 г.) 1899 г. – Цеко Торбов, български философ, правист, преводач († 1987 г.) 1910 г. – Георги Богданов, български художник († 1974 г.) 1910 г. – Иван Апостолов, български юрист († 1981 г.) 1914 г. – Алек Гинес, английски актьор († 2000 г.) 1915 г. – Джика Петреску, румънски композитор и певец († 2006 г.) 1926 г. – Едгар Хилзенрат, немски писател († 2018 г.) 1926 г. – Джак Брабам, австралийски пилот от Формула 1 († 2014 г.) 1927 г. – Ференц Пушкаш, унгарски футболист († 2006 г.) 1928 г. – Тодор Атанасов, български художник († 1985 г.) 1930 г. – Стефка Съботинова, българска народна певица († 2010 г.) 1932 г. – Йоанна Хмелевска, полска писателка († 2013 г.) 1933 г. – Константин Павлов, български поет и драматург († 2008 г.) 1934 г. – Брайън Глоувър, британски актьор († 1997 г.) 1939 г. – Марвин Гей, американски музикант († 1984 г.) 1940 г. – Адриан Зелер, френски политик († 2009 г.) 1940 г. – Пейчо Пеев, български шахматист († 2007 г.) 1948 г. – Димитрис Митропанос, гръцки певец († 2012 г.) 1951 г. – Моритеру Уешиба, айкидистки дошу 1961 г. – Иван Домусчиев, български лекар 1972 г. – Томас Главинич, австрийски писател 1976 г. – Люси Дяковска, българска поп-певица 1979 г. – Аслъ Тандоган, турска актриса 1979 г. – Джеси Кармайкъл, американски музикант 1981 г. – Бетани Джой Галеоти, американска актриса, певица и музикант 1982 г. – Давид Ферер, испански тенисист 1983 г. – Дончо Атанасов, български футболист 1985 г. – Ниджат Мамедов, азербайджански шахматист 1986 г. – Андрис Биедринш, латвийски баскетболист 1987 г. – Сезгин Мехмед, български политик и икономист Починали 1118 г. – Балдуин дьо Булон, крал на Йерусалимското кралство (* ок. 1058) 1314 г. – Анджело ди Сполети, францискански монах, убит в Маврокастро 1657 г. – Фердинанд III (Свещена Римска империя), император на Свещената римска империя (* 1608 г.) 1872 г. – Самюъл Морз, американски изобретател на Морзовата азбука (* 1791 г.) 1885 г. – Джеймс Едуард Александър, английски колонизатор, (* 1803 г.) 1905 г. – Цено Куртев, български военен и революционер (* 1877 г.) 1914 г. – Урс Видмер, швейцарски писател (* 1938 г.) 1914 г. – Паул фон Хайзе, германски писател, Нобелов лауреат (* 1830 г.) 1919 г. – Херман Хелмер, австрийски архитект (* 1849 г.) 1940 г. – Пенчо Георгиев, български художник (* 1900 г.) 1948 г. – Али Сабахатин, турски писател (* 1907 г.) 1963 г. – Любомир Бобчевски, български актьор (* 1897 г.) 1972 г. – Франц Халдер, германски генерал (* 1884 г.) 1974 г. – Жорж Помпиду, президент на Франция (* 1911 г.) 1977 г. – Орлин Василев, български писател (* 1904 г.) 1993 г. – Кирил Серафимов, български физик (* 1932 г.) 1995 г. – Ханес Алфвен, шведски физик, Нобелов лауреат (* 1908 г.) 2000 г. – Томазо Бушета, италиански мафиот (* 1928 г.) 2005 г. – Йоан Павел II, римски папа (* 1920 г.) 2007 г. – Божин Ласков, български футболист (* 1922 г.) 2014 г. – Веселина Цанкова, българска писателка (* 1931 г.) Празници Международен ден на детската книга ООН – Световен ден на осведомеността за Аутизъм (от 2008 г.) България – Празник на община Ценово Аржентина – Ден на Малвински острови Беларус и Русия – Ден на Съединението на народите Тайланд – Ден за опазване на наследството (от 1995 г.) 402


text: 2 май е 122-рият ден в годината според григорианския календар (123-ти през високосна). Остават 243 дни до края на годината. Събития 1494 г. – Христофор Колумб открива Ямайка. 1803 г. – САЩ купуват от Франция областта Луизиана. 1808 г. – Избухва Полуостровната война: Жителите на Мадрид се вдигат на бунт срещу френската окупация. 1876 г. – Георги Бенковски обявява преждевременно началото на Априлското въстание. 1889 г. – Менелик II, император на Етиопия, подписва договор с армията на Италия, който дава на Етиопия контрол над Еритрея. 1925 г. – В България със закон е създадена жандармерия с численост 6800 души. 1933 г. – Съобщено е за появата на Чудовището от Лох Нес. 1935 г. – Бенито Мусолини издава заповед за нахлуване на армията на Италия в Абисиния. 1945 г. – Втората световна война: Съветският съюз обявява завладяването на Берлин и съветските войници издигат своето червено знаме над сградата на Райхстага. Германските сили се предават в Италия, а в Триест на армията на Нова Зеландия. 1945 г.- България във Втората световна война:започва водената от Първа българска армия Австрийска операция в която българските войски навлизат на територията на източна Австрия преследвайки германските войски от група армии „Е“. 1952 г. – От Лондон до Йоханесбург е извършен първият полет с реактивен пътнически самолет. 1955 г. – Тенеси Уилямс печели Пулицър за Котка върху горещ ламаринен покрив. 1969 г. – Британският лайнер Queen Elizabeth 2 потегля на своето първо пътуване до Ню Йорк. 1997 г. – На 44-годишна възраст Тони Блеър от Лейбъристка партия става най-младият министър-председател на Обединеното кралство за последните 185 години. 1997 г. – Русия приема закон за пълна ликвидация на химическото оръжие. 1998 г. – Учредена е Европейска централна банка в Брюксел, която има за цел да формулира и прилага монетарната политика на Европейския съюз. 1999 г. – Започва излъчване на международния сателитен канал ТВ България на БНТ. 2011 г. – Осама бин Ладен, „организаторът на Атентатите от 11 септември 2001 г.“ и най-издирваният терорист в света, е убит от екип на американските военноморски части „Тюлени“ в Абботабад, Пакистан. Родени 1588 г. – Етиен Паскал, френски любител-математик († 1651 г.) 1602 г. – Атанасий Кирхер, германски свещеник и учен († 1680 г.) 1660 г. – Алесандро Скарлати, италиански композитор († 1725 г.) 1729 г. – Екатерина II, императрица на Русия († 1796 г.) 1764 г. – Фридрик фон Генц, германски политик и дипломат († 1832 г.) 1772 г. – Новалис, германски поет и философ († 1801 г.) 1859 г. – Джеръм К. Джеръм, английски писател († 1927 г.) 1860 г. – Теодор Херцел, австрийски ционист († 1904 г.) 1886 г. – Готфрид Бен, немски поет, есеист и драматург († 1956 г.) 1890 г. – Едуард Смит, американски писател († 1965 г.) 1892 г. – Манфред фон Рихтхофен, германски авиатор († 1918 г.) 1902 г. – Алан Маршал, австралийски писател († 1984 г.) 1903 г. – Бенджамин Спок, американски педиатър († 1998 г.) 1903 г. – Бинг Крозби, американски певец и актьор († 1977 г.) 1921 г. – Сатяджит Рей, индийски режисьор († 1992 г.) 1925 г. – Джон Невил, английски актьор († 2011 г.) 1926 г. – Георги Павлов, български народен певец († 2010 г.) 1927 г. – Александър Мирер, руски писател († 2001 г.) 1930 г. – Стойчо Мазгалов, български актьор († 2006 г.) 1935 г. – Файсал II, крал на Ирак († 1958 г.) 1935 г. – Луис Суарес Мирамонтес, испански футболист и треньор 1939 г. – Леонид Каневски, руски актьор 1942 г. – Жак Рох, белгийски президент на МОК († 2021 г.) 1944 г. – Франц Инерхофер, австрийски писател († 2002 г.) 1945 г. – Йосиф Сърчаджиев, български актьор 1946 г. – Любомир Младенов, български актьор 1947 г. – Филип Херевеге, белгийски диригент 1950 г. – Вячеслав Кушев, български композитор 1950 г. – Желязко Петров, български политик 1950 г. – Лу Грам, американски певец 1950 г. – Мухарем Сербезовски, сръбски певец 1951 г. – Боян Дуранкев, български икономист и маркетолог 1954 г. – Елиът Голдентал, американски филмов композитор 1955 г. – Донатела Версаче, италианска модна дизайнерка 1962 г. – Джими Уайт, английски снукър играч 1963 г. – Тончо Токмакчиев, български актьор 1968 г. – Евтим Милошев, български телевизионен продуцент 1969 г. – Беноа Кое, френски футболист 1970 г. – Костадин Видолов, български футболист 1970 г. – Койна Русева, българска актриса 1970 г. – Тошко Хаджитодоров, български сценарист 1971 г. – Бъз Калкинс, американски автомобилен състезател 1972 г. – Скалата, американски кечист и актьор 1974 г. – Венета Райкова, българска телевизионна водеща и писателка 1975 г. – Дейвид Бекъм, английски футболист 1977 г. – Александър Сано, български актьор 1980 г. – Тим Боровски, германски футболист 1985 г. – Лили Алън, английска певица Починали 373 г. – Атанасий I Александрийски, египетски духовник (* ок. 293) 756 г. – Шому, японски император (* 701 г.) 907 г. – Борис I, български цар (* 9 век) 1519 г. – Леонардо да Винчи, италиански архитект (* 1452 г.) 1685 г. – Адриан ван Остаде, холандски художник (* 1610 г.) 1855 г. – Александър Меншиков, руски дипломат (* 1787 г.) 1857 г. – Алфред дьо Мюсе, френски драматург (* 1810 г.) 1862 г. – Йосиф Волф, немски мисионер (* 1795 г.) 1864 г. – Джакомо Мейербер, германски композитор (* 1791 г.) 1926 г. – Цанко Церковски, български писател (* 1869 г.) 1930 г. – Исидор Гунсберг, британски шахматист (* 1854 г.) 1934 г. – Никола Ракитин, български писател (* 1885 г.) 1943 г. – Петър Мутафчиев, български историк (* 1883 г.) 1945 г. – Мартин Борман, нацистки служител (* 1900 г.) 1954 г. – Николай Райнов, български писател (* 1889 г.) 1957 г. – Джоузеф Маккарти, американски сенатор (* 1908 г.) 1969 г. – Франц фон Папен, германски генерал (* 1879 г.) 1972 г. – Едгар Хувър, директор на ФБР (* 1895 г.) 1985 г. – Атилио Бетега, италиански рали пилот (* 1953 г.) 1997 г. – Джон Екълз, американски неврофизиолог, Нобелов лауреат през 1963 г. (* 1903 г.) 2002 г. – Георги Мицков, български поет (* 1921 г.) 2003 г. – Блага Димитрова, българска поетеса (* 1922 г.) 2005 г. – Ви Ким Ви, президент на Сингапур (* 1915 г.) 2005 г. – Кенет Кларк, американски психолог (* 1914 г.) 2006 г. – Стефан Груев, български журналист (* 1922 г.) 2010 г. – Лин Редгрейв, британска актриса (* 1943 г.) 2011 г. – Осама бин Ладен, лидер на Ал-Кайда (* 1957 г.) 2015 г. – Мая Плисецкая, руска балерина (* 1925 г.) Празници Българска православна църква – Празник на Свети Цар Борис-Михаил Покръстител (Борисовден) Индонезия – Ден на националното образование Иран – Ден на учителя Мадрид (Испания) – Ден на региона на Мадрид Полша – Ден на националния флаг Харманли - Празник на град Харманли. 502


text: 2 юни е 153-тият ден в годината според григорианския календар (154-ти през високосна година). Остават 212 дни до края на годината. Събития 455 г. – Вандалите нападат, превземат и плячкосват Рим в продължение на 2 седмици. 575 г. – Започва понтификата на папа Бенедикт I. 657 г. – Свети Евгений I е избран за римски папа. 1537 г. – Папа Павел III издава забрана северноамериканските индианци да бъдат използвани като роби. 1848 г. – В Прага започва Панславянски конгрес в отговор на германския национализъм в териториите в Централна Европа, населени със славяни. 1873 г. – При поредния разпит на Атанас Узунов в Хасково османските власти успяват да установят неговата самоличност и да изтръгнат признание за съпричастността му към комитетската организация. 1876 г. – В подножието на връх Вола във Врачанската планина, след сражение с части на османската армия е прострелян на 1 юни смъртоносно Христо Ботев, като почитта се отдава традиционно на 2 юни. 1880 г. – Приет е първият Закон за устройство на съдилищата в България. 1885 г. – Костите на Георги Раковски са пренесени от Букурещ в България. 1896 г. – Италианецът Гулиелмо Маркони патентова радиото. 1901 г. – В Княжество България със закон окончателно е отменен натуралният десятък и е въведен поземлен данък. 1907 г. – В Хага започва Втората световна мирна конференция. 1915 г. – Централните сили предлагат България да нападне Сърбия и да завземе цяла Вардарска Македония и Поморавието, а след войната обещават съдействие за присъединяване на Южна Добруджа и Кавала. 1920 г. – Губернаторът на Беломорска Тракия ген. Шарпи напуска областта, тази предишна българска държавна територия губи автономния си режим на „Междусъюзническа Тракия“ и е напълно анексирана от Гърция. 1924 г. – Президентът на САЩ Калвин Кулидж подписва закон, който предоставя право за гласуване на индианците, родени в САЩ. 1946 г. – Италия след общонароден референдум е обявена за република, а жените получават избирателни права. 1953 г. – Състои се официалната коронация на кралицата на Великобритания Елизабет II в Уестминстърското абатство в Лондон, която е пряко предавана по телевизията. 1975 г. – Започва официално посещение в Народна република България на севернокорейския ръководител Ким Ир Сен. 1979 г. – Два милиона поляци посрещат папа Йоан Павел II при неговото първо посещение в Полша. 1983 г. – От СССР е изстрелян автоматичен космически апарат Венера 15. 1992 г. – При референдум в Дания е отхвърлен Маастрихтският договор. 1999 г. – Африканският национален конгрес печели 66% от гласовете на избори в ЮАР. 2003 г. – От космодрума в Байконур е изстрелян Марс експрес – първият междупланетен космически апарат на Европейската космическа агенция. 2004 г. – Регистрирано е първото обгазяване на Стара Загора. 2008 г. – Кола бомба избухва срещу посолството на Дания в Исламабад, Пакистан. Осем души загиват, а над 40 са ранени. Родени * 1535 г. – Лъв XI, римски папа († 1605 г.) 1740 г. – Донасиен Алфонс Франсоа дьо Сад, френски писател и философ († 1814 г.) 1821 г. – Йон Братиану, министър-председател на Румъния († 1891 г.) 1835 г. – Пий X, римски папа († 1914 г.) 1840 г. – Томас Харди, английски романист и поет († 1924 г.) 1857 г. – Карл Гелеруп, датски писател, Нобелов лауреат († 1919 г.) 1871 г. – Фьодор Токарев, съветски оръжеен майстор († 1968 г.) 1873 г. – Рачо Ангелов, български лекар († 1956 г.) 1876 г. – Константин Треньов, съветски писател († 1945 г.) 1880 г. – Тихомир Павлов, български публицист и общественик († 1937 г.) 1882 г. – Павел Шатев, български революционер († 1951 г.) 1884 г. – Адолфо Мелендес, испански спортен функционер († 1968 г.) 1900 г. – Асен Василиев, български изкуствовед и художник († 1981 г.) 1904 г. – Джони Вайсмюлер, американски плувец, олимпийски шампион († 1984 г.) 1920 г. – Марсел Райх-Раницки, германски литературен критик († 2013 г.) 1922 г. – Кармен Силвера, канадска актриса († 2002 г.) 1923 г. – Виолета Якова, българска партизанка († 1944 г.) 1930 г. – Чарлс Конрад, американски астронавт († 1999 г.) 1940 г. – Константинос II, крал на Гърция († 2023 г.) 1941 г. – Динко Дерменджиев, български футболист († 2019 г.) 1942 г. – Тони Бъзан, британски психолог († 2019 г.) 1946 г. – Венета Зюмбюлева, българска актриса († 2021 г.) 1946 г. – Ласе Халстрьом, шведски филмов режисьор 1949 г. – Владимир Луков, български поет 1951 г. – Лидия Михова, радиожурналист и озвучаващ актриса 1955 г. – Дейна Карви, американски актьор 1956 г. – Марк Полански, американски астронавт 1957 г. – Марк Лорънсън, английски футболист 1962 г. – Сибиле Берг, германска писателка 1970 г. – Би-Риъл – американски рапър 1970 г. – Георги Донков, български футболист 1971 г. – Антъни Монтгомъри, американски актьор 1972 г. – Уентуърт Милър, американски актьор 1978 г. – Роберт Петров, македонски футболист 1978 г. – Джъстин Лонг, американски актьор 1981 г. – Николай Давиденко, руски тенисист 1985 г. – Джулия Микелини, италианска актриса 1987 г. – Атанас Чипилов, български футболист 1988 г. – Серхио Агуеро, аржентински футболист Починали 1831 г. – Константин Павлович, велик княз на Русия (* 1779 г.) 1876 г. – Иван Преснаков, български революционер (* 1852 г.) 1882 г. – Джузепе Гарибалди, италиански революционер (* 1807 г.) 1905 г. – Иван Тодев, български революционер (* 1877 г.) 1930 г. – Жул Паскин, френски художник (* 1885 г.) 1935 г. – Апостол Дограмаджиев, български революционер (* 1882 г.) 1940 г. – Гунчо Гунчев, български географ (* 1904 г.) 1952 г. – Наум Торбов, български архитект (* 1880 г.) 1968 г. – Андре Матьо, канадски пианист и композитор (* 1929 г.) 1968 г. – Йордан Матев, български актьор (* 1928 г.) 1971 г. – Тодор Георгиев, български офицер (* 1882 г.) 1978 г. – Сантяго Бернабеу Йесте, испански футболист (* 1895 г.) 1988 г. – Радж Капур, индийски актьор (* 1924 г.) 2004 г. – Николай Гяуров, български певец (* 1929 г.) 2008 г. – Бо Дидли, американски блус певец (* 1928 г.) 2009 г. – Венцел Райчев, български социолог (* 1930 г.) 2007 г. – Волфганг Хилбиг, германски писател (* 1941 г.) 2009 г. – Дейвид Едингс, американски писател (* 1931 г.) 2014 г. – Александър Шулгин, американски химик и фармаколог (* 1925 г.) 2015 г. – Ъруин Роуз, американски биолог (* 1926 г.) Празници България – ден на село Новоселец България – Ден на Христо Ботев и на загиналите за свободата и независимостта на България. Този ден се чества на тази дата, въпреки че фактическата дата на смърт на Христо Ботев е 1 юни. България – Празник на село Алеково (област Силистра) Италия – Ден на републиката (1946 г.) 602


text: 2 юли е 183-тият ден в годината според григорианския календар (184-ти през високосна). Остават 182 дни до края на годината. Събития 1556 г. – Русия завладява и присъединява Астраханското ханство. 1644 г. – Английска гражданска война: Състои се Битката при Марстън Мур. 1776 г. – Континенталният конгрес гласува за обявяване на независимост на Тринадесетте колонии (САЩ) от Великобритания. 1819 г. – Със закон в Англия се забранява наемането на деца под 9 години във фабриките и се ограничава работния ден до 12 часа за децата до 16-годишна възраст. 1853 г. – С преминаването на река Прут от руската армия започва Кримската война. 1900 г. – Граф Фердинанд фон Цепелин извършва първия полет с дирижабъл край Боденското езеро, Германия, продължил 18 мин. 1934 г. – Със смъртта на Ернст Рьом приключва Нощта на дългите ножове. 1937 г. – Амелия Ерхарт и нейният навигатор за последен път са чути над Атлантическия океан, докато се опитват да осъществят първия околосветски полет със самолет над екватора. 1947 г. – СССР отказва да се включи в Плана Маршал за възстановяване на съюзническите страни в Европа след Втората световна война. 1949 г. – Георги Димитров умира. Министър-председател на България става Васил Коларов. 1954 г. – Започва да функционира телевизионна мрежа Евровизия. 1962 г. – В Арканзас е открит първият магазин от най-голямата в света верига от хипермаркети Уолмарт. 1964 г. – Президентът на САЩ Линдън Джонсън подписва Акта за гражданските права, който забранява расовата дискриминация. 1976 г. – Северен и Южен Виетнам, разделени след 1954 г., се обединяват отново в Социалистическа република Виетнам със столица Ханой. 1990 г. – По време на ислямското богомолство Хадж, по време на похода между Мека и Медина, при преминаване на многохилядна тълпа през пешеходен тунел настъпва паника, при която загиват 1426 пилигрими. 2000 г. – В експлоатация е пуснат мостът Йоресунд между Швеция и Дания, който е най-дългият комбиниран железопътен и автомобилен мост в Европа. 2003 г. – МОК избира Ванкувър, Канада, за домакин на Зимни олимпийски игри 2010. 2004 г. – Асоциацията на страните от Югоизточна Азия (АСЕАН) приема Пакистан, като 24-ти член. 2008 г. – В Колумбия е освободена Ингрид Бетанкур – бивша кандидатка за президент на страната, държана в плен от екстремиската групировка ФАРК в продължение на 6 години. Родени 419 г. – Валентиниан III, римски император († 455 г.) 1486 г. – Якопо Сансовино, италиански архитект и скулптор († 1570 г.) 1714 г. – Кристоф Глук, немски композитор († 1787 г.) 1724 г. – Фридрих Готлиб Клопщок, немски поет и драматург († 1803 г.) 1841 г. – Александър Зайцев, руски химик († 1910 г.) 1843 г. – Антонио Лабриола, италиански философ († 1904 г.) 1858 г. – Илия Куртев, български политик и общественик († 1923 г.) 1860 г. – Иван Бобев, български военен деец († 1885 г.) 1862 г. – Уилям Хенри Браг, английски физик, Нобелов лауреат († 1942 г.) 1865 г. – Лили Браун, германска феминистка и писателка († 1916 г.) 1877 г. – Херман Хесе, германски писател, Нобелов лауреат през 1946 г. († 1962 г.) 1879 г. – Тодор Паница, български революционер († 1925 г.) 1886 г. – Михаил Йовов, български военен и държавен деец, дипломат († 1951 г.) 1903 г. – Олаф V, крал на Норвегия († 1991 г.) 1904 г. – Жан Рене Лакост, френски тенисист († 1996 г.) 1906 г. – Ханс Бете, американски физик от германски произход, Нобелов лауреат през 1967 г. († 2005 г.) 1906 г. – Петър Димитров-Рудар, български писател († 1994 г.) 1906 г. – Ханс Улрих Рудел, германски пилот от Втората световна война († 1982 г.) 1908 г. – Христо М. Данов, български историк († 1997 г.) 1911 г. – Михаил Петрушевски, филолог от СР Македония († 1990 г.) 1922 г. – Пиер Карден, френски моделиер († 2020 г.) 1923 г. – Вислава Шимборска, полска поетеса, Нобелова лауреатка през 1996 г. († 2012 г.) 1923 г. – Любен Хранов, български футболист († 2011 г.) 1925 г. – Патрис Лумумба, първи министър-председател на Демократична република Конго († 1961 г.) 1930 г. – Ахмад Джамал, американски джаз пианист и композитор 1930 г. – Карлос Менем, президент на Аржентина († 2021 г.) 1936 г. – Детко Петров, български писател от бивша Югославия († 1990 г.) 1937 г. – Иля Талев, български писател и езиковед († 2008 г.) 1940 г. – Георги Иванов, български космонавт 1946 г. – Дейвид Сушей, английски актьор 1946 г. – Ричард Аксел, американски генетик и физиолог, Нобелов лауреат през 2004 г. 1956 г. – Джери Хол, американски модел и актриса 1958 г. – Красимир Кънев, председател на Български хелзинкски комитет 1961 г. – Сами Насери, френски актьор 1963 г. – Росица Кирилова, българска певица 1963 г. – Ернестина Шинова, българска актриса 1968 г. – Илиан Илиев, български футболист и тренъор 1973 г. – Денислав Калчев, български плувец 1974 г. – Матю Райли, австралийски писател 1976 г. – Георги Иванов – Гонзо, български футболист 1985 г. – Ашли Тисдейл, американска певица и актриса 1986 г. – Линдзи Лоън, американска актриса 1986 г. – Аатиф Шаешу, марокански футболист 1990 г. – Марго Роби, австралийска актриса и продуцент Починали 936 г. – Хайнрих I Птицелов, германски владетел (* 876 г.) 1298 г. – Адолф от Насау, крал на Германия (* ок. 1255 г.) 1504 г. – Щефан чел Маре, молдовски владетел (* 1434 г.) 1566 г. – Нострадамус, френски лекар и предсказател (* 1503 г.) 1591 г. – Винченцо Галилей, италиански композитор (* 1520 г.) 1778 г. – Жан-Жак Русо, френски философ (* 1712 г.) 1843 г. – Самуел Ханеман, немски лекар, основател на хомеопатията (* 1755 г.) 1850 г. – Робърт Пийл, министър-председател на Обединеното кралство (* 1788 г.) 1876 г. – Велчо войвода, български национал-революционер (* 1840 г.) 1886 г. – Херман Абих, немски геолог (* 1806 г.) 1893 г. – Джорджиана Баримор, американска актриса (* 1854 г.) 1897 г. – Адам Асник, полски поет (* 1838 г.) 1914 г. – Джоузеф Чембърлейн, английски индустриалец и държавник (* 1836 г.) 1915 г. – Порфирио Диас, президент на Мексико (* 1830 г.) 1924 г. – Масайоши Мацуката, министър-председател на Япония (* 1835 г.) 1932 г. – Мануел II, крал на Португалия (* 1889 г.) 1934 г. – Ернст Рьом, нацистки лидер (* 1887 г.) 1937 г. – Амелия Иърхарт, американски авиатор (* 1897 г.) 1949 г. – Георги Димитров, министър-председател на България (* 1882 г.) 1951 г. – Фердинанд Зауербрух, германски хирург (* 1875 г.) 1958 г. – Божан Ангелов, български литературен критик (* 1873 г.) 1961 г. – Ърнест Хемингуей, американски писател, Нобелов лауреат през 1954 г. (самоубийство) (* 1899 г.) 1963 г. – Бодо Узе, немски писател (* 1904 г.) 1966 г. – Ян Бжехва, полски поет (* 1900 г.) 1977 г. – Владимир Набоков, американски писател (* 1899 г.) 1992 г. – Борислав Пекич, сръбски писател (* 1930 г.) 1997 г. – Джеймс Стюърт, американски актьор (р. 1908 г.) 1999 г. – Кръстю Димитров, български шахматист (* 1916 г.) 1999 г. – Марио Пузо, американски писател (* 1920 г.) 2000 г. – Чавдар Драгойчев, български лекар, кардиохирург, професор (* 1925 г.) 2003 г. – Райнхард Баумгарт, немски писател (* 1929 г.) 2010 г. – Лоран Терзиеф, френски актьор (* 1935 г.) 2011 г. – Итамар Франку, бразилски политик, 33-ти президент на Бразилия (* 1930 г.) 2013 г. – Дъглас Енгълбърт, американски изобретател (* 1925 г.) Празници Световен ден на неидентифицираните летящи обекти (НЛО) – През 2001 г. Хактан Акдоган, създател на Международния музей на НЛО в Истанбул, Турция, публикува предложение за честването му. Годишнина от инцидента в Розуел, САЩ (юни – юли 1947), където е намерено катастрофирало НЛО Международен ден на спортния журналист – Отбелязва се от 1995 г. по инициатива на Международната асоциация на спортната преса Азербайджан – Ден на полицията Бразилия – Ден на държавата България – Боен празник на 32-ри Загорски пехотен полк Кюрасао – Ден на знамето Норвегия – Ден на краля 702


text: 2 август е 214-ият ден в годината според григорианския календар (215-и през високосна). Остават 151 дни до края на годината. Събития 338 пр.н.е. – армията на Филип II постига решителна победа в Битката при Херонея, което осигурява хегемония на македонското царство в Гърция. 216 пр.н.е. – Втора пуническа война: Картагенските сили водени от Ханибал разгромяват армията на Римската република в Битката при Кана, едно от най-големите тактически сражения във военната история. 47 пр.н.е. – Армията на Гай Юлий Цезар разбива войските на боспорския цар Фарнак II и изпраща до Римския сенат своето прочуто съобщение Veni, vidi, vici. (Дойдох, видях, победих.). 1330 г. – След смъртта на цар Михаил III Шишман, на българския престол се възкача сръбкинята Анна Неда – неговата първа съпруга и сестра на сръбския крал Стефан Урош III Дечански. 1802 г. – Наполеон I Бонапарт е обявен от Френския сенат за пожизнен консул на Франция, което му дава правото да посочва своя наследник. 1870 г. – В Лондон е открит железопътният тунел Тауър под река Темза, което е първото метро в света. 1887 г. – Германският принц Фердинанд I Сакскобургготски е коронован в Търново за княз на българите. 1891 г. – В подножието на връх Бузлуджа се провежда тайно събрание, наречено по-късно Бузлуджански конгрес, с което се създава Българската социалдемократическа партия (БСДП). 1897 г. – Подписана е конвенция между Княжество България и Франция за изграждане на Военноморските сили на България. 1903 г. – В Османската империя избухва Илинденско-Преображенското въстание организирано от Вътрешната Македоно-Одринска революционна организация и местните българи. 1921 г. – Междусъюзническата контролна комисия връчва ултиматум на българското правителство за разформиране на въоръжените сили. 1923 г. – Калвин Кулидж става 30-ия президент на САЩ, след като предшественика му Уорън Хардинг умира от сърдечен удар. 1932 г. – Американският физик от шведски произход Карл Андерсън открива позитрона, за което през 1936 г. става носител на Нобелова награда за физика. 1934 г. – Адолф Хитлер се самопровъзгласява за фюрер след смъртта на президента Паул фон Хинденбург и получава цялата власт в Германия. 1944 г. – В Пчинския манастир е свикано Първото заседание на АСНОМ, което конституира Народна република Македония в рамките на Югославия. 1945 г. – Втората световна война: Завършва Потсдамската конференция. 1974 г. – Народна република България установява дипломатически отношения с Венецуела и Тайланд. 1980 г. – Тероризъм: Бомба експлодира на жп гарата в Болоня (Италия), убивайки 85 души и ранявайки над 200. 1988 г. – В 17:29 ч. при излитане от София за Варна катастрофира самолет Як-40 на БГА Балкан; загиват 27 и са ранени 10 пътници. 1990 г. – Ирак окупира Кувейт, което довежда до намеса на войски на ООН и до Войната в Персийския залив. Родени 1627 г. – Самуел ван Хоогстратен, холандски художник († 1678 г.) 1696 г. – Махмуд I, султан на Османската империя († 1754 г.) 1788 г. – Леополд Гмелин, немски химик († 1853 г.) 1815 г. – Бернхард Ернст фон Бюлов, немски и датски дипломат († 1879 г.) 1820 г. – Джон Тиндал, ирландски физик († 1893 г.) 1829 г. – Феликс Каниц, унгарски археолог и етнограф († 1904 г.) 1848 г. – Йозеф Шмаха, чешки актьор, режисьор и педагог († 1915 г.) 1849 г. – Мария-Пия Бурбонска, херцогиня на Парма и Пиаченца († 1882 г.) 1866 г. – Адриан Жерлаш дьо Гомери, белгийски изследовател († 1934 г.) 1870 г. – Константин Живков, български военен деец 1872 г. – Борис Гайгуров, български просветен деец и революционер († 1968 г.) 1876 г. – Александър Белич, сръбски филолог († 1960 г.) 1877 г. – Стоян Филипов, български революционер и политик († 1944 г.) 1882 г. – Иван Джонев, български революционер († 1967 г.) 1884 г. – Ромуло Галегос, венецуелски писател и политик († 1969 г.) 1888 г. – Теодоси Даскалов, български военен деец († 1945 г.) 1892 г. – Джак Уорнър, канадски кинопродуцент († 1978 г.) 1893 г. – Асен Греков, военен деец († 1954 г.) 1905 г. – Мирна Лой, американска актриса († 1993 г.) 1906 г. – Бончо Несторов, български писател и журналист († 1987 г.) 1915 г. – Ружа Делчева, българска актриса († 2002 г.) 1924 г. – Христо Ганев, български сценарист († 2021 г.) 1932 г. – Питър О'Тул, ирландски актьор († 2013 г.) 1940 г. – Коле Мангов, писател от Република Македония († 2013 г.) 1942 г. – Исабел Алиенде, чилийска писателка 1943 г. – Макс Райт, американски актьор († 2019 г.) 1946 г. – Нева Кръстева, българска композиторка 1951 г. – Джо Лин Търнър, американски рок певец 1951 г. – Марчел Юреш, румънски актьор 1956 г. – Красимир Доков, български актьор 1960 г. – Оливие Грюнер, френски актьор 1963 г. – Васил Киров, български юрист 1969 г. – Фернандо Коуто, португалски футболист 1974 г. – Анджи Сепеда, колумбийска актриса 1975 г. – Димитър Илиев, български автомобилен състезател 1975 г. – Минейро, бразилски футболист 1976 г. – Кати Вилхелм, немска биатлонистка 1976 г. – Сам Уортингтън, австралийски актьор 1976 г. – Тони Стораро, български попфолк изпълнител 1977 г. – Марк Ризо, американски китарист 1978 г. – Бойко Косев, български футболист 1978 г. – Горан Гавранчич, сръбски футболист 1983 г. – Хатидже Шендил, турска актриса 1984 г. – Елена Паришева, българска попфолк певица 1996 г. – Симон Манюел, американска плувкиня Починали 257 г. – Стефан I, римски папа (* ? г.) 640 г. – Северин, римски папа (* ? г.) 686 г. – Йоан V, римски папа (* 635 г.) 1100 г. – Уилям II, крал на Англия (* ? г.) 1589 г. – Анри III, крал на Франция, последният представител на династията Валоа (* 1551 г.) 1667 г. – Франческо Боромини, италиански архитект (* 1599 г.) 1813 г. – Софроний Врачански, български свещенослужител (* 1739 г.) 1815 г. – Гийом Брюн, френски маршал (* 1763 г.) 1823 г. – Лазар Карно, френски генерал, политик и математик (* 1753 г.) 1911 г. – Апостол войвода, български революционер (* 1869 г.) 1911 г. – Георги Мучитанов, български революционер (* 1882 г.) 1917 г. – Никола Рясков, български военен деец (* 1856 г.) 1921 г. – Енрико Карузо, италиански тенор (* 1873 г.) 1922 г. – Александър Бел, американски физик с шотландски произход (* 1847 г.) 1923 г. – Уорън Хардинг, 29-и президент на САЩ (* 1865 г.) 1936 г. – Луи Блерио, конструктор и летец (* 1872 г.) 1938 г. – Константин Батолов, български политик (* 1878 г.) 1940 г. – Асен Траянов, български изследовател (* 1885 г.) 1945 г. – Пиетро Маскани, италиански композитор (* 1863 г.) 1946 г. – Андрей Власов, руски офицер (* 1901 г.) 1963 г. – Георги Абаджиев, македонски писател (* 1910 г.) 1973 г. – Жан-Пиер Мелвил, френски кино-режисьор (* 1917 г.) 1976 г. – Фриц Ланг, австрийски режисьор (* 1890 г.) 1979 г. – Виктор Раул Ая де ла Торе, перуански политик (* 1895 г.) 1983 г. – Филип Филипов, български театрален режисьор и общественик (* 1914 г.) 1988 г. – Реймънд Карвър, американски писател (* 1938 г.) 1997 г. – Уилям Бъроуз, американски романист (* 1914 г.) 2009 г. – Адолф Ендлер, немски поет (* 1930 г.) 2016 г. – Ахмед Зеуаил, американски химик и Нобелов лауреат (* 1946 г.) 2022 г. – Величко Минеков, български скулптор (* 1928 г.) Празници Възпоменателен ден на геноцида срещу ромите и синтите (по повод Биркенау, 1944 г.) Православна църква – Илинден (стар стил), в почит на свети Илия Азербайджан – Ден на националното кино България – Празник на Българската социалистическа партия – 41-вият конгрес на БСП (3 – 6 юни 1994 г.) одобрява за празник на Партията 2 август – деня на Учредителния конгрес на БСДП – 2 август 1891 г. (20 юли стар стил) България – Годишнина от Илинденско-Преображенското въстание Гвиана – Ден на свободата Северна Македония – Ден на Републиката (национален празник) Русия, Украйна и Беларус – Ден на десантните войски Сърбия – Ден на авиацията 802


text: 2 септември е 245-ият ден в годината според григорианския календар (246-и през високосна година). Остават 120 дни до края на годината. Събития 31 г. пр.н.е. – Война между Октавиан и Антоний: В Битката при Акциум Октавиан разгромява флотилията на Марк Антоний и Клеопатра VII. 1666 г. – Избухва Големият пожар в Лондон, който гори три дни и унищожава 10 хил. сгради, включително катедралата Свети Павел. 1752 г. – Великобритания и нейните колонии в Америка изоставят Юлианския календар и започва използването на Грегорианския календар, при което датата 2 септември става 14 септември. 1789 г. – Основано е Министерството на финансите на САЩ. 1870 г. – Френско-пруската война: В Битката при Седан прусаци вземат в плен Наполеон III заедно с цялата му армия от 100 хил. войници. 1944 г. – Назначено е правителство на Константин Муравиев. 1945 г. – Втората световна война завършва: Япония подписва акт за безусловна капитулация на борда на американския кораб Missouri в Токийския залив. 1945 г. – Виетнам провъзгласява своята независимост от Франция и се преименува във Виетнамска демократична република (Северен Виетнам). 1947 г. – Основан е град Димитровград. 1967 г. – Създадена е микродържавата Сийланд. 1987 г. – В Москва започва процес срещу 19-годишния германски пилот Матиас Руст, който необезпокояван каца със своя самолет Чесна на Червения площад през май 1987. 1991 г. – САЩ признава независимостта на балтийските страни – Латвия, Литва и Естония. 1991 г. – БЗНС „Никола Петков“ напуска СДС и заявява, че ще участва в изборите самостоятелно. 1994 г. – Министър-председателят Любен Беров подава оставката на правителството си. 1996 г. – Върховният съд на България отхвърля кандидатурата на Георги Пирински за президентските избори, във връзка с американското му гражданство. Родени 1661 г. – Георг Бьом, германски композитор († 1733 г.) 1685 г. – Кристиана Шарлота фон Насау-Отвайлер, германска аристократка († 1761 г.) 1753 г. – Мария-Жозефина-Луиза Савойска, френска аристократка († 1810 г.) 1840 г. – Джовани Верга, италиански писател († 1922 г.) 1847 г. – Димитър Греков, български юрист и политик († 1901 г.) 1853 г. – Вилхелм Оствалд, германски химик, лауреат на Нобелова награда за химия през 1909 г. († 1932 г.) 1877 г. – Фредерик Соди, английски радиохимик, Нобелов лауреат († 1956) 1878 г. – Вернер фон Бломберг, германски фелдмаршал († 1946 г.) 1883 г. – Рудолф Вайгъл, полски биолог (†1957 г.) 1894 г. – Йозеф Рот, австрийски писател († 1939 г.) 1896 г. – Асен Йорданов, български авиоинженер († 1967 г.) 1906 г. – Александър Казанцев, руски писател († 2002 г.) 1910 г. – Абрахам Поляк, еврейски историк († 1970 г.) 1913 г. – Бил Шенкли, английски футболен треньор († 1981 г.) 1921 г. – Таня Масалитинова, българска актриса († 2014 г.) 1927 г. – Спас Джонев, български театрален и филмов актьор († 1966 г.) 1938 г. – Джулиано Джема, италиански киноактьор 2013 1938 г. – Петър Вучков, български актьор 1947 г. – Петко Йотов, български офицер († 2009 г.) 1952 г. – Джими Конърс, американски тенисист 1953 г. – Джон Зорн, американски музикант 1955 г. – Карл-Хайнц Румениге, германски футболист 1963 г. – Роби Бухл, американски автомобилен пилот 1964 г. – Киану Рийвс, американски актьор 1965 г. – Ленъкс Люис, канадско-британски боксьор 1966 г. – Оливие Панис, пилот от Формула 1 1966 г. – Салма Хайек, мексиканска актриса 1967 г. – Андреас Мьолер, германски футболист 1968 г. – Синтия Уотрос, американска актриса 1971 г. – Боян Расате, български националист 1971 г. – Киетил Андре Аамод, норвежки скиор 1973 г. – Ханде Атаизи, турска актриса 1977 г. – Елица Тодорова, българска певица 1980 г. – Полина Лъвчиева, българска писателка 1985 г. – Адам Немец, словашки футболист 1988 г. – Димитрий Овчаров, германски спортист 1988 г. – Хави Мартинес, испански футболист 1989 г. – Алешандре Пато, бразилски футболист 1990 г. – Шарлин Ван Сник, белгийска джудистка Починали 421 г. – Констанций III, римски император (* неизв.) 1652 г. – Хосе де Рибера, испански художник (* 1591 г.) 1836 г. – Уилям Хенри, английски химик (* 1775 г.) 1889 г. – Захари Стоянов, български писател (* 1850 г.) 1901 г. – Луиджи Мария Албертис, италиански изследовател (* 1841 г.) 1916 г. – Луи Айер, български педагог (* 1865 г.) 1919 г. – Иван Ботушанов, български революционер († 1874 г.) 1937 г. – Пиер дьо Кубертен, френски общественик, основоположник на съвременните олимпийски игри (* 1863 г.) 1941 г. – Коле Неделковски, македонски поет (* 1912 г.) 1965 г. – Йоханес Бобровски, германски поет (* 1917 г.) 1969 г. – Хо Ши Мин, виетнамски революционер (* 1890 г.) 1973 г. – Джон Роналд Руел Толкин, британски писател (* 1892 г.) 1977 г. – Виктор Франкъл, австрийски психиатър (* 1905 г.) 1991 г. – Алфонсо Гарсия Роблес, мексикански политик (* 1911 г.) 1991 г. – Евгени Филипов, български инженер (* 1917 г.) 1992 г. – Барбара МакКлинток, американска генетичка, лауреат на Нобелова награда за физиология или медицина през 1983 г. (* 1902 г.) 1996 г. – Георги Георгиев – Гец, български актьор (* 1926 г.) 1998 г. – Джаки Бланчфлауър, ирландски футболист (* 1933 г.) 2001 г. – Кристиан Барнард, южноафрикански кардиохирург (* 1922 г.) 2007 г. – Сафет Исович, босненски музикант (* 1936 г.) 2013 г. – Роналд Коуз, британски икономист, носител на Нобелова награда (* 1910 г.) 2013 г. – Фредерик Пол, американски писател (* 1919 г.) 2021 г. – Микис Теодоракис, гръцки композитор (* 1925 г.) Празници Боливия – Ден на труда България – Празник на Димитровград – На 2 септември 1947 г. с Постановление на Министерския съвет селата Раковски и Марийно, Хасковска околия, Черноконево, Чирпанска околия, се обединяват в едно селище – Димитровград Виетнам – Ден на независимостта (от Франция, 1945 г., национален празник) Приднестровие – Ден на независимостта (от СССР, 1990 г., Приднестровие не е международно призната независима държава) САЩ – Ден на победата над Япония 902


text: 2 октомври е 275-ият ден в годината според григорианския календар (276-и през високосна). Остават 90 дни до края на годината. Събития 1187 г. – Сирийският султан Саладин превзема Йерусалим след 88-годишно управление от кръстоносците. 1835 г. – С Битката при Гонзалес започва Тексаската революция. 1836 г. – Чарлз Дарвин се завръща в Англия след 5-годишно изследователско пътешествие в южните океани на борда на кораба Бийгъл. 1870 г. – Рим е обявен за столица на обединена Италия. 1909 г. – В Англия е изигран първият ръгби мач. 1910 г. – Два самолета се сблъскват във въздушното пространство над Милано, което е първата самолетна катастрофа. 1921 г. – Във Варна е открита първата учебна година във Висшето търговско училище (предшественик на Икономически университет – Варна). 1928 г. – В Мадрид е основана Прелатурата на Светия Кръст и Опус Деи известна като Опус Деи. 1936 г. – В САЩ е възобновено производство на алкохолни напитки след отменянето на сухия режим. 1941 г. – Втората световна война: Започва Операция Тайфун срещу Москва. Сформирана е Вяземската фронтова отбранителна операция. 1944 г. – Втората световна война: Нацистите потушават Варшавското въстание, съветските войски изчакват в близост до града. 1946 г. – На екран в САЩ се появява първият сапунен сериал, Далечен хълм. 1956 г. – В Ню Йорк е представен първият в света атомен часовник. 1958 г. – Гвинея провъзгласява независимост от Франция. 1959 г. – По CBS се състои премиерата на телевизионния сериал Зоната на здрача. 1960 г. – Официално е открит стадион „Морумби“ в Сао Пауло, Бразилия. 1966 г. – Официално е открит стадион „Висенте Калдерон“ в Мадрид. 1968 г. – Кървава разправа на мексикански военни части срещу студенти и граждани в Тлателолко от следобеда до ранните часове на нощта. Загиват от 200 до 1000 души. 1996 г. – Бившият министър-председател на България Андрей Луканов е застрелян пред дома си в София от вероятен наемен убиец. 2002 г. – XXXIX народно събрание решава срокът на затваряне на 3-ти и 4-ти реактор на АЕЦ Козлодуй да не предхожда приемането на България в Европейския съюз. Родени 971 г. – Махмуд Газневи, газневидски владетел († 1030 г.) 1450 г. – Йеронимус Бош, брабантски художник († 1516 г.) 1452 г. – Ричард III, крал на Англия († 1485 г.) 1470 г. – Изабела Арагонска, херцогиня на Милано († 1525 г.) 1538 г. – Карло Боромео, италиански духовник († 1584 г.) 1667 г. – Луи дьо Бурбон, граф дьо Вермандоа, френски принц, признат незаконен син на Луи XIV († 1683 г.) 1802 г. – Едуар Менетрие, френски зоолог († 1861 г.) 1833 г. – Вито Позитано, италиански дипломат († 1886 г.) 1846 г. – Паул фон Хинденбург, немски държавник и маршал († 1934 г.) 1864 г. – Петко Момчилов, български архитект († 1923 г.) 1869 г. – Махатма Ганди, индийски политик, Баща на нацията († 1948 г.) 1871 г. – Кордел Хъл, държавен секретар на САЩ, Нобелов лауреат през 1945 г. († 1955 г.) 1881 г. – Васил Късогледов, български и руски доктор, хирург († 1936 г.) 1882 г. – Борис Шапошников, съветски маршал († 1945 г.) 1889 г. – Михаил Захариев, български генерал 1889 г. – Иван Лазаров, български скулптор († 1952 г.) 1890 г. – Граучо Маркс, американски комик († 1977 г.) 1904 г. – Греъм Грийн, британски писател и драматург († 1991 г.) 1904 г. – Лал Бахадур Шастри, министър-председател на Индия († 1966 г.) 1906 г. – Гоце Тенчов, български лекар († 1960 г.) 1920 г. – Джузепе Коломбо, италиански учен († 1984 г.) 1920 г. – Йордан Йотов, български политик († 2012 г.) 1927 г. – Никола Клюсев, министър-председател на Република Македония († 2008 г.) 1933 г. – Димитър Христов, български композитор († 2017 г.) 1934 г. – Лальо Аврамов, български цигулар († 1995 г.) 1935 г. – Омар Сивори, аржентински футболист († 2005 г.) 1937 г. – Хелга Шютц, немска писателка 1939 г. – Юрий Глазков, съветски космонавт († 2008 г.) 1947 г. – Йоан Костадинов, български политик 1948 г. – Ана Митгуч, австрийска писателка 1949 г. – Мечислав Домарадски, полски археолог († 1998 г.) 1951 г. – Красимир Ранков, български актьор 1951 г. – Стинг, английски рок музикант 1960 г. – Фият Цаноски, политик от Република Македония 1967 г. – Томас Мустер, австрийски тенисист 1968 г. – Веселин Вачков, български и чешки журналист 1968 г. – Яна Новотна, чешка тенисистка 2017 1971 г. – Джеймс Рот, американски китарист (Slipknot) 1974 г. – Пол Тътъл-младши, дизайнер и конструктор на мотоциклети 1978 г. – Аюми Хамасаки, японска певица Починали 534 г. – Аталарих, крал на остготите в Италия (* 516 г.) 1264 г. – Урбан IV, римски папа (* ок. 1200) 1804 г. – Никола Жозеф Кюно, френски изобретател (* 1725 г.) 1847 г. – Васил Априлов, български просветен деец и книжовник (* 1785 г.) 1853 г. – Франсоа Араго, френски физик и политик (* 1786 г.) 1916 г. – Димчо Дебелянов, български поет (* 1887 г.) 1927 г. – Сванте Август Арениус, шведски химик, Нобелов лауреат през 1903 г. (* 1859 г.) 1938 г. – Александру Авереску, министър-председател на Румъния (* 1859 г.) 1946 г. – Игнаци Мошчицки, полски президент (* 1867 г.) 1968 г. – Марсел Дюшан, френски художник (* 1887 г.) 1973 г. – Пааво Нурми, финландски бегач (* 1897 г.) 1974 г. – Василий Шукшин, руски писател, кинорежисьор, сценарист и актьор (* 1929 г.) 1985 г. – Рок Хъдсън, американски актьор (* 1925 г.) 1987 г. – Питър Медауар, английски биолог и имунолог, Нобелов лауреат (* 1915 г.) 1996 г. – Андрей Луканов, министър-председател на България (* 1938 г.) 1998 г. – Георги Найденов, български банкер (* 1927 г.) 2000 г. – Светозар Русинов, български композитор и музикален педагог (* 1933 г.) Празници Международен ден на ненасилието. Международен ден на усмивката (за 2015 г. – отбелязва се в първия петък на октомври) Световен ден на селскостопанските животни Гвинея – Ден на независимостта (от Франция, 1958 г., национален празник) Индия – Годишнина от рождението на Махатма Ганди (1869 г., национален празник) A02


text: 2 ноември е 306-ият ден в годината според григорианския календар (307-и през високосна). Остават 59 дни до края на годината. Събития 676 г. – Доний става папа. 1789 г. – Във Франция е национализирана голяма част от недвижимата собственост на католическата църква. 1795 г. – Френската революция: Начало на управлението на Директорията във Франция. 1912 г. – Балканската война: Победа на българските войски в Люлебургазко-Бунархисарската операция. 1914 г. – Първата световна война: Франция, Великобритания и Русия обявяват война на Турция. 1917 г. – Великобритания обвява Декларация Балфур, с която подкрепя идеята за еврейско установяване в територията на Палестина. 1920 г. – В Питсбърг (САЩ) започва да функционира първата в света обществена радиостанция. 1930 г. – Хайле Селасие е коронован за император на Етиопия. 1936 г. – Би Би Си започва да излъчва телевизионни емисии с висока разделителна способност. 1947 г. – Американският индустриалец и авиатор Хауърд Хюз извършва в Лонг Бийч, Калифорния, кратък (1,6 км) тестов полет на транспортния хидроплан Hughes H-4 Hercules, който е с най-големия дотогава размах на крилата (97,51 м). 1949 г. – Индонезия получава национална независимост. 1953 г. – Пакистан е провъзгласен за ислямска република. 1955 г. – Списанието Билборд публикува за първи път класацията Топ 100. 1956 г. – Правителството на Унгария заявява, че страната излиза от Варшавския договор и се обръща към ООН и западните държави за помощ при влизане на войски на СССР на територията на държавата. 1963 г. – Президентът на Южен Виетнам, Нго Дин Дием, е убит след проведения военен преврат в страната. 1965 г. – 31-годишният американски квакер Норман Морисън се самозапалва пред Пентагона в знак на протест срещу участието на САЩ във Виетнамската война. 1965 г. – Албанския лидер Енвер Ходжа заявява, че страната преустановява близки контакти със СССР и влиза в съюзнически отношения с Китай. 1988 г. – В Интернет се появява първият компютърен червей, създаден от Робърт Тапан Морис. 2000 г. – На Международната космическа станция пристига първият екипаж. 2001 г. – Състои се премиерата на анимационния филм Таласъми ООД. 2004 г. – Джордж Уокър Буш е избран в САЩ за втори президентски мандат. Родени 1699 г. – Жан-Батист-Симеон Шарден, френски художник († 1779 г.) 1755 г. – Мария-Антоанета, кралица на Франция и Навара († 1793 г.) 1766 г. – Йозеф Радецки, австрийски офицер († 1858 г.) 1795 г. – Джеймс Полк, 11-ви президент на САЩ († 1849 г.) 1815 г. – Джордж Бул, английски математик и философ († 1864 г.) 1843 г. – Марк Антоколски, руски скулптор († 1902 г.) 1844 г. – Мехмед V, султан на Османската империя († 1918 г.) 1854 г. – Исидор Гунсберг, британски шахматист от унгарски произход († 1930 г.) 1858 г. – Димитър Петков, министър-председател на България († 1907 г.) 1861 г. – Вичо Диков, български военен деец († 1928 г.) 1865 г. – Уорън Хардинг, 29-и президент на САЩ († 1923 г.) 1883 г. – Пенчо Златев, министър-председател на България († 1948 г.) 1893 г. – Батиста Пининфарина, италиански автомобилен дизайнер († 1966 г.) 1897 г. – Асен Разцветников, български писател († 1951 г.) 1897 г. – Софроний Доростолски и Червенски, български духовник († 1995 г.) 1904 г. – Никола Мавродинов, български учен († 1958 г.) 1906 г. – Емил Коралов, български писател († 1986 г.) 1906 г. – Лукино Висконти, италиански режисьор († 1976 г.) 1911 г. – Одисеас Елитис, гръцки поет, Нобелов лауреат през 1979 г. († 1996 г.) 1913 г. – Бърт Ланкастър, американски актьор († 1994 г.) 1929 г. – Ричард Тейлър, американски физик, Нобелов лауреат през 1990 г. († 2018 г.) 1931 г. – Николай Генчев, български историк († 2000 г.) 1932 г. – Мелвин Шварц, американски физик, Нобелов лауреат през 1988 г. († 2006 г.) 1932 г. – Стоян Ристески, писател и историк от Република Македония 1938 г. – Дейвид Лейн, американски неонацист († 2007 г.) 1938 г. – София Гръцка, кралица на Испания 1940 г. – Богдан Богданов, класически филолог, университетски мениджър († 2016 г.) 1945 г. – Иван Газдов, български художник 1946 г. – Алън Джоунс, австралийски пилот от Формула 1 1949 г. – Лоис Макмастър Бюджолд, американска писателка 1949 г. – Франки Милър, шотландски музикант 1950 г. – Любомир Любоевич, сръбски шахматист 1952 г. – Азиз Йълдъръм, президент на Фенербахче 1953 г. – Велислава Дърева, българска журналистка и публицистка 1954 г. – Август Крейс III, неонацистки лидер 1956 г. – Мария Каварджикова, българска актриса 1959 г. – Игор Срамка, словашки футболен съдия 1959 г. – Нотис Сфакианакис, гръцки музикант 1962 г. – Трайко Веляноски, политик от Република Македония 1963 г. – Рон Макгавни, американски музикант 1965 г. – Шах Рук Хан, индийски актьор 1967 г. – Звонимир Солдо, хърватски футболист 1968 г. – Саманта Ферис, канадска актриса 1969 г. – Реджиналд Арвизу, американски басист (KoЯn) 1973 г. – Марисол Никълс, американска актриса 1974 г. – Нели, американски рапър 1978 г. – Виктория Йермолиева, украински музикант 1990 г. – Кендал Шмид, певец и актьор Починали 1715 г. – Шарлота фон Брауншвайг-Люнебург, германска принцеса (* 1694 г.) 1877 г. – Фридрих фон Врангел, пруски генерал (* 1784 г.) 1881 г. – Аверкий Попстоянов, български духовник (* 1801 г.) 1905 г. – Иван Сеченов, руски физиолог (* 1829 г.) 1940 г. – Тодор Йончев, български учител (* 1859 г.) 1945 г. – Димитър Мишайков, български юрист (* 1883 г.) 1950 г. – Джордж Бърнард Шоу, британски драматург, Нобелов лауреат през 1925 г. (* 1856 г.) 1963 г. – Нго Дин Дием, президент на Южен Виетнам (* 1901 г.) 1975 г. – Пиер Паоло Пазолини, италиански кинорежисьор (* 1922 г.) 1977 г. – Ханс Ерих Носак, немски писател (* 1901 г.) 1992 г. – Трайко Запрянов, български невролог (* 1904 г.) 1994 г. – Гриша Филипов, министър-председател на България (* 1919 г.) 2000 г. – Симеон Симеонов, български футболист (* 1946 г.) 2002 г. – Чарлс Шефилд, американски писател, роден във Великобритания (* 1935 г.) 2004 г. – Тео ван Гог, холандски кинорежисьор (* 1957 г.) 2011 г. – Марин Иванов – народен певец, родом от Черни Вит, Тетевенско Празници Бразилия, Венецуела, Еквадор, Мексико и Португалия – Ден на мъртвите (Задушница) Либерия – Ден за благодарност България – Именни дни: Аспарух, Исперих, Пухи, Паолина B02


text: 2 декември е 336-ият ден в годината според григорианския календар (337-и през високосна година). Остават 29 дни до края на годината. Събития 1375 г. – Българският монах Киприан е ръкоположен за митрополит на Киев и Литва. 1804 г. – Наполеон Бонапарт е коронован в катедралата Нотр Дам за император на Франция. 1805 г. – Армията на Наполеон Бонапарт удържа голяма победа в битката при Аустерлиц срещу обединената армия на Русия и Австрия. 1848 г. – Австрийският император Фердинанд I абдикира и за император е провъзгласен неговият племенник Франц Йосиф I. 1852 г. – Установена е Втората империя във Франция, начело с Наполеон III, след премахването на Втората република. 1857 г. – Руският император Александър II слага началото на т.нар. Селска реформа в Русия – премахване на крепостното право. 1857 г. – Основан е чешкият футболен клуб СК Славия в Прага. 1915 г. – Алберт Айнщайн публикува знаменитата си Теория на относителността. 1927 г. – Лев Троцки е изключен от болшевишката партия на СССР с мотив „антипартийна дейност“. 1946 г. – САЩ и Великобритания обединяват окупираните от тях зони в Западна Германия, наричайки тази територия Бизония; през 1948 г. е присъединена френската окупационна зона, образувайки Тризония, върху която територия през 1949 г. е създадена Федерална република Германия. 1961 г. – Студената война: В свое изказване кубинският лидер Фидел Кастро обявява, че е последовател на идеите на Карл Маркс и Ленин и че Куба ще приеме като форма на управление комунизма. 1971 г. – Сформирана е федерацията Обединени арабски емирства. 1975 г. – Кралят на Лаос е принуден да абдикира, страната е обявена за народна република, а денят се чества като национален празник. 1982 г. – В университета на Юта 61-годишният зъболекар Барни Кларк става първият човек, на когото е присадено изкуствено сърце (той живее 112 дни с него). 1989 г. – Започва срещата край Малта, белязала края на Студената война. 1995 г. – Изстрелян е космическият апарат СОХО (съкратено от английски „Слънчева хелиосферна обсерватория“) по съвместна мисия на ЕКА и НАСА. 1996 г. – Пуснат е в експлоатация първият реактор на АЕЦ „Черна вода“. Родени 1578 г. – Агостино Агацари, италиански композитор († 1640 г.) 1825 г. – Педро II, император на Бразилия († 1891 г.) 1848 г. – Стефан Любомски, български военен деец († 1902 г.) 1859 г. – Жорж Сьора, френски художник († 1891 г.) 1881 г. – Джефри Лорънс, британски юрист († 1971 г.) 1883 г. – Марко Рясков, български икономист и министър († 1972 г.) 1884 г. – Яхия Кемал Беятлъ, турски поет и политик († 1958 г.) 1897 г. – Иван Баграмян, руски и съветски маршал от арменски произход († 1982 г.) 1901 г. – Недялка Симеонова, българска цигуларка, музикален педагог († 1959 г.) 1921 г. – Лола Гаос, испанска актриса († 1993 г.) 1923 г. – Александър Николаевич Яковлев, съветски историк († 2005 г.) 1923 г. – Мария Калас, американска и гръцка оперна певица († 1977 г.) 1930 г. – Гери Бекър, американски икономист, Нобелов лауреат през 1992 г. († 2014 г.) 1934 г. – Тарчизио Бертоне, държавен секретар на Ватикана 1944 г. – Ибрахим Ругова, президент на Косово († 2006 г.) 1944 г. – Атанас Стоев, български акордеонист, композитор, аранжор, текстописец и певец 1944 г. – Бото Щраус, германски писател и драматург 1946 г. – Джани Версаче, италиански моден дизайнер († 1997 г.) 1954 г. – Славка Калчева, българска народна певица 1954 г. – Евгений Михайлов, български режисьор 1957 г. – Каролин Христова-Бакърджиева, български изкуствовед 1957 г. – Любомир Фръчковски, македонски юрист и политик 1958 г. – Огнян Минчев, български политолог 1960 г. – Милена Живкова, българска актриса 1961 г. – Дорон Рабиновичи, израело-австрийски писател 1962 г. – Владо Бучковски, македонски политик 1962 г. – Кардам Сакскобургготски, български княз 2015 1963 г. – Валери Иванов, български поет 1968 г. – Люси Лиу, американска актриса от китайски произход 1971 г. – Франческо Толдо, италиански футболист 1973 г. – Моника Селеш, американска тенисистка от югославски унгарски произход 1973 г. – Ян Улрих, германски колоездач 1978 г. – Красимир Захов, български плувец 1978 г. – Нели Фуртадо, канадска певица с португалски произход 1981 г. – Бритни Спиърс, американска певица 1984 г. – Петер Мате, унгарски футболист 1987 г. – Мариана Торес, мексиканска актриса Починали 1469 г. – Пиеро ди Козимо Медичи, италиански благородник (* 1416 г.) 1547 г. – Ернан Кортес, испански конкистадор (* 1485 г.) 1594 г. – Герардус Меркатор, фламандски картограф (* 1512 г.) 1814 г. – Донасиен Алфонс Франсоа дьо Сад, френски маркиз и писател (* 1740 г.) 1815 г. – Ян Потоцки, полски писател (* 1761 г.) 1859 г. – Джон Браун, американски аболиционист (* 1800 г.) 1889 г. – Алайос Кароли, унгарски дипломат (* 1825 г.) 1895 г. – Петър Димитров, български просветен деец (* 1841 г.) 1918 г. – Едмон Ростан, френски драматург (* 1868 г.) 1919 г. – Ивлин Ууд, британски фелдмаршал (* 1838 г.) 1926 г. – Александър Фок, руски военен деец (* 1843 г.) 1944 г. – Филипо Томазо Маринети, италиански писател (* 1876 г.) 1945 г. – Велко Думев, български революционер (* 1869 г.) 1959 г. – Иван Георгиев, български агроном (* 1897 г.) 1966 г. – Иван Потиров, български революционер (* 1865 г.) 1969 г. – Климент Ворошилов, руски и съветски военачалник (* 1881 г.) 1980 г. – Ромен Гари, френски писател (* 1914 г.) 1982 г. – Джовани Ферари, италиански футболист (* 1907 г.) 1984 г. – Константин Димчев, български актьор (* 1933 г.) 1985 г. – Филип Ларкин, американски писател (* 1922 г.) 1990 г. – Аарън Коплънд, американски композитор (* 1900 г.) 1993 г. – Пабло Ескобар, колумбийски наркобос (* 1949 г.) 2008 г. – Леон Даниел, български режисьор (* 1927 г.) Празници ООН – Международен ден, напомнящ за премахването на робството Лаос – Ден на републиката (1975 г., национален празник) Обединени арабски емирства – Годишнина от създаването на федерацията (1971 г., национален празник) C02


text: 3 януари е 3-тият ден в годината според григорианския календар. Остават 362 дни до края на годината (363 през високосна година). Събития 1431 г. – Бургундският херцог предава срещу 10 000 франка Жана д'Арк на англичаните. 1496 г. – Леонардо да Винчи извършва неуспешен опит с конструиран от него летателен апарат. 1521 г. – Папа Лъв X издава папска була, с която отлъчва Мартин Лутер от Църквата. 1793 г. – В Канада е забранено робството. 1833 г. – Великобритания завладява Фолкландските острови. 1863 г. – В Халифакс (Канада) е открита първата в страната закрита ледена пързалка. 1868 г. – С превземането на двореца на шогуна в Япония е възстановена монархията с държавен глава император Мейджи. 1870 г. – Започва строежът на Бруклинския мост. 1871 г. – В САЩ е патентован маргаринът. 1880 г. – Утвърден е първият градоустройствен план на София, изработен от чешкия строителен инженер Иржи Прошек. 1899 г. – Думата автомобил е използвана за пръв път в редакторски материал в New York Times. 1902 г. – Съставено е двадесет и третото правителство на България, начело със Стоян Данев. 1907 г. – Официално е открита сградата на Народния театър в София. 1921 г. – Български бежански въпрос: XIX обикновено народно събрание на България отпуска кредит от 1 000 000 лева за настаняване на бежанците от Беломорска Тракия. 1925 г. – Бенито Мусолини обявява, че ще упражнява диктаторска власт в Италия. 1956 г. – Пожар опустошава върха на Айфеловата кула. 1958 г. – Създадена е Западноиндийската федерация. 1959 г. – Аляска става 49-ият щат на САЩ и първият без граница с никой от останалите. 1961 г. – САЩ скъсва дипломатическите отношения с Куба. 1962 г. – Папа Йоан XXIII отлъчва Фидел Кастро от църквата. 1963 г. – Осъществен е първият изпитателен полет на пътническия самолет Ил-62. 1977 г. – Създадена е американската фирма Apple Computer Inc.. 1987 г. – Арета Франклин става първата жена, увековечена в Залата на славата на рокендрола. 1990 г. – Национална кръгла маса в България: начало на заседанията, чиято цел е споразумение между БКП и опозицията за осъществяване на преход към демокрация. 1990 г. – Бившият лидер на Панама Мануел Нориега се предава на американската войска. 1993 г. – В Москва, президентите Джордж Хърбърт Уокър Буш и Борис Елцин подписват втория договор за съкращение на две трети от стратегическите ядрени оръжия на САЩ и Русия. 1994 г. – Самолет Ту-154 на авиокомпания „Байкалски авиолинии“ се разбива след излитане от летище Иркутск, загиват 126 души. 1997 г. – Започват демонстрации на Съюза на демократичните сили с искане Българската социалистическа партия да се откаже от управлението. 1997 г. – Испанският колоездач Мигел Индураин слага край на кариерата си. 1999 г. – Изстрелян е космическият апарат Марс Полър Лендър, контактът с когото е загубен на 3 декември след предполагаемото му кацане на повърхността на Марс. 2004 г. – Самолет на Flash Airlines се разбива в Червено море малко след излизането си от Египет; загиват всичките 148 души на борда. Родени 106 г. пр.н.е. – Цицерон, римски оратор и държавник († 43 пр.н.е.) 1801 г. – Ернест Хофман, руски геолог († 1871 г.) 1810 г. – Антоан Томсън д'Абади, френски изследовател на Африка († 1897 г.) 1823 г. – Хайнрих Густав Райхенбах, германски ботаник († 1889 г.) 1842 г. – Янко Мустаков, български композитор и диригент († 1881 г.) 1860 г. – Такааки Като, министър-председател на Япония († 1926 г.) 1876 г. – Вилхелм Пик, първи президент на ГДР († 1960 г.) 1878 г. – Константин Батолов, български политик († 1938 г.) 1883 г. – Йордан Мешков, български революционер († ? г.) 1883 г. – Клемент Атли, министър-председател на Обединеното кралство († 1967 г.) 1892 г. – Джон Роналд Руел Толкин, британски писател и филолог († 1973 г.) 1897 г. – Пола Негри, американска актриса († 1987 г.) 1901 г. – Кирил, български патриарх († 1971 г.) 1901 г. – Нго Дин Дием, първи президент на Южен Виетнам († 1963 г.) 1903 г. – Александър Бек, съветски писател († 1972 г.) 1903 г. – Гено Матеев, български футболист († 1966 г.) 1910 г. – Джон Стърджис, американски кинорежисьор († 1992 г.) 1921 г. – Изабела Башмакова, руска историографка на математиката († 2005 г.) 1924 г. – Ото Байзхайм, германски предприемач († 2013 г.) 1929 г. – Серджо Леоне, италиански режисьор († 1989 г.) 1935 г. – Джовани Лайоло, италиански духовник 1941 г. – Кръстана Стоева, българска скиорка, състезателка по ски бягане († 2004 г.) 1942 г. – Джон Тоу, британски актьор († 2002 г.) 1942 г. – Ласло Шойом, унгарски политик 1945 г. – Стоян Петров (треньор), български футболист и треньор по футбол 1946 г. – Джон Пол Джоунс, британски музикант (Led Zeppelin) 1947 г. – Любен Корнезов, български юрист и политик († 2019 г.) 1950 г. – Виктория Принсипал, американска актриса 1954 г. – Ross the Boss, английски певец 1956 г. – Мел Гибсън, американски актьор и режисьор 1966 г. – Робърт Станек, американски писател 1969 г. – Михаел Шумахер, немски пилот от Формула 1 1974 г. – Алесандро Петаки, италиански колоездач 1975 г. – Анета Германова, българска волейболистка 1977 г. – Александър Мутафджич, сръбски футболист 1977 г. – Лий Бойър, английски футболист 1979 г. – Любен Иванов, български адвокат и политик 1984 г. – Бошко Янкович, сръбски футболист 1986 г. – Мария Киркова, българска скиорка 1989 г. – Алекс Линц, американски актьор 1992 г. – Цветелин Тонев, български футболист 1998 г. – Патрик Кутроне, италиански футболист 2003 г. – Грета Тунберг, шведска активистка Починали 236 г. – Антер, римски папа (* ?) 1322 г. – Филип V, крал на Франция (* 1293 г.) 1468 г. – Йохан Гутенберг, германски изобретател (* 1398 г.) 1501 г. – Алишер Навои, тюркски поет (* 1441 г.) 1543 г. – Хуан Кабрильо, португалски изследовател (* 1499 г.) 1705 – Лука Джордано, италиански художник (* 1634 г.) 1785 г. – Балтасаре Галупи, италиански композитор (* 1706 г.) 1858 г. – Анри Дарси, френски инженер (* 1803 г.) 1875 г. – Пиер Ларус, френски лексикограф, енциклопедист и издател (* 1817 г.) 1892 г. – Емил дьо Лавеле, белгийски икономист (* 1822 г.) 1920 г. – Жозеф Жак Сезар Жофр, френски офицер (* 1852 г.) 1920 г. – Франц Тоула, австрийски геолог (* 1845 г.) 1923 г. – Ярослав Хашек, чешки романист (* 1883 г.) 1933 г. – Джак Пикфорд, канадски актьор (* 1896 г.) 1937 г. – Иван Баялцалиев, български революционер (* ? г.) 1945 г. – Едгар Кейси, американски медиум (* 1877 г.) 1950 г. – Ангел Букорещлиев, български композитор (* 1870 г.) 1956 г. – Йозеф Вирт, немски политик (* 1879 г.) 1960 г. – Виктор Шьострьом, шведски режисьор и актьор (* 1879 г.) 1970 г. – Константин Константинов, български писател и преводач (* 1890 г.) 1971 г. – Александър Миленков, български художник (* 1882 г.) 1972 г. – Франс Мазарел, белгийски художник (* 1889 г.) 1974 г. – Максим Щраух, руски артист (* 1900 г.) 1983 г. – Мария Милкова-Золотович, българска оперна певица (* 1898 г.) 1988 г. – Розе Ауслендер, австрийска поетеса (* 1901 г.) 2002 г. – Фреди Хайнекен, холандски предприемач (* 1923 г.) 2008 г. – Александър Абдулов, руски актьор (* 1953 г.) 2008 г. – Валя Вербева, българска балерина (* 1918 г.) 2011 г. – Ева Щритматер, немска поетеса и белетристка (* 1930 г.) 2011 г. – Надка Караджова, българска народна певица (* 1937 г.) Празници Православна църква – Ден на Свети мъченик Гордий и на свети пророк Малахия Католическа църква – Празник на най-святото име Иисус Буркина Фасо – Ден на народното въстание 103


text: 3 февруари е 34-тият ден в годината според григорианския календар. Остават 331 дни до края на годината (332 през високосна година). Събития 1451 г. – Мехмед II става султан на Османската империя. 1690 г. – Колонията в Масачузетс издава първите банкноти в САЩ. 1718 г. – Петър I лишава своя син Алексей от правото да наследи руския престол. 1754 г. – Търговци от Санкт Петербург и Москва подаряват на императрица Елисавета 76-каратов диамант в знак на благодарност за митническите облекчения в Русия. 1809 г. – Илинойс е формиран като отделна територия на САЩ. 1815 г. – В Швейцария започва промишлено производство на кашкавал. 1830 г. – Гърция получава независимост от Османската империя. 1916 г. – При пожар изгаря зданието на канадския парламент в Отава. 1919 г. – В Париж се състои първото заседание на Обществото на народите. 1921 г. – Харалампи Джамджиев патентова в Прага модел самолет под името Бързолет. 1931 г. – В Нова Зеландия е регистрирано най-опустошителното в историята на страната природно бедствие – земетресение с 258 жертви. 1945 г. – Започва Ялтенската конференция, на която се решава съдбата на Европа. 1947 г. – В Аляска е измерена най-ниската температура на въздуха в цяла Северна Америка (-63 °C). 1954 г. – Елизабет II става първият британски монарх, посетил Австралия. 1957 г. – Френският химик от виетнамски произход Нгуен Бу Хои обявява за откриването на причинител на рак в тютюневия дим. 1958 г. – Белгия, Нидерландия и Люксембург създават митническия съюз Бенелюкс. 1959 г. – В самолетна катастрофа близо до езерото Клиър Лейк загиват музикантите Бъди Холи, Ричи Валънс и Биг Бупър. 1966 г. – Съветският непилотиран космически апарат Луна 9 става първият апарат в света, осъществил меко кацане и предал снимки от повърхността на Луната. 1967 г. – В Австралия е извършена последната екзекуция на осъден на смърт. 1969 г. – Ясер Арафат е избран за лидер на ООП. 1981 г. – Гру Харлем Брундтланд става първата жена министър-председател на Норвегия. 1989 г. – В Парагвай след 35-годишна диктатура е свален генерал Алфредо Стреснер. 1994 г. – САЩ прекратяват икономическото ембарго над Демократична република Виетнам, наложено през 1964 г. 1998 г. – Американски военен самолет прелита ниско и прерязва кабела на лифт в курорта Кавалезе (Италия), една от кабините пада и загиват 20 души. Родени 1795 г. – Антонио Хосе де Сукре, латиноамерикански революционер († 1830 г.) 1809 г. – Феликс Менделсон Бартолди, германски композитор († 1847 г.) 1821 г. – Елизабет Блекуел, британско-американска лекарка († 1910 г.) 1830 г. – Роберт Гаскойн-Сесил, британски политик (* 1903 г.) 1845 г. – Григор Начович, български политик († 1920 г.) 1857 г. – Вилхелм Йохансен, датски биолог († 1927 г.) 1859 г. – Хуго Юнкерс, германски авиоконструктор († 1935 г.) 1874 г. – Никола Стоянов, български икономист († 1967 г.) 1881 г. – Петър Тодоров, български политик († 1955 г.) 1882 г. – Добри Немиров, български писател († 1945 г.) 1883 г. – Стоян Дринов, български детски поет и преводач († 1922 г.) 1887 г. – Георг Тракл, австрийски поет († 1914 г.) 1889 г. – Карл Теодор Драйер, датски кинорежисьор († 1968 г.) 1893 г. – Гастон Жулиа, френски математик († 1978 г.) 1898 г. – Алвар Аалто, финландски архитект († 1976 г.) 1909 г. – Андре Каят, френски сценарист и режисьор († 1989 г.) 1916 г. – Емил Карастойчев, български шахматист († 1997 г.) 1920 г. – Джордж Милър, американски психолог († 2012 г.) 1922 г. – Светослав Лучников, български политик († 2002 г.) 1926 г. – Ханс Йохен Фогел, германски политик († 2020 г.) 1930 г. – Петко Иванов, български аграрен учен, професор († 2019 г.) 1930 г. – Христо Черняев, български поет († 2021 г.) 1934 г. – Петър Чернев, български актьор († 1993 г.) 1941 г. – Едуард Володарски, руски писател († 2012 г.) 1941 г. – Михаел Шаранг, австрийски поет 1946 г. – Живко Янкуловски, македонски политик 1947 г. – Ангел Ценов, български футболист († 2006 г.) 1947 г. – Георги Каменски, български футболист 1947 г. – Пол Остър, американски писател 1947 г. – Стоян Стоянов, български учен 1947 г. – Христо Бонев, български футболист и треньор 1948 г. – Карлош Фелипе Шименеш Бело, източнотиморски духовник, Нобелов лауреат през 1996 г. 1948 г. – Хенинг Манкел, шведски писател († 2015 г.) 1951 г. – Таня Шелхорн, българска писателка 1954 г. – Савас Цитуридис, гръцки политик 1955 г. – Бруно Пецей, австрийски футболист († 1994 г.) 1965 г. – Валентин Захариев, български треньор 1972 г. – Маурисио Почетино, испански треньор 1973 г. – Чавдар Атанасов, български футболист 1976 г. – Стоян Колев, български футболен вратар 1983 г. – Габриел Саргисян, арменски шахматист 1983 г. – Хилари Скот, американска порнографска актриса 1984 г. – Данаил Милушев, български волейболист 1985 г. – Александър Алиев, украински футболист 1990 г. – Шон Кингстън, ямайско-американски изпълнител Починали 1014 г. – Свен I, крал на Дания (* ок. 960) 1116 г. – Калман, крал на Унгария (* 1070 г.) 1252 г. – Светослав III, велик княз на Владимирско-Суздалското княжество (* 1196 г.) 1451 г. – Мурад II, султан на Османската империя (* 1404 г.) 1468 г. – Йохан Гутенберг, германски издател (* 1398 г.) 1735 г. – Кристиан III фон Цвайбрюкен, Пфалцграф на Цвайбрюкен-Биркенфелд (* 1674 г.) 1862 г. – Жан-Батист Био, френски физик (* 1774 г.) 1924 г. – Удроу Уилсън, 28-и президент на САЩ, Нобелов лауреат (* 1856 г.) 1925 г. – Оливър Хевисайд, английски електроинженер, математик и физик (* 1925 г.) 1956 г. – Емил Борел, френски математик (* 1871 г.) 1959 г. – Ричи Валънс, американски рок музикант (* 1941 г.) 1959 г. – Бъди Холи, американски музикант (* 1936 г.) 1964 г. – Албърт Ричардсън, британски архитект (* 1880 г.) 1975 г. – Ум Кулсум, египетска певица и актриса (* ок. 1898 г.) 1978 г. – Ласло Наги, унгарски поет (* 1925 г.) 1985 г. – Франк Опънхаймър, американски физик от еврейски произход (* 1912 г.) 1989 г. – Джон Касавитис, американски актьор и режисьор (* 1929 г.) 1997 г. – Бохумил Храбал, чешки писател (* 1914 г.) 1999 г. – Люк Борели, френски футболист (* 1965 г.) 2011 г. – Мария Шнайдер, френска актриса (* 1952 г.) 2022 г. – Христос Сардзетакис, гръцки политик (* 1929 г.) Празници Тайланд – Ден на ветераните Православна църква – свети Симеон Богоприемец и пророчица Анна 203