text: 13 юли е 194-тият ден в годината според григорианския календар (195-и през високосна година). Остават 171 дни до края на годината. Събития 1793 г. – Ръководителят на Френската революция Жан-Пол Марат е убит във ваната на собствената си баня от френската благородничка и член на противникова политическа формация Шарлот Корде. 1837 г. – Кралица Виктория става първият крал на Обединеното кралство Великобритания и Ирландия (по-късно преименувано на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия), който се настанява в Бъкингамския дворец в Лондон. 1878 г. – Подписан е Берлинският договор, който урежда отношенията на Балканите след Руско-турската война (1877 – 1878). Сърбия, Черна гора и Румъния получават пълна независимост от Османската империя. 1881 г. – Съставено е шестото правителство на Княжество България, което няма министър-председател, а работата му се ръководи пряко от княз Александър I Батенберг в условията на т.нар. „режим на пълномощията“. 1930 г. – В Уругвай е открито първото световно първенство по футбол. 1985 г. – Състои се благотворителният концерт Live Aid, организиран за борба с гладуването в Етиопия. 1994 г. – На полуфинала на Световното първенство по футбол в САЩ националният отбор по футбол на България загубва от националния отбор по футбол на Италия с 2:1. 2004 г. – Официално е прието националното знаме на Черна гора. Родени 100 г. пр.н.е. Юлий Цезар († 44 пр.н.е.) 1527 г. – Джон Дий, математик, астроном, астролог, окултист, навигатор, империалист и консултант на кралицата Елизабет I († 1608 г.) 1590 г. – Климент X, римски папа († 1676 г.) 1608 г. – Фердинанд III, император на Свещената римска империя († 1657 г.) 1798 г. – Александра Фьодоровна, императрица на Русия († 1860 г.) 1821 г. – Натан Бедфорд Форест, основател на Ку Клукс Клан († 1877 г.) 1841 г. – Ото Вагнер, австрийски архитект († 1918 г.) 1849 г. – Херман Хелмер, австрийски архитект († 1919 г.) 1851 г. – Сергей Степняк-Кравчинский, руски писател († 1895 г.) 1862 г. – Петър Гудев, министър-председател на България († 1932 г.) 1889 г. – Коста Тодоров, български политик († 1947 г.) 1894 г. – Исак Бабел, съветски новелист и драматург († 1940 г.) 1903 г. – Кенет Кларк, британски изкуствовед († 1983 г.) 1918 г. – Алберто Аскари, италиански пилот от формула 1 († 1955 г.) 1919 г. – Гриша Филипов, министър-председател на България († 1994 г.) 1922 г. – Вълкана Стоянова, българска народна певица († 2009 г.) 1928 г. – Томазо Бушета, италиански мафиот († 2000 г.) 1934 г. – Уоле Шоинка, нигерийски писател, Нобелов лауреат през 1986 г. 1940 г. – Атанас Яранов, български художник († 1988 г.) 1940 г. – Патрик Стюарт, английски актьор 1942 г. – Харисън Форд, американски актьор 1944 г. – Ерньо Рубик, унгарски изобретател, скулптор и архитект 1950 г. – Джордж Нелсън, американски астронавт 1950 г. – Ма Индзиу, тайвански политик 1954 г. – Бойко Ноев, български политик 1957 – Тиери Бутсен, белгийски пилот от Формула 1 1967 г. – Бени Бенаси, италиански диджей 1974 г. – Ярно Трули, италиански автомобилен пилот 1979 г. – Крейг Белами, уелски футболист 1985 г. – Гилермо Очоа, мексикански футболист 1988 г. – Стивън Маккуин, американски актьор 1993 г. – Анастасия Левордашка, българска актриса Починали 939 г. – Лъв VII, римски папа (* неизв.) 1583 г. – Балтазар Жерар, френски католик (* 1557 г.) 1807 г. – Йохан III Бернули, швейцарски математик и астроном (* 1744 г.) 1895 г. – Петко Славейков, български писател и публицист (* 1827 г.) 1895 г. – Христо Стоянов, български политик (* ок. 1842 г.) 1896 г. – Фридрих Август Кекуле, германски химик (* 1829 г.) 1912 г. – Марк-Емил Руше, швейцарски политик (* 1853 г.) 1921 г. – Габриел Липман, френски физик, Нобелов лауреат (* 1845 г.) 1924 г. – Алфред Маршал, английски икономист (* 1842 г.) 1951 г. – Арнолд Шьонберг, австрийски композитор (* 1874 г.) 1951 г. – Николаус Велтер, люксембургски писател, литературовед и държавник (* 1871 г.) 1954 г. – Фрида Кало, мексиканска художничка (* 1907 г.) 1967 г. – Андре Мазон, френски филолог (* 1881 г.) 1974 г. – Патрик Блакет, британски физик, Нобелов лауреат (* 1897 г.) 1976 г. – Йоахим Пайпер, германски офицер (* 1915 г.) 2000 г. – Ян Карски, полски офицер (* 1914 г.) 2005 г. – Асен Кисимов, български актьор (* 1936 г.) 2009 г. – Никола Станчев, български борец (* 1930 г.) 2013 г. – Кори Монтийт, канадски актьор и музикант (* 1982 г.) 2014 г. – Надин Гордимър, южноафриканска писателка, Нобелов лауреат (* 1923 г.) Празници Черна гора – Международно призната за независима държава (Берлински конгрес, 1878 г.) и Годишнина от антифашисткото въстание (1941 г., национален празник) 713


source: wikipedia

text: 14 юли е 195-ият ден в годината според Григорианския календар (196-и през високосна). Остават 170 дни до края на годината. Събития 1228 г. – Луи VIII става крал на Франция след смъртта на баща си Филип II. 1456 г. – Унгарската армия нанася поражение при Белград на армията на Османската империя. 1789 г. – Френската революция: Жителите на Париж превземат Бастилията и освобождават седем политически затворници, с което започва Френската революция. 1795 г. – Марсилезата е обявена за френски национален химн. 1867 г. – Алфред Нобел извършва демонстрация на действието на динамита в Англия. 1877 г. – В църквата „Свети великомъченик Георги“, село Любенова махала е извършено едно от най-големите кланета в българската история – 1013 намират смъртта си в църковния двор и в самата църква. 1902 г. – Свободностоящата камбанария на площад Сан Марко във Венеция се срутва, без да причини човешки жертви, възстановена е окончателно след 10 години. 1913 г. – Междусъюзническата война: започва битката за Кресненския пролом (до 18 юли). 1933 г. – Глайхшалтунг: В Германия са забранени всички опозиционни политически партии, освен Нацистката партия. 1941 г. – Втората световна война: Червената армия използва за първи път легендарните ракетни установки Катюша. 1946 г. – Излиза първото издание на книгата на американския педиатър Бенджамин Спок – „Грижи за бебето и детето“. 1948 г. – Лидерът на Италианската комунистическа партия Палмиро Толяти е прострелян и ранен близо до италианския парламент. 1958 г. – Иракският крал Фейсал II е убит, заедно с обкръжението си, от арабски националисти; монархията е отхвърлена и Ирак е провъзгласена за република. 1959 г. – САЩ пускат във вода първия си атомен крайцер – Лонг Бийч, оборудван с два атомни реактора. 1965 г. – Космическият апарат Маринър 4, който е изстрелян през 1964, преминава покрай Марс и прави първите близки снимки на чужда планета. 1969 г. – С навлизането на Салвадорската армия на територията на Хондурас започва т.нар. Футболна война. 1987 г. – В Народна република България се създават свободни безмитни зони за насърчаване на стопанската инициатива. 1992 г. – Основан е Българският хелзинкски комитет. 1995 г. – Създаден е форматът mp3 за аудиофайлове. 2000 г. – Мощно слънчево изригване причинява геомагнитна буря на Земята. 2011 г. – Южен Судан е приет в ООН. 2015 г. – След повече от 9 години полет, космическият апарат Нови хоризонти преминава само на 12,5 хиляди км от Плутон. 2016 г. – Навръх националния празник на Франция в Ница е извършен атентат, при който загиват 84 души. Родени 1459 г. – Анджело Полициано, италиански поет и писател († 1494 г.) 1602 г. – Мазарини, френски политик († 1661 г.) 1776 г. – Пиер Домени, френски офицер († 1832 г.) 1801 г. – Йоханес Петер Мюлер, германски физиолог († 1858 г.) 1862 г. – Вълко Василев, български военен деец († 1933 г.) 1862 г. – Густав Климт, австрийски художник († 1918 г.) 1866 г. – Милица Николаевна, велика руска княгиня († 1951 г.) 1877 г. – Никола Въжаров, български учител († 1964 г.) 1889 г. – Анте Павелич, хърватски политик († 1959 г.) 1889 г. – Петър Динев, български композитор († 1980 г.) 1891 г. – Александър Волков, руски математик († 1977 г.) 1910 г. – Уилям Хана, американски аниматор († 2001 г.) 1913 г. – Джералд Форд, 38-и президент на САЩ († 2006 г.) 1918 г. – Ингмар Бергман, шведски режисьор († 2007 г.) 1919 г. – Лино Вентура, италиански актьор († 1987 г.) 1921 г. – Джефри Уилкинсън, британски химик, Нобелов лауреат през 1973 г. († 1996 г.) 1923 г. – Трендафил Станков, български футболист († 2001 г.) 1925 г. – Георги Джагаров, български поет († 1995 г.) 1926 г. – Хари Дийн Стонтън, американски актьор († 2017 г.) 1927 г. – Иван Младенов, български учен († 1997 г.) 1933 г. – Думаагийн Содном, монголски политик 1936 г. – Робърт Овърмайер, американски астронавт († 1996 г.) 1939 г. – Карел Гот, чешки поп певец († 2019 г.) 1942 г. – Хавиер Солана, испански политик 1944 г. – Георги Попов, български футболист 1945 г. – Стоян Стоянов, български политик († 2020 г.) 1952 г. – Джеф Линдзи, американски писател 1966 г. – Матю Фокс, американски актьор 1970 г. – Веселин Вешев, български политик, предприемач и спортист 1971 г. – Хауърд Уеб, английски съдия 1973 г. – Халил Мутлу, турски щангист 1977 г. – Виктория Шведска, шведска принцеса и престолонаследник 1983 г. – Игор Андреев, руски тенисист 1984 г. – Нилмар, бразилски футболист 1987 г. – Адам Джонсън, английски футболист 1987 г. – Сара Канинг, канадска актриса 1988 г. – Конър Макгрегър, ирландски ММА боец Починали 1223 г. – Филип II, крал на Франция (* 1165 г.) 1816 г. – Франсиско де Миранда, латиноамерикански революционер (* 1750 г.) 1817 г. – Ан Луиз Жермен дьо Стаел, френска писателка (* 1766 г.) 1817 г. – Карагеорги Петрович, сръбски революционер (* 1762 г.) 1881 г. – Били Хлапето, американски престъпник (* 1859 г.) 1899 г. – Христо Попконстантинов, български писател (* 1858 г.) 1904 г. – Паул Крюгер, президент на Трансваал (* 1824 г.) 1907 г. – Димитър Гоголаков, гръцки андартски капитан (* ? г.) 1910 г. – Мина Тодорова, любима на Яворов (* 1890 г.) 1914 г. – Карол Телбиз, австро-унгарски общественик (* 1853 г.) 1929 г. – Ханс Делбрюк, немски историк (* 1848 г.) 1939 г. – Алфонс Муха, чешки художник (* 1860 г.) 1939 г. – Георг Гавантка, германски офицер (* 1891 г.) 1939 г. – Георги Бакалов, български общественик (* 1873 г.) 1954 г. – Хасинто Бенавенте, испански писател, Нобелов лауреат през 1922 г. (* 1866 г.) 1962 г. – Борис Машалов, български певец (* 1914 г.) 1963 г. – Свами Шивананда, индийски гуру (* 1887 г.) 1967 г. – Тудор Аргези, румънски поет (* 1880 г.) 1968 г. – Константин Паустовски, руски писател (* 1892 г.) 1971 г. – Димитър Силяновски, български юрист (* 1892 г.) 1979 г. – Димитър Атанасов, български агроном (* 1894 г.) 1981 г. – Петер фон Трамин, австрийски писател (* 1932 г.) 1991 г. – Павел Морозенко, съветски актьор (* 1939 г.) 1998 г. – Дик Макдоналд, американски предприемач (* 1909 г.) 2002 г. – Алекс Фрейзър, австралийски учен (* 1923 г.) 2003 г. – Иван Ганев, български учен (* 1942 г.) 2021 г. – Стайка Гьокова, българска народна певица (* 1930 г.) 2022 г. - Ивана Тръмп Празници Ирак – Ден на революцията САЩ – Ден на нудистите Франция – Годишнина от превземането на Бастилията (начало на Френската революция, 1789 г., национален празник) 714


text: 15 юли е 196-ият ден в годината според григорианския календар (197-и през високосна). Остават 169 дни до края на годината. Събития 1099 г. – По време на Първия кръстоносен поход приключва обсадата на Йерусалим, при която кръстоносците успяват да проникнат в града. 1240 г. – Състои се Битката при Нева, в която новгородската армия, водена от Александър Невски, нанася тежко поражение на шведските сили. 1410 г. – Състои се Битката при Таненберг между обединените сили на Кралство Полша и Великото литовско княжество и войските на Тевтонския орден. 1669 г. – Регистрирано е най-голямото изригване на вулкана Етна. 1799 г. – Френски войници откриват Розетския камък в пристанището на египетския град Розета. 1895 г. – Бившият министър-председател на България Стефан Стамболов е съсечен в центъра на София и 3 дни по-късно умира от раните си. 1954 г. – Състои се първият полет на първия американски пътнически лайнер – Боинг 707. 1965 г. – Константинос II е принуден да подаде оставка от поста министър-председател на Гърция. 1966 г. – Подписва се Българо-съветска спогодба за изграждане на атомна електрическа централа в Народна република България. 1997 г. – В Маями, Флорида, серийния убиец Андрю Кунанан застрелва италианския моден дизайнер Джани Версаче пред дома му. 2004 г. – Христо Стоичков е назначен за треньор на Националния отбор по футбол на България. 2006 г. – След 2 години прекъсване се провежда традиционният фестивал Парад на любовта в Берлин. 2010 г. – Аржентина става първата държава в Латинска Америка, която официално разрешава еднополовите бракове. Родени 1606 г. – Рембранд ван Рейн, холандски художник († 1669 г.) 1724 г. – Мария-Франциска фон Зулцбах, германска благородничка († 1794 г.) 1737 г. – Луиза Френска, френска благородничка († 1787 г.) 1823 г. – Александър фон Хесен-Дармщат, германски принц († 1892 г.) 1848 г. – Вилфредо Парето, икономист и социолог († 1923 г.) 1853 г. – Мария Ермолова, руска актриса († 1928 г.) 1856 г. – Стефан Границки, български учител († 1910 г.) 1854 г. – Васил Радославов, министър-председател на България († 1929 г.) 1864 г. – Стоян Топузов, български военен деец († 1913 г.) 1887 г. – Кирил Шиваров, скулптор и архитект († 1938 г.) 1892 г. – Валтер Бенямин, германски литературен критик и писател († 1940 г.) 1892 г. – Янко Анастасов, български художник († 1958 г.) 1901 г. – Кирил Дрангов, български революционер († 1946 г.) 1918 г. – Бъртрам Брокхауз, канадски физик, Нобелов лауреат († 2003 г.) 1919 г. – Айрис Мърдок, британска писателка († 1999 г.) 1922 г. – Лион Ледърман, американски физик, Нобелов лауреат († 2018 г.) 1923 г. – Бинка Желязкова, български режисьор († 2011 г.) 1928 г. – Пал Бенкьо, унгарски шахматист († 2019 г.) 1930 г. – Александър Пиндиков, български културен деятел († 2017 г.) 1938 г. – Тодор Ив. Живков, български фолклорист, етнолог, политик († 2001 г.) 1943 г. – Дорис Рунге, немска поетеса 1946 г. – Линда Ронстад, американска певица 1948 г. – Майкъл Кремо, американски писател 1951 г. – Георги Балабанов, български актьор 1952 г. – Тери О'Куин, американски актьор 1956 г. – Джо Сатриани, американски рок китарист 1960 г. – Александър Донев, български музикант 1960 г. – Ана Харламенко, молдовски журналист и политик 1961 г. – Форест Уитакър, американски актьор 1966 г. – Ирен Жакоб, френска актриса 1966 г. – Петър Михтарски, български футболист 1967 г. – Адам Савидж, американски водещ 1969 г. – Анатоли Нанков, български футболист 1970 г. – Цветан Гашевски, български спортист 1970 г. – Юлиан Вергов, български актьор 1971 г. – Александър Делчев, български шахматист 1973 г. – Иван Бърнев, български актьор 1975 г. – Гео Чобанов, български оперен певец 1976 г. – Каролина Шути, австрийска писателка 1979 г. – Александер Фрай, швейцарски футболист 1984 г. – Живко Миланов, български футболист 1992 г. – Кохару Кусуми, японска певица (Morning Musume) Починали 1015 г. – Владимир I, велик княз на Киевска Рус (* ок. 958) 1274 г. – Бонавентура, италиански теолог и светец (* 1221) 1291 г. – Рудолф I, крал на Германия (* 1218 г.) 1542 г. – Лиза дел Джокондо, (* 1479 г.) 1609 г. – Анибале Карачи, италиански художник (* 1560 г.) 1828 г. – Жан Антоан Удон, френски скулптор (* 1741 г.) 1858 г. – Александър Иванов, руски художник (* 1806 г.) 1877 г. – Цачо Шишков, български доброволец (* 1837 г.) 1879 г. – Йохан Фридрих фон Брант, германски зоолог (* 1802 г.) 1888 г. – Александър Дрентелн, руски офицер (* 1820 г.) 1890 г. – Готфрид Келер, швейцарски писател (* 1819 г.) 1892 г. – Светослав Миларов-Сапунов, български писател (* 1850 г.) 1904 г. – Антон Чехов, руски писатели (* 1860 г.) 1904 г. – Вячеслав Плеве, руски политик (* 1846 г.) 1907 г. – Трендафил Думбалаков, български военен и революционер (* 1889 г.) 1916 г. – Иля Мечников, руски биолог, Нобелов лауреат (* 1845 г.) 1918 г. – Димитър Кирков, български военен деец (* 1861 г.) 1919 г. – Херман Емил Фишер, немски химик, Нобелов лауреат през 1902 г. (* 1852 г.) 1929 г. – Хуго фон Хофманстал, поет, романист и драматург (* 1874 г.) 1932 г. – Илия Димитриев, български военен деец (* 1855 г.) 1933 г. – Климент Бояджиев, български офицер (* 1861 г.) 1937 г. – Георги Гешев, български шахматист (* 1903 г.) 1948 г. – Джон Пършинг, американски генерал (* 1860 г.) 1954 г. – Айни, таджикски писател, учен и общественик (* 1878 г.) 1965 г. – Георги Манев, български физик (* 1884 г.) 1970 г. – Ерик Берн, американски психолог (* 1910 г.) 1982 г. – Карло Луканов, български политик (* 1897 г.) 1997 г. – Джани Версаче, италиански моден дизайнер – убит (* 1946 г.) 2002 г. – Любомир Далчев, български художник и скулптор (* 1902 г.) 2010 г. – Йанде Коду Сен, сенегалска певица (* 1932 г.) 2011 г. – Владимир Голев, български писател и поет (* 1922 г.) 2017 г. – Мартин Ландау, американски актьор (* 1928 г.) Празници Православна църква – Св.княз Владимир Ботсуана – Ден на президента Бразилия – Ден на мъжете Бруней – Ден на султана 715


text: 16 юли е 197-ият ден в годината според григорианския календар (198-и през високосна година). Остават 168 дни до края на годината. Събития 622 г. – Пророкът Мохамед се премества от Мека в Медина, което се смята за начало на ислямската вяра и на ислямския календар. 1054 г. – В Константинопол завършват с неуспех преговорите с Рим, което се смята от историците за начало на Източно-западната схизма. 1643 г. – Нидерландският мореплавател Мартин Геритсон де Фриз открива остров Сахалин. 1661 г. – Пуснати са в обращение първите парични банкноти в Европа от шведската банка в Стокхолм. 1748 г. – Михаил Ломоносов формулира закона за запазване на масата на телата и движението. 1782 г. – Състои се премиерата на операта Отвличане от сарая на Волфганг Амадеус Моцарт. 1790 г. – Конгресът на САЩ определя град Вашингтон, окръг Колумбия за постоянна столица. 1875 г. – Приета е нова конституция във Франция, с която се създава Камара на представителите (Сенат) и се утвърждават изборите за президент. 1877 г. – Руско-турската война (1877 – 1878): Приключва Битката при Никопол с победа на руските сили над османските. 1901 г. – Основан е АФК Бароу в град Бароу ин Фърнс. 1920 г. – Антантата преустановява блокадата на СССР. 1920 г. – Основана е Аджарската автономна съветска социалистическа република. 1927 г. – Никарагуанската партизанска съпротива започва продължилата пет години война срещу американската окупация на Никарагуа. 1937 г. – Близо до Ваймар е открит концентрационният лагер Бухенвалд. 1942 г. – Холокост: Правителството на Вишистка Франция нарежда на френските полицаи да арестуват и затворят в концлагери над 30 хил. евреи. През 1995 президентът Жак Ширак официално признава отговорността на френската полиция. 1945 г. – Проект Манхатън: Проведен е първият ядрен опит, с кодово име Тринити, при който САЩ успешно детонират плутониево ядрено оръжие на полигона до град Аламогордо в щата Ню Мексико. 1951 г. – Публикувана е повестта на Селинджър Спасителят в ръжта. 1961 г. – Открита е втората отсечка от Автомагистрала А3 в Италия, свързваща Помпей и Салерно. 1962 г. – Проведено е първото пробно предаване на цветен сигнал между Америка и Европа с помощта на изкуствен спътник. 1965 г. – Тържествено е открит 11,8-километровият Монблански тунел, който свързва Италия и Франция. 1969 г. – Програма Аполо: От Космически център Джон Ф. Кенеди е изстрелян американския космически кораб Аполо 11, чиято цел е изпращане на човек на Луната за пръв път. 1979 г. – Иракският президент Ахмед Хасан ал Бакр подава оставка и на власт идва Саддам Хюсейн. 1982 г. – По време на масова церемония преподобният Муун венчава 4000 непознаващи се двойки на Медисън Скуеър Гардън. 1990 г. – При земетресение във Филипините с магнитуд 7,7 по скалата на Рихтер загиват над 2 хиляди души. 1990 г. – Открит е последният естествен спътник на Сатурн – Пан. 1993 г. – Пусната е Slackware – най-старата Linux дистрибуция. 1994 г. – Първите фрагменти от кометата Шумейкър-Леви 9 навлизат в атмосферата на Юпитер. 1999 г. – В 11 ч. 41 мин. общата стойност на акциите на Бил Гейтс в Майкрософт достига 100 млрд. долара. 2004 г. – Състои се премиерата на американския научнофантастичен филм „Аз, роботът“. 2004 г. – Oтваря врати Милениум Парк – първият и най-амбициозен архитектурен проект в Чикаго за 21 век. Родени 1773 г. – Йозеф Юнгман, чешки филолог († 1847 г.) 1798 г. – Александър Горчаков, руски политик († 1883 г.) 1818 г. – Спиридон Палаузов, български историк († 1872 г.) 1858 г. – Йожен Изаи, белгийски цигулар († 1931 г.) 1868 г. – Христо Чернопеев, български революционер († 1915 г.) 1872 г. – Руал Амундсен, норвежки полярен изследовател († 1928 г.) 1877 г. – Айви Лий, американски общественик, основател на връзките с обществеността († 1934 г.) 1877 г. – Васил Коларов, български политик, ръководител на БКП и Коминтерна († 1950 г.) 1883 г. – Франц Набъл, австрийски писател († 1974 г.) 1888 г. – Фриц Цернике, нидерландски физик, Нобелов лауреат през 1953 г. († 1966 г.) 1889 г. – Сава Чукалов, български писател, езиковед и преводач († 1971 г.) 1896 г. – Тригве Ли, норвежки политик († 1968 г.) 1900 г. – Филип Голиков, съветски маршал († 1980 г.) 1902 г. – Александър Лурия, руски психолог († 1977 г.) 1907 г. – Барбара Стануик, американска актриса († 1990 г.) 1911 г. – Джинджър Роджърс, американска актриса († 1995 г.) 1917 г. – Жорж Арно, френски писател († 1987 г.) 1926 г. – Ъруин Роуз, американски биолог, Нобелов лауреат през 2004 († 2015 г.) 1928 г. – Дико Фучеджиев, български писател († 2005 г.) 1928 г. – Робърт Шекли, американски писател († 2005 г.) 1929 г. – Дойно Дойнов, български историк († 2014 г.) 1937 г. – Петър Андасаров, български поет 1946 г. – Паша Христова, българска певица († 1971 г.) 1956 г. – Джери Дойл, американски политик 1959 г. – Зоран Йолевски, македонски политик 1961 г. – Паулус Хохгатерер, австрийски писател и психиатър 1961 г. – Георги Анастасов, български композитор 1963 г. – Сречко Катанец, словенски футболист и треньор 1964 г. – Ашот Анастасян, арменски шахматист 1967 г. – Уил Феръл, американски актьор 1968 г. – Георги Михалев, български плувец 1976 г. – Боби Лешли, американски кечист 1986 г. – Шалозе Удоджи, нигерийски футболист 1989 г. – Гарет Бейл, уелски футболист 1992 г. – Климент Шопов, български политик Починали 1216 г. – Инокентий III, римски папа (* 1161 г.) 1664 г. – Андреас Грифиус, германски поет и драматург (* 1616 г.) 1747 г. – Джузепе Мария Креспи, италиански живописец (* 1665 г. г.) 1764 г. – Иван VI, руски император (* 1740 г.) 1822 г. – Йоан Търновски, християнски мъченик 1857 г. – Пиер-Жан дьо Беранже, френски поет (* 1780 г.) 1890 г. – Юджийн Скайлър, американски учен, дипломат, писател, преводач (* 1840 г.) 1915 г. – Елън Г. Уайт, американска писателка (* 1827 г.) 1959 г. – Ернест Блох, швейцарски и американски композитор, (* 1880 г.) 1960 г. – Алберт Кеселринг, германски фелдмаршал (* 1881 г.) 1962 г. – Борис Машалов, български фолклорен певец (* 1914 г.) 1963 г. – Николай Асеев, руски поет (* 1889 г.) 1964 г. – Никола Въжаров, български учител (* 1877 г.) 1979 г. – Виктор Данченко, български актьор (* 1923 г.) 1985 г. – Хайнрих Бьол, германски писател, Нобелов лауреат за 1972 г. (* 1917 г. г.) 1989 г. – Херберт фон Караян, австрийски диригент (* 1908 г.) 1990 г. – Никола Русев, български драматург (* 1932 г.) 1994 г. – Джулиан Швингър, американски физик, Нобелов лауреат през 1965 г. (* 1918 г.) 1998 г. – Панкратий, български духовник и архиерей (* 1926 г.) 1999 г. – Джон Кенеди-младши, американски журналист (* 1960 г.) 2000 г. – Дьорд Петри, унгарски поет (* 1943 г.) 2003 г. – Ерих Кьолер, германски писател (* 1928 г.) 2012 г. – Джон Лорд, английски рок пианист и композитор (* 1941 г.) 2021 г. – Венета Зюмбюлева, българска актриса (* 1946 г.) 2023 г. – Джейн Бъркин, британска актриса и певица (* 1946 г.) Празници Източници 716


text: 17 юли е 198-ият ден в годината според григорианския календар (199-и през високосна година). Остават 167 дни до края на годината. Събития 813 г. – Обсада на Константинопол: Българската войска, предвождана от кан Крум, обсажда столицата на Византия Константинопол. 1279 г. – Войските на Ивайло разбиват в Котленския проход 10-хилядна византийска армия на император Михаил VIII Палеолог. 1393 г. – След дълга обсада от войските на османския султан Баязид I, пада столицата на Втората българска държава Търново. 1453 г. – Французите удържат решителна победа срещу англичаните в Битката при Кастийон, последната от Стогодишната война. 1762 г. – Петър III е убит, докато е задържан в Ропша, 38 дни след като той е отстранен от поста Император на Русия и заменен с неговата жена Екатерина II. 1868 г. – Столицата на Япония е преместена от Киото в Едо (днешно Токио). 1879 г. – Назначено е Първото правителство на България, начело с Тодор Бурмов. 1917 г. – С указ на краля на Великобритания Джордж V фамилията на кралската династия Сакс-Кобург-Гота е заменена на Уиндзор. 1918 г. – По нареждане на Болшевишката партия и извършено от ЧК (Чека), цялото семейство на последния император на Русия цар Николай II е избито в Екатеринбург. 1936 г. – Започва Гражданската война в Испания. 1942 г. – Програмата на антифашистката организация Отечествен фронт е оповестена по нелегалната радиостанция Христо Ботев. 1945 г. – Втора световна война: Край Берлин започва Потсдамската конференция на трите главни антихитлеристки сили – Великобритания, САЩ и СССР, с участието на Чърчил, Хари Труман и Сталин. 1955 г. – В Анахайм, САЩ, Уолт Дисни отрива първият увеселителен парк Дисниленд. 1975 г. – Експериментален полет Аполо-Союз: Американският кораб Аполо и съветският космически кораб Союз осъществяват в орбита около Земята скачване на космически апарати на две нации за първи път в историята. 1975 г. – Източен Тимор е анексиран и става 27-а провинция на Индонезия. 1990 г. – Правителството на БСП взема решение тялото на Георги Димитров да се извади от мавзолея и да се погребе; решението е изпълнено същата нощ. 1994 г. – Състои се финалът на Световното първенство по футбол в САЩ, на който Националният отбор по футбол на Бразилия побеждава Националния отбор по футбол на Италия след дузпи. 1998 г. – България става член на ЦЕФТА. 2006 г. – Цунами, предизвикани от земетресение с магнитуд 7,2 по скалата на Рихтер, връхлита индонезийския остров Ява, отчита се, че жертвите са стотици. 2014 г. – Малайзийският полет MH17 е свален в източна Украйна от про-руски сепаратисти, загиват всички 295 пътници. Родени 1487 г. – Исмаил I, шах на Иран († 1524 г.) 1846 г. – Николай Николаевич Миклухо-Маклай, руски етнограф и антрополог († 1888 г.) 1876 г. – Илия Димушев, български революционер († 1934 г.) 1888 г. – Шмуел Йосеф Агнон, израелски писател, Нобелов лауреат през 1966 († 1970 г.) 1889 г. – Ърл Стенли Гарднър, американски адвокат и писател († 1970 г.) 1891 г. – Борис Лавреньов, руски писател († 1959 г.) 1896 г. – Кольо Карагьозов, български фабрикант и общественик († 1972 г.) 1898 г. – Александър Бегажев, български журналист († 1971 г.) 1899 г. – Джеймс Кагни, американски актьор († 1986 г.) 1906 г. – Петър Панайотов, български комунист († 1991 г.) 1913 г. – Роже Гароди, френски философ и писател († 2012 г.) 1916 г. – Александър Гейщор, полски историк († 1999 г.) 1920 г. – Хуан Антонио Самаранч, испански президент на МОК († 2010 г.) 1929 г. – Бранко Зебец, хърватски футболист и треньор († 1988 г.) 1932 г. – Войчех Килар, полски пианист, диригент и композитор († 2013 г.) 1934 г. – Димитър Манчев, български артист († 2009 г.) 1935 г. – Доналд Съдърланд, канадски актьор 1939 г. – Милва, италинска певица и театрална актриса († 2021 г.) 1942 г. – Михаил Неделчев, български литературовед 1944 г. – Евгени Чачев, български политик 1946 г. – Венцеслав Кисьов, български актьор († 2014 г.) 1946 г. – Клаудия Ислас, мексиканска актриса 1947 г. – Камила, херцогиня на Корнуол, англичанка 1949 г. – Гийзър Бътлър, британски музикант (Black Sabbath) 1950 г. – Георги Борисов, български поет и преводач 1952 г. – Дейвид Хаселхоф, американски актьор 1954 г. – Ангела Меркел, канцлер на Германия 1954 г. – Джоузеф Майкъл Стразински, американски сценарист, писател и продуцент 1955 г. – Мартин Р. Дин, швейцарски писател 1955 г. – Червенко Крумов, български поет († 2012 г.) 1961 г. – Фидел Беев, български политик († 2021 г.) 1961 г. – Любомир Шейтанов, български футболист 1963 г. – Суха Арафат, палестински политик 1967 г. – Константин Папазов, български треньор 1974 г. – Ахмед Ахмедов, български политик и инженер 1976 г. – Константин, български попфолк певец 1978 г. – Тревър Макневън, канадски певец 1978 г. – Татяна, българска попфолк певица 1980 г. – Живко Панайотов, български футболист 1981 г. – Смилен Мляков, български волейболист 1986 г. – Йозлем Йълмаз, турска киноактриса Починали 855 г. – Лъв IV, римски папа 1588 г. – Синан, османски архитект (* 1489 г.) 1763 г. – Петър III, император на Русия (* 1728 г.) 1790 г. – Адам Смит, шотландски икономист и философ (* 1723 г.) 1790 – Йохан II Бернули, швейцарски математик (* 1710 г.) 1793 г. – Шарлот Корде, френска благородничка и убийца (* 1768 г.) 1907 г. – Ектор Мало, френски писател (* 1830 г.) 1910 г. – Александър Богориди, български политик (* 1822 г.) 1912 г. – Анри Поанкаре, френски математик (* 1854 г.) 1918 г. – Анастасия Николаевна, руска княгиня (* 1901 г.) 1918 г. – семейството на император Николай II Александрович (* 1868 г.) Императрица Александра Фьодоровна(* 1872 г.) Княгиня Олга Николаевна (* 1895 г.) Княгиня Татяна Николаевна (* 1897 г.) Княгиня Мария Николаевна (* 1899 г.) Княгиня Анастасия Николаевна (* 1901 г.) Царевич Алексей Николаевич (* 1904 г.) 1940 г. – Арнолдо Дзоки, италиански скулптор (* 1862 г.) 1945 г. – Александър Кръстев, български диригент и композитор (* 1879 г.) 1946 г. – Дража Михайлович, сръбски генерал (* 1893 г.) 1959 г. – Били Холидей, американска джаз певица (* 1915 г.) 1967 г. – Джон Колтрейн, американски музикант (* 1926 г.) 1967 г. – Тодор Владигеров, български икономист (* 1898 г.) 1969 г. – Нестор Мирчевски, български резбар (* 1873 г.) 1975 г. – Борис Бабочкин, руски драматичен филмов артист (* 1904 г.) 1980 г. – Григор Агаронян, арменски скулптор (* 1896 г.) 1982 г. – Христо Кодов, български литературовед и палеограф (* 1901 г.) 1986 г. – Ристо Шишков, югославски актьор (* 1940 г.) 1990 г. – Едуард Мърфи, американски инженер (* 1918 г.) 1995 г. – Хуан Мануел Фанджо, аржентински пилот от Формула 1 (* 1911 г.) 2005 г. – Едуард Хийт, Министър-председател на Обединеното кралство (* 1916 г.) 2006 г. – Мики Спилейн, американски писател (* 1918 г.) 2009 г. – Меир Амит, израелски политик (* 1921 г.) 2009 г. – Лешек Колаковски, полски философ (* 1927 г.) Празници Имен ден на Емил и Емилия (или на 8 август) Православна църква – Ден на Великомъченица Марина Русия – Ден в памет на екзекутираното от комунистите царско семейство Южна Корея – Ден на конституцията (1948 г.) 717


text: 18 юли е 199-ият ден в годината според григорианския календар (200-тен през високосна година). Остават 166 дни до края на годината. Събития 1332 г. – В Битката при Русокастро българската армия, начело с цар Иван Александър, нанася поражение на византийската, ръководена от император Андроник III Палеолог. 1334 г. – Епископът на Флоренция освещава основите на новата кампанила (камбанария) на катедралата Санта Мария дел Фиоре, проектирана от италианския художник Джото. 1789 г. – Робеспиер се присъединява към идеите на Френската революция. 1870 г. – Ватикана обявява догмата за непогрешимостта на папата по въпросите на морала и вярата. 1899 г. – Открита е железопътната линия Роман – Плевен (83 km). 1921 г. – Албер Калмет и Камий Герен откриват първата противотуберкулозна ваксина. 1925 г. – Адолф Хитлер издава първия том на „Моята борба“. 1932 г. – Турция е приета за 56-и член на Лигата на нациите. 1936 г. – С преврат в Испанско Мароко започва Гражданската война в Испания. 1942 г. – Втора световна война: В Германия са извършени успешни изпитания на първия реактивен изтребител – Messerschmitt Me 262. 1943 г. – Втората световна война: Състои се единствената битка между дирижабъл и подводница – край бреговете на Флорида (САЩ), между американския дирижабъл К-74 и германската подводница U-134, дирижабълът е свален, при което един член на екипажа му се удавя. 1947 г. – 64 Правителство на България въвежда държавен монопол върху производството на спиртни напитки. 1947 г. – Кралят на Великобритания Джордж VI подписва закон, съгласно който се признава независимостта на Британска Индия. 1954 г. – В Нюпорт (щат Род Айлънд, САЩ) се провежда първият фестивал на джазовата музика. 1956 г. – Несебър е обявен за архитектурно-исторически резерват. 1968 г. – В Санта Клара (Калифорния) е създадена компанията Intel – най-големият производител на микропроцесори за персонални компютри. 1968 г. – Комунистическият лидер на Чехословакия Александър Дубчек издига лозунга Социализъм с човешко лице, с което той е приет за дисидент сред лидерите в Социалистическия лагер. 1971 г. – С обединение на емирствата Абу Даби, Дубай, Шарджа, Ум ал-Куейн, Аджман и Фуджейра се създава държавата Обединени арабски емирства. 1972 г. – С Указ на Държавния съвет е забранена частната лекарска практика в Народна република България. 1974 г. – Край град Константинов (Полша) е издигнато най-високото съоръжение в света – радиомачта с височина 646,38 m (рухва на 10 август 1991 г.) 1976 г. – На Летните олимпийски игри в Монреал Надя Команечи става първият атлет, който постига максималните 10 точки по гимнастика. 1992 г. – Рождената дата на Васил Левски е обявена за празник на град Левски. 1994 г. – В Буенос Айрес е извършен атентат срещу Еврейския център, при което са убити 85 души и над 200 са ранени. 1994 г. – Основан е футболен клуб АЕК Ларнака. 1996 г. – Самолет Боинг-747 на американската авиокомпания Trans World Airlines, пътуващ по дестинацията Ню Йорк – Париж, катастрофира след излитането си, загиват всичките 230 души на борда. 1997 г. – Рождената дата на Васил Левски за първи път се чества като празник на град Карлово. 1998 г. – Около 3000 души загиват в Папуа Нова Гвинея в резултат на цунами. 2012 г. – На Летище Бургас е извършен бомбен атентат срещу автобус с израелски туристи, при което са убити 7 души и 32 са ранени. 2013 г. – Официално е открит мемориал на Летище Бургас в памет на загиналите при бомбения атентат година по-рано. Родени 1501 г. – Изабела Хабсбург, австрийска ерцхерцогиня и кралица на Дания, Норвегия и Швеция, съпруга на крал Кристиан II. († 1526 г.) 1552 г. – Рудолф II, император на Свещената римска империя († 1612 г.) 1635 г. – Робърт Хук, британски учен († 1703 г.) 1797 г. – Имануел Херман Фихте, германски философ († 1879 г.) 1811 г. – Уилям Мейкпийс Такъри, английски писател реалист († 1863 г.) 1821 г. – Полин Виардо, френска оперна певица, мецосопран († 1910 г.) 1837 г. – Васил Левски, български революционер († 1873 г.) 1852 г. – Мария фон Батенберг, германска принцеса († 1923 г.) 1853 г. – Хендрик Лоренц, нидерландски физик, Нобелов лауреат през 1902 († 1928 г.) 1862 г. – Николай Юденич, руски генерал († 1933 г.) 1864 г. – Рикарда Хух, германска поетеса и романистка († 1947 г.) 1877 г. – Елин Пелин, български писател († 1949 г.) 1899 г. – Никола Попов, български актьор († 1963 г.) 1902 г. – Димитър Панов, български актьор († 1985 г.) 1909 г. – Андрей Громико, съветски дипломат и президент († 1989 г.) 1909 г. – Мохамед Дауд, министър-председател и президент на Афганистан († 1978 г.) 1918 г. – Нелсън Мандела, президент на ЮАР, Нобелов лауреат през 1993 († 2013 г.) 1918 г. – Руджеро Ричи, американски цигулар († 2012 г.) 1921 г. – Аарън Бек, американски психолог († 2021 г.) 1921 г. – Джон Глен, първият американски астронавт и сенатор († 1947 г.) 1922 г. – Томас Кун, американски философ и историк († 1996 г.) 1925 г. – Иван Кондов, български актьор († 2004 г.) 1927 г. – Георги Лебамов, български общественик 1928 г. – Лина Бояджиева, българска куклена актриса, гласът на Сънчо († 2015 г.) 1932 г. – Евгений Евтушенко, руски поет и писател († 2017 г.) 1932 г. – Любомир Киселички, български актьор († 1983 г.) 1935 г. – Христо Градечлиев, български художник († 2004 г.) 1937 г. – Роалд Хофман, американски химик от полски произход, Нобелов лауреат през 1981 г. 1938 г. – Иън Стюарт, пианист в групата Ролинг Стоунс († 1985 г.) 1938 г. – Пол Верховен, нидерландски режисьор 1942 г. – Джачинто Факети, италиански футболист († 2006 г.) 1944 г. – Дейвид Хъмъри, английски хърделист 1944 г. – Мирчо Иванов, български дипломат 1950 г. – Ричард Брансън, британски предприемач 1952 г. – Албер Камил Витал, министър-председател на Мадагаскар 1961 г. – Кръстьо Лафазанов, български актьор 1967 г. – Вин Дизел, американски актьор 1973 г. – Цветелина Русалиева, български художник 1973 г. – Марк Жирардели, люксембургски скиор 1975 г. – Дарън Малакиан, американски китарист 1977 г. – Александър Морозевич, руски шахматист 1980 г. – Кристен Бел, американска актриса 1980 г. – Рьоко Хиросуе, японска актриса 1985 г. – Чейс Кроуфърд, американски актьор 1993 г. – Лее Таемин, корейски изпълнител Починали 1488 г. – Алвизе Кадамосто, венециански мореплавател (* ок. 1432 г.) 1548 г. – Паскуал де Андагоя, испански конкистадор (* 1495 г.) 1610 г. – Микеланджело да Караваджо, италиански художник (* 1573 г.) 1650 г. – Кристоф Шайнер, германски астроном (* 1575 г.) 1721 г. – Жан-Антоан Вато, френски художник и гравьор (* 1684 г.) 1817 г. – Джейн Остин, английска писателка (* 1775 г.) 1818 г. – Николай Новиков, руски писател, просветител, журналист, книгоиздател (' 1744) 1826 г. – Айзък Шелби, американски военнослужещ и политик (* 1750 г.) 1868 г. – Спиро Джеров, български революционер (* 1834 г.) 1872 г. – Бенито Хуарес, президент на Мексико (* 1806 г.) 1884 г. – Фердинанд фон Хохщетер, австрийски геолог (* 1829 г.) 1899 г. – Хорейшо Алджър, американски писател (* 1832 г.) 1918 г. – Елизавета Фьодоровна, велика руска княгиня (* 1864 г.) 1977 г. – Георги Брадистилов, български математик (* 1904 г.) 1982 г. – Роман Якобсон, руски мислител (* 1896 г.) 1986 г. – Стенли Роуз, английски благородник, учредител на УЕФА и председател на ФИФА (* 1895 г.) 2001 г. – Александър Мирер, руски писател (* 1927 г.) 2012 г. – Сашо Касиянов, български музикант, композитор, педагог, радиоводещ и шоумен (* 1951 г.) Празници ООН – Международен ден на Нелсън Мандела (от 2009 г.) Ден на гражданска защита – Отбелязва се от 1993 г. Левски и Карлово – Ден на града Уругвай – Ден на конституцията 718


text: 19 юли е 200-ият ден в годината според григорианския календар (201-ви през високосна). Остават 165 дни до края на годината. Събития 64 г. – Големият пожар в Рим: В търговската част на Рим започва пожар, който унищожава две трети от града в последвалите 6 дни. 1344 г. – Венецианският сенат излиза с решение, в което се документират кражби на стока на венецианските търговци във Варна. 1843 г. – На вода е пуснат параходът Грейт Британ на инженера Изъмбард Кингдъм Брунел, който е първият презокеански параход, оборудван с гребен винт и метален корпус. 1864 г. – В Букурещ е отпечатан единственият брой на в. Бранител, редактиран от Георги Раковски. 1870 г. – Започва Френско-пруската война. 1877 г. – Руско-турска война (1877-1878): Приключва първата Шипченска битка, в резултат на която османските сили се изтеглят и Предният отряд на руската армия, под командването на генерал Йосиф Гурко, установява контрол над Шипченския проход 1879 г. – Открити са първите български дипломатически представителства в Цариград, Белград и Букурещ и са назначени първите български дипломатически агенти. 1880 г. – Учреден е първият български медал За Освобождението 1877-1878 година. 1886 г. – В Люксембург се състои последният концерт на Ференц Лист, който умира на 31 юли същата година в Байройт, Германия. 1900 г. – Без официална церемония в експлоатация е пусната първата линия на Парижкото метро. 1903 г. – Провежда се финалът на първия Тур дьо Франс. 1923 г. – В София е осветена румънската православна черква „Св. Троица“. 1923 г. – Конституционният блок се саморазпуска под натиска на армията, ВМРО и правителството. 1952 г. – Започват XV летни олимпийски игри в Хелзинки. 1974 г. – Испанският лидер генерал Франко предава временно поради болест властта на одобрения за негов наследник принц Хуан Карлос. 1980 г. – В Москва са открити XXII летни олимпийски игри, бойкотирани от западните страни. 1989 г. – Полският парламент избира комунистическия лидер генерал Войчех Ярузелски за президент на страната. Родени 1789 г. – Джон Мартин, английски художник († 1854 г.) 1793 г. – Томас Даути, американски художник († 1856 г.) 1814 г. – Самюъл Колт, американски оръжеен конструктор, създател на револвера († 1862 г.) 1819 г. – Готфрид Келер, швейцарски писател († 1890 г.) 1834 г. – Едгар Дега, френски художник и скулптор († 1919 г.) 1858 г. – Пантелей Ценов, български военен деец († 1926 г.) 1863 г. – Херман Бар, австрийски писател († 1934 г.) 1875 г. – Харалампи Тачев, български художник († 1944 г.) 1878 г. – Петър Ангелов, български военен и революционер († 1923 г.) 1880 г. – Димитър Кудев, български революционер († 1967 г.) 1886 г. – Никола Недев, български офицер и политик († 1970 г.) 1890 г. – Георгиос II, крал на Гърция († 1947 г.) 1893 г. – Владимир Маяковски, руски поет († 1930 г.) 1896 г. – Арчибалд Кронин, шотландски писател († 1981 г.) 1898 г. – Херберт Маркузе, германски философ († 1979 г.) 1916 г. – Димитър Списаревски, български военен летец, загинал като камикадзе († 1943 г.) 1919 г. – Фриц Моргенхалер, швейцарски лекар († 1984 г.) 1927 г. – Георги Найденов, български банкер († 1998 г.) 1935 г. – Василий Ливанов, руски актьор 1938 г. – Вахтанг Кикабидзе, грузински актьор и певец 1941 г. – Петер Хайек, австрийски журналист 1943 г. – Рада Александрова, българска поетеса 1946 г. – Илие Настасе, румънски тенисист 1947 г. – Брайън Мей, британски китарист (Queen) 1949 г. – Богдана Карадочева, българска естрадна певица 1949 г. – Кгалема Мотланте, южноафрикански политик 1949 г. – Нели Сандалска, български бизнесмен 1953 г. – Маркулино Моку, министър-председател на Ангола 1956 г. – Иван Лечев, български китарист, цигулар и композитор 1957 г. – Николай Овчаров, български археолог 1960 г. – Ян Ваутерс, нидерландски футболист 1962 г. – Антъни Едуардс, американски актьор 1964 г. – Борис Чернев, български актьор († 2009 г.) 1967 г. – Велислав Вуцов, български футболен треньор 1967 г. – Владимир Каминер, немски писател 1968 г. – Павел Кука, чешки футболист 1969 г. – Николай Пловдивски, висш български православен духовник 1970 г. – Димитър Найденов, български юрист и политик 1971 г. – Виталий Кличко, украински боксьор 1971 г. – Таня Христова, български политик от ГЕРБ, кмет на Габрово 1972 г. – Нина Чилова, български политик 1973 г. – Владимир Йонков, български футболист 1973 г. – Скот Уокър, канадски състезател по хокей на лед 1974 г. – Уле Мартин Ощ, норвежки футболист 1975 г. – Лука Кастелаци, италиански футболен вратар 1976 г. – Кейт Мортън, австралийска писателка 1976 г. – Ерик Придс, шведски диджей 1982 г. – Джаред Падалеки, американски актьор 1985 г. – Винисиус Баривиейра, бразилски футболист Починали 514 г. – Симах, римски папа (* ? г.) 1374 г. – Франческо Петрарка, италиански поет (* 1304 г.) 1543 г. – Мери Болейн, английска благородничка (* 1499 г.) 1810 г. – Луиза фон Мекленбург-Щрелиц, кралица на Прусия (* 1776 г.) 1814 г. – Матю Флиндърс, британски мореплавател и изследовател (* 1774 г.) 1824 г. – Агустин де Итурбиде, император на Мексико (* 1783 г.) 1838 г. – Пиер Луи Дюлон, френски физик и химик (* 1785 г.) 1862 г. – Пиер Монтегар, френски пътешественик (* 1831 г.) 1877 г. – Павел Калитин, руски офицер, загинал в защита на Самарското знаме (* 1846) 1903 г. – Александър Спирков, български революционер (* ? г.) 1914 г. – Александър Пушкин, руски генерал (* 1833 г.) 1935 г. – Луйо Адамович, хърватски ботаник (* 1864 г.) 1938 г. – Стефан Попов, български военен деец (* 1872 г.) 1947 г. – Аун Сан, бирмански революционер (* 1915 г.) 1956 г. – Лайтнер Уитмър, американски психолог (* 1867 г.) 1980 г. – Нихат Ерим, министър-председател на Турция (* 1912 г.) 1985 г. – Борис Богданов, български политик (* 1896 г.) 1985 г. – Януш Зайдел, полски писател (* 1938 г.) 1992 г. – Паоло Борселино, италиански съдия (* 1940 г.) 1996 г. – Владислав Молеров, български актьор (* 1923 г.) 1998 г. – Душко Аврамов, македонски поет (* 1938 г.) 2002 г. – Владимир Васютин, съветски космонавт (* 1952 г.) 2004 г. – Зенко Сузуки, министър-председател на Япония (* 1911 г.) 2007 г. – Васил Метев, български физик (* 1931 г.) 2012 г. – Сали Райд, американска астронавтка (* 1951 г.) 2014 г. – Джеймс Гарнър, американски актьор (* 1928 г.) Празници Ден на българската дипломатическа служба – Отбелязва се от 1999 г. Боен празник на 2-ри артилерийски полк 719


text: 20 юли е 201-вият ден в годината според григорианския календар (202-ри през високосна). Остават 164 дни до края на годината. Събития 791 г. – Българската армия, командвана от кан Кардам, побеждава византийската армия, командвана от император Константин VI, в битката при крепостта Маркели (дн. Карнобат). 1031 г. – Анри I става крал на Франция. 1402 г. – В Битката при Ангора азиатският емир Тимур разгромява армията на османския султан Баязид I. 1810 г. – В Богота е обявена независимостта на Нова Гранада (бъдещата Велика Колумбия) от Испания. 1877 г. – Руско-турска война (1877–1878): Начало на Обсадата на Плевен 1878 г. – С указ на княз Александър Дондуков-Корсаков се създава Българската армия. 1891 г. – На връх Бузлуджа (дн. Хаджи Димитър) е учредена Българската социалдемократическа партия. 1903 г. – Избухва Илинденско-Преображенското въстание. 1917 г. – Първата световна война: Подписана е Декларацията от Корфу, според която сърби, хървати и словенци образуват общата държава Кралство на сърби, хървати и словенци със столица Белград. 1921 г. – Публикуван е първият български Закон за авторското право. 1924 г. – В Париж е основана Международната организация по шахмат – ФИДЕ. 1926 г. – Методистката църква приема правото на жените да бъдат свещеници. 1928 г. – Правителството на Унгария издава декрет, съгласно който задължава циганите да приемат постоянно пребиваване и да спазват всички граждански закони. 1933 г. – В Лондон се състои 500-хилядна демонстрация срещу антисемитизма. 1941 г. – Съветският ръководител Сталин създава НКВД, като обединява Министерството на вътрешните работи и Държавна сигурност, и назначава Лаврентий Берия за негов шеф. 1944 г. – Втората световна война: Адолф Хитлер оцелява в атентат, организиран от германския офицер Клаус фон Щауфенберг. 1949 г. – Шестото великото народно събрание избира Васил Коларов за председател на Министерския съвет. 1949 г. – Израел и Сирия подписват споразумение за прекратяване на тяхната 19-месечна война. 1956 г. – Франция признава независимостта на Тунис. 1969 г. – Програма Аполо: Пилотираният космически кораб Аполо 11 успешно каца на Луната в Морето на спокойствието. Седем часа по-късно американците Нийл Армстронг и Бъз Олдрин стават първите хора, които стъпват на чужд свят. 1974 г. – Турската армия окупира Северен Кипър, след военния преврат, организиран от гръцката военна хунта. 1975 г. – Открит е електропроводът, свързващ енергийните системи на Турция и Народна република България. 1976 г. – Американският космически кораб Вайкинг-1 успешно каца на Марс след 11-месечно пътешествие. 2001 г. – НДСВ и ДПС подписват политическо споразумение за създаване на коалиция за съвместно управление. Родени 356 пр.н.е. г. – Александър Македонски, владетел на Древна Македония († 323 пр.н.е. г.) 1304 г. – Франческо Петрарка, италиански поет и хуманист († 1374 г.) 1519 г. – Инокентий IX, римски папа († 1591 г.) 1774 г. – Огюст Мармон, френски маршал († 1852 г.) 1785 г. – Махмуд II, султан на Османската империя († 1839 г.) 1847 г. – Макс Либерман, германски художник († 1935 г.) 1850 г. – Георг Елиас Мюлер, германски психолог († 1934 г.) 1860 г. – Димитър Перниклийски, български военен деец († 1936 г.) 1864 г. – Ерик Аксел Карлфелт, шведски писател, Нобелова награда за литература през 1931 († 1931 г.) 1872 г. – Стенли Финч, първият директор на ФБР († 1951 г.) 1873 г. – Алберто Сантос-Дюмон, бразилски пионер в авиацията († 1932 г.) 1876 г. – Ото Блументал, германски математик († 1944 г.) 1878 г. – Александър Радославов, български революционер († 1951 г.) 1878 г. – Петър Манджуков, български революционер († 1966 г.) 1880 г. – Херман Кайзерлинг, германски философ и писател († 1946 г.) 1881 г. – Недялко Атанасов, български политик († 1960 г.) 1882 г. – Иван Ингилизов, български революционер († 1944 г.) 1883 г. – Александър Андреев, български революционер († 1928 г.) 1888 г. – Емил Зегадлович, полски писател († 1941 г.) 1895 г. – Ласло Мохоли-Над, унгарски художник и фотограф († 1946 г.) 1914 г. – Дядо Добри, български църковен дарител († 2018 г.) 1919 г. – Едмънд Хилъри, новозеландски планинар и изследовател († 2008 г.) 1920 г. – Дик Лукас, американски аниматор († 1997 г.) 1922 г. – Ангел Солаков, български политик († 1998 г.) 1925 г. – Жак Делор, бивш председател на европейската комисия 1926 г. – Александър Александров, български актьор († 2009 г.) 1927 г. – Матилда Караджиу Мариоцяну, румънски лингвист († 2009 г.) 1930 г. – Стефан Кънев, български композитор и педагог († 1991 г.) 1932 г. – Ото Шили, германски политик 1933 г. – Кормак Маккарти, американски романист 1934 г. – Уве Йонзон, германски писател († 1984 г.) 1938 г. – Натали Ууд, американска актриса († 1981 г.) 1939 г. – Георги Г. Георгиев, български актьор († 2008 г.) 1941 г. – Людмила Чурсина, руска актриса 1946 г. – Йовчо Савов, български художник-карикатурист, поет, архитект 1946 г. – Васил Банов, български актьор 1947 г. – Карлос Сантана, мексикански китарист 1947 г. – Герд Биниг, германски физик, Нобелов лауреат през 1986 г. 1948 г. – Христо Темелски, български църковен историк 1949 г. – Маруся Любчева, български политик 1951 г. – Даниил, румънски патриарх 1953 г. – Дейв Евънс, британски певец и музикант 1959 г. – Джована Амати, италиански пилот от Формула 1 1961 г. – Илия Желев, български художник 1964 г. – Крис Корнел, американски музикант († 2017 г.) 1965 г. - Ваня Добрева, литературен историк и критик,общественик и политик 1969 г. – Джош Холоуей, американски актьор 1973 г. – Петер Форсберг, шведски състезател по хокей на лед 1973 г. – Хокон Магнус, норвежки престолонаследник 1975 г. – Саша Симонович, сръбски футболист 1980 г. – Жизел Бюндхен, бразилски фотомодел 1983 г. – Виктор Танев, български актьор 1991 г. – Илина Мутафчиева, български политик 1993 г. – Алиша Дебнам-Кери, американска актриса 2000 г. – Денис Теофиков, български попфолк певец († 2021 г.) Починали 1031 г. – Робер II, крал на Франция (* 972 г.) 1816 г. – Гаврил Державин, руски поет (* 1743 г.) 1862 г. – Йохан Готлиб Ньоремберг, германски физик (* 1787) 1872 г. – Людевит Гай, хърватски писател (* 1809) 1897 г. – Джин Инджелоу, английска поетеса и романистка (* 1820 г.) 1901 г. – Уилям Козмо Монкхаус, английски поет и критик (* 1840 г.) 1903 г. – Лъв XIII, римски папа (* 1810 г.) 1908 г. – Деметриус Викелас, първи президент на МОК (* 1835 г.) 1923 г. – Мария фон Батенберг, германска принцеса (* 1852 г.) 1923 г. – Панчо Виля, мексикански революционер (* 1878 г.) 1926 г. – Феликс Дзержински, руски революционер и политик от полски произход (* 1877 г.) 1927 г. – Фердинанд I, Крал на Румъния (* 1865 г.) 1935 г. – Константин Лекарски, български агроном (* 1853 г.) 1937 г. – Гулиелмо Маркони, италиански електроинженер, Нобелов лауреат през 1909 (* 1874 г.) 1945 г. – Пол Валери, френски поет (* 1871 г.) 1951 г. – Абдула I, крал на Йордания (* 1882 г.) 1951 г. – Йохана Лойзингер, съпруга на княз Александър I Батенберг (* 1865 г.) 1954 г. – Елеонора Крюгер, руска благородничка (* ?) 1955 г. – Калуст Гулбенкян, британски предприемач (* 1869 г.) 1973 г. – Брус Лий, американски актьор и майстор на бойните изкуства (* 1940 г.) 1977 г. – Фридрих Георг Юнгер, германски писател (* 1898 г.) 1979 г. – Хърбърт Бътърфийлд, британски историк (* 1900 г.) 1981 г. – Абрам Кардинер, американски лекар (* 1891 г.) 1994 г. – Пол Делво, белгийски художник (* 1897 г.) 2000 г. – Джоузеф Инрайт, американски морски офицер (* 1910 г.) 2004 г. – Антонио Гадес, испански хореограф (* 1936 г.) 2006 г. – Жерар Ури, френски режисьор (* 1919 г.) 2007 г. – Кай Сигбан, шведски физик, Нобелов лауреат (* 1918) 2017 г. – Честър Бенингтън, вокалист на групата „Linkin Park“ (* 1976 г.) Празници Международен ден на шахмата (по повод основаването на ФИДЕ на 20 юли 1924 г. в Париж) Илинден – нов стил (пророк Илия) България – Професионален празник на пивоварите – Определен с Решение на УС на Съюза на пивоварите в Република България през 1996 г. Чества се в Деня на св. Пророк Илия поради това, че кръстителят на Съюза – епископ Наум Агатоникийски, избира Светия Пророк за покровител на пивоварите. Кипър – Ден на мира и свободата Колумбия – Обявяване на независимост (1810 г. от Испания, национален празник) Норвегия – Рожден ден на престолонаследника Хаакон Магнус Япония – Ден на морето 720


text: 21 юли е 202-рият ден в годината според григорианския календар (203-ти през високосна). Остават 163 дни до края на годината. Събития 356 г. пр.н.е. – Храмът на Артемида в Ефес – едно от седемте чудеса на света – е разрушен от палеж. 1718 г. – Подписан е Пожаревският договор между Османската империя, Австрия и Венецианската република. 1774 г. – Руско-турска война (1768-1774): Русия и Османската империя подписват Кючуккайнарджийския договор, с който се слага край на войната. 1831 г. – Състои се коронацията на първия крал на Белгия – Леополд I. 1921 г. – В Царство България е въведено задължително и безплатно образование до 7-и клас. 1931 г. – Ню Йоркския телевизионен канал CBS започва да излъчва за първи път в света ежедневни телевизионни емисии. 1940 г. – Втора световна война: СССР окупира трите прибалтийски държави – Литва, Латвия и Естония и ги обявява за социалистически републики в състава на СССР. 1944 г. – Втората световна война: Клаус фон Щауфенберг и верните му съмишленици са екзекутирани в Берлин, Германия, за Заговора от 20 юли против Адолф Хитлер. 1954 г. – Първа индокитайкса война: На Женевската конференция Виетнам е разделен на две – Северен Виетнам и Южен Виетнам. 1963 г. – Конклавът на кардиналите избира за папа Павел VI. 1969 г. – Американецът Нийл Армстронг е първият човек, който стъпва на Луната. 1970 г. – След 11-годишно строителство е завършена Асуанската язовирна стена в Египет. 1973 г. – Франция започва серия от ядрени опити на атола Муруроа. 1977 г. – Започва 4-дневната Либийско-египетска война. 1983 г. – На станцията Восток в Антарктида е отчетен световен рекорд за най-ниска температура на въздуха (-89,2 °C). 1999 г. – В Ингушетия е възстановено ислямското право на многоженство за мъжете – до 4 съпруги. 2007 г. – Излиза седмата и последна книга от поредицата за магьосника Хари Потър – Хари Потър и Даровете на Смъртта. 2011 г. – Приключва космическата програма на НАСА Космическа совалка с приземяването на космическата совалка Атлантис. Родени 356 пр.н.е. г. – Александър Македонски, владетел на Древна Македония († 323 г. пр.н.е. г.) 1414 г. – Сикст IV, римски папа († 1484 г.) 1789 г. – Васил Априлов, български просветен деец и книжовник († 1847 г.) 1848 г. – Йоханес Фолкелт, германски философ († 1930 г.) 1854 г. – Алберт Еделфелт, финландски художник († 1905 г.) 1857 г. – Божил Райнов, български просветен деец († 1946 г.) 1860 г. – Алфред Хейлс, австралийски писател († 1936 г.) 1868 г. – Константинос I, крал на Гърция († 1923 г.) 1893 г. – Никола Петков, български общественик, политик († 1947 г.) 1893 г. – Ханс Фалада, германски писател († 1947 г.) 1897 г. – Василий Соколовски, съветски маршал († 1968 г.) 1899 г. – Ърнест Хемингуей, американски писател, Нобелов лауреат през 1954 г. († 1961 г.) 1915 г. – Антон Павлов, съветски офицер († 1944 г.) 1926 г. – Норман Джуисън, канадски филмов режисьор 1928 г. – Мария Русалиева, българска актриса († 2015 г.) 1929 г. – Васил Гоцев, български юрист и политик († 2018 г.) 1935 г. – Владилен Попов, български шахматист и журналист († 2007 г.) 1944 г. – Тони Скот, британски режисьор († 2012 г.) 1949 г. – Анри Кулев, български карикатурист и режисьор 1951 г. – Робин Уилямс, американски актьор и комик († 2014 г.) 1958 г. – Димитър Дончев, български шахматист 1960 г. – Радосвет Радев, български журналист и бизнесмен († 2021 г.) 1961 г. – Михаел Кумпфмюлер, немски писател 1963 г. – Красимир Георгиев, български бизнесмен и футболен деец 1969 г. – Стоян Радев, български актьор 1977 г. – Сара Биазини, френска актриса 1978 г. – Владимир Ампов, български поп изпълнител 1978 г. – Деймиън Марли, ямайски музикант 1978 г. – Джош Хартнет, американски актьор 1979 г. – Андрий Воронин, украински футболист 1986 г. – Лорена Санчес, американска порно актриса 1989 г. – Преслав Йорданов, български футболист Починали 1425 г. – Мануил II Палеолог, византийски император (* 1350 г.) 1796 г. – Робърт Бърнс, шотландски поет (* 1759 г.) 1848 г. – Христаки Павлович, български учител (* 1804 г.) 1867 г. – Иван Селимински, български лекар (* 1799 г.) 1901 г. – Иван Гагалев, български революционер (* ? г.) 1921 г. – Вела Благоева, българска социалистка (* 1858 г.) 1936 г. – Георг Михаелис, канцлер на Германия (* 1857 г.) 1944 г. – Клаус фон Щауфенберг, германски офицер и организатор на Заговора от 20 юли срещу Адолф Хитлер (* 1907) 1945 г. – Жеко Спиридонов, български скулптор (* 1867 г.) 1948 г. – Аршил Горки, американски художник с арменски произход (* 1904 г.) 1961 г. – Николай Николаев, български политик (* 1887 г.) 1967 г. – Албърт Лутули, южноафрикански общественик, Нобелов лауреат през 1960 г. (* 1898 г.) 1979 г. – Васил Чертовенски, български писател (* 1910 г.) 1981 г. – Людмила Живкова, български политик (* 1942 г.) 1983 г. – Иван Фунев, български скулптор (* 1900 г.) 1985 г. – Алва Беси, американски писател (* 1904 г.) 1985 г. – Зоран Радмилович, сръбски актьор (* 1933 г.) 1992 г. – Петър Танчев, български политик (* 1920 г.) 1993 г. – Боян Илчев, български дисководещ (* 1966 г.) 1998 г. – Алън Шепърд, американски астронавт (* 1923 г.) 1998 г. – Живко Гарванов, български актьор (* 1934 г.) 2003 г. – Боян Мошелов, български волейболист (* 1928 г.) 2004 г. – Джери Голдсмит, американски композитор (* 1929 г.) 2004 г. – Радой Ралин, български поет (* 1923 г.) 2006 г. – Джесика Мадисън, американска актриса (* 1984 г.) 2008 г. – Румен Динев, български фотограф (* 1980 г.) 2021 г. – Владимир Живков, български политик (* 1952 г.) 2023 г. – Тони Бенет, американски певец (* 1926 г.) Празници Белгия – Коронация на първия крал на Белгия Леополд I (1831 г., национален празник) Гуам – Ден на свободата (1944 г., от японска окупация, национален празник) Източници 721


text: 22 юли е 203-тият ден в годината според григорианския календар (204-ти през високосна). Остават 162 дни до края на годината. Събития 1298 г. – Войни за шотландска независимост: В Битката при Фолкърк английският крал Едуард I и неговите стрелци с лъкове побеждават воините на Уилям Уолъс близо до град Фолкърк. 1456 г. – В Обсадата на Белград войските на регента на Кралство Унгария генерал Янош Хуняди, нанасят поражение на обсадилите Белград турци, командвани от султана на Османската империя Мехмед II. 1587 г. – Колонията Роаноук: Втора група английски заселници пристига на острова Роаноук край Северна Каролина, за да възстанови изоставената колония там. 1789 г. – Томас Джеферсън е избран за първи държавен секретар на САЩ в правителството на Джордж Вашингтон. 1790 г. – Във Франция е извършена национализация на имуществото на Църквата. 1793 г. – Александър Макензи завършва успешно първото прекосяване на Канада от брега на Атлантическия океан до Тихия океан. 1894 г. – Проведено е първото автомобилно състезание в историята между градовете Париж и Руан във Франция. 1903 г. – При пожар в имението на Лев Толстой изцяло изгарят неговите ръкописи. 1917 г. – Александър Керенски става министър-председател на Русия. 1927 г. – В Италия е учреден АС Рома. 1933 г. – Американският пилот Уили Поуст завършва първия самостоятелен полет около света, като изминава 25 099 км за 7 дни, 18 часа и 49 минути. 1940 г. – Парламентите на новите съветски републики Латвия, Литва и Естония едновременно приемат закони за национализация на земята, едрата промишленост, банките и търговските предприятия. 1942 г. – Холокост: Започва редовното депортиране на евреи от Варшавското гето към концентрационни лагери. 1962 г. – Програма Маринър: Космическият апарат Маринър 1 започва да лети нестабилно няколко минути след изстрелването си и се налага да бъде разрушен. 1966 г. – Американски бомбардировачи осъществяват първата си атака срещу демилитаризираната зона между Северен и Южен Виетнам. 1977 г. – Дън Сяопин възстановява ръководните си постове в Китайската комунистическа партия, след като една година по-рано е отстранен от власт от Бандата на четиримата. 1981 г. – В Рим Мехмед Али Агджа е осъден на доживотен затвор за Атентата срещу Йоан Павел II. 1983 г. – Отменено е военното положение в Полша. 1994 г. – Последните фрагменти от кометата Шумейкър-Леви 9 навлизат в атмосферата на Юпитер. 2011 г. – Правителствени сгради в Осло и младежки политически лагер са атакувани от терорист, при което са ранени 15 и убити 87 души. Родени 1478 г. – Филип I, крал на Кастилия и основател на Хабсбургската династия в Испания († 1506 г.) 1784 г. – Фридрих Вилхелм Бесел, немски астроном († 1846 г.) 1804 г. – Виктор Шьолшер, френски политик († 1893 г.) 1822 г. – Грегор Мендел, австрийски ботаник († 1884 г.) 1849 г. – Емма Лазарус, американска поетеса († 1887 г.) 1859 г. – Георги Абаджиев, български генерал († 1940 г.) 1871 г. – Ернесто Далгас, датски поет, писател, философ († 1899 г.) 1878 г. – Януш Корчак, полски писател, педагог и лекар († 1942 г.) 1887 г. – Густав Херц, немски физик, Нобелов лауреат († 1975 г.) 1888 г. – Селман Ваксман, американски микробиолог, Нобелов лауреат през 1952 г. († 1973 г.) 1889 г. – Жорж Жиро, френски математик († 1943 г.) 1892 г. – Артур Зайс-Инкварт, австрийски политик († 1946 г.) 1894 г. – Оскар Мария Граф, немски писател († 1967 г.) 1895 г. – Павел Сухой, руски авиоконструктор († 1975 г.) 1898 г. – Александър Калдер, американски скулптор и художник († 1976 г.) 1902 г. – Мими Балканска, българска оперна певица († 1984 г.) 1908 г. – Асен Манолов, български балетист († 1982 г.) 1910 г. – Ирина Тасева, българска драматична актриса († 1990 г.) 1926 г. – Георги Лозанов, български психиатър и психотерапевт († 2012 г.) 1928 г. – Неделчо Беронов, български юрист и политик († 2015 г.) 1934 г. – Луис Флечър, американска актриса 1934 г. – Тодор Цонев, български художник-карикатурист († 2004 г.) 1943 г. – Масару Емото, японски писател († 2014 г.) 1946 г. – Дани Глоувър, американски актьор 1946 г. – Мирей Матьо, френска певица 1947 г. – Дон Хенли, американски барабанист, певец, композитор. Член на групата „Игълс“ 1954 г. – Ал Ди Меола, американски джаз китарист 1955 г. – Мария Димитрова, българска акробатка 1955 г. – Уилям Дефо, американски актьор 1957 г. – Евгений Желев, български политик 1959 г. – Саид Сиям, палестински политик († 2009 г.) 1963 г. – Емилио Бутрагеньо, испански футболист 1965 г. – Шон Майкълс, американски кечист 1966 г. – Георги Илиев, български борец († 2005 г.) 1968 г. – Алан Кокс, британски програмист 1968 г. – Арно Гайгер, австрийски писател 1969 г. – Деспина Ванди, гръцка поп изпълнителка 1970 г. – Боян Манчев, български философ 1972 г. – Пламен Петров, български футболист 1986 г. – Кинзи Кенър, американска порно актриса 1988 г. – Ирена Лазарова, български журналист, писател и фотограф 1992 г. – Селена Гомез, американска актриса и певица 2013 г. – Принц Джордж, най-младият престолонаследник на Британската Корона Починали 1461 г. – Шарл VII, крал на Франция (* 1403 г.) 1498 г. – Франческо Ботичини, италиански художник (* 1446 г.) 1676 г. – Климент X, римски папа (* 1590 г.) 1832 г. – Наполеон II, син на Наполеон Бонапарт (* 1811 г.) 1856 г. – Томас Даути, американски художник († 1793 г.) 1869 г. – Джон Огъстъс Рьоблинг, американски инженер (* 1806 г.) 1870 г. – Йозеф Щраус, австрийски композитор (* 1827 г.) 1889 г. – Иван Калпазанов, български индустриалец (* 1835 г.) 1900 г. – Стефан Михайляну, румънски публицист (* 1859 г.) 1902 г. – Михаил Векилски, български деец (* 1850 г.) 1908 г. – Уилям Рандъл Кримър, британски политик, Нобелов лауреат през 1903 г. (* 1828 г.) 1909 г. – Детлев фон Лилиенкрон, немски поет (* 1844 г.) 1934 г. – Джон Дилинджър, американски гангстер (* 1903 г.) 1941 г. – Александър Коробков, руски генерал (* 1897 г.) 1943 г. – Стефан Данаджиев, български лекар (* 1866 г.) 1958 г. – Михаил Зошченко, руски писател (* 1894 г.) 1967 г. – Карл Сандбърг, американски поет (* 1878 г.) 1978 г. – Георги Веселинов, български писател (* 1909 г.) 1979 г. – Любомир Шарланджиев, български режисьор (* 1931 г.) 1990 г. – Мануел Пуиг, аржентински писател (* 1932 г.) 2006 г. – Пиер Рей, френски писател и журналист (* 1930 г.) 2010 г. – Дончо Цончев, български писател (* 1933 г.) Празници Православна църква Света мироносица и равноапостолна Мария Магдалина Възвръщане мощите на свети свещеномъченик Фока Света мъченица Макрела Денят на приближение до Пи, виж също 14 март 722


text: 23 юли е 204-тият ден в годината според григорианския календар (205-и през високосна). Остават 161 дни до края на годината. Събития 1881 г. – Учредена е Международната федерация по гимнастика – първата международна спортна федерация. 1914 г. – България в Първата световна война: Предложението на Русия до Царство България за съюз в избухналата на 15 юли война е отхвърлено с мотив за неутралитет. 1929 г. – Фашисткото правителство на Италия забранява употребата на чужди думи в италианския език. 1940 г. – Денонсиране на Ньойския договор в Ньой. 1942 г. – Холокост: Открит е концентрационния лагер Треблинка. 1942 г. – Втората световна война: Хитлер подписва заповед за провеждането на Операция Еделвайс, целяща превземането на петролните полета на Баку. 1942 г. – Процес срещу ЦК на БРП: На гарнизонното стрелбище в София са разстреляни Антон Иванов, Никола Вапцаров, Антон Попов, Петър Богданов, Георги Минчев и Атанас Романов. 1952 г. – Създадена е Европейската общност за въглища и стомана. 1952 г. – Под ръководството на генерал Мохамед Нагиб и Гамал Абдел Насър е извършен държавен преврат в Египет, при който е детрониран крал Фарук. 1974 г. – В Гърция е свалена от власт военната хунта на черните полковници. 1979 г. – Аятоллах Хомейни, духовен водач на Иран, забранява излъчването на музика по радиото и телевизията с мотива, че тя развращава младежта. 1991 г. – Тридесет и деветте протестиращи депутати, с изключение на Стоян Ганев, се завръщат в VII велико народно събрание. 1992 г. – Абхазия провъзгласява независимост от Грузия. 1995 г. – Двама американски любители на астрономия откриват една от най-наблюдаваните комети на 20 век – Хейл-Боп. 2002 г. – На 50-годишнината от основаването си Европейската общност за въглища и стомана е разпусната, а нейните активи са погълнати от Европейската общност. 2008 г. – Кабо Верде се присъединява към Световната търговска организация, като неин 153-ти член. 2010 г. – Създаване на Британската бой-банда One Direction от Хари Стайлс, Лиам Пейн, Луи Томлинсън, Найл Хоран и Зейн Малик 2010 г. – Излъчен е хилядният епизод на шоуто Първична сила на Световна федерация по кеч. 2014 г. – министър-председателят Пламен Орешарски депозира в деловодството на Народното събрание оставката на правителството си. Родени 1503 г. – Анна Ягелонина, кралица на Унгария и Бохемия († 1547 г.) 1649 г. – Климент XI, римски папа († 1721 г.) 1806 г. – Феликс Арвер, френски поет († 1850 г.) 1864 г. – Аполинарио Мабини, филипински идеолог († 1903 г.) 1876 г. – Айно Акте, финландска певица († 1944 г.) 1888 г. – Реймънд Чандлър, американски писател († 1959 г.) 1892 г. – Хайле Селасие, император на Етиопия († 1975 г.) 1899 г. – Густав Хайнеман, президент на ФРГ († 1976 г.) 1906 г. – Владимир Прелог, хърватски химик, Нобелов лауреат през 1975 г. († 1998 г.) 1914 г. – Борис Велчев, български политик († 1995 г.) 1923 г. – Ливиу Чулей, румънски режисьор († 2004 г.) 1933 г. – Ричард Роджърс, английски архитект († 2021 г.) 1946 г. – Александър Кайдановски, руски актьор († 1995 г.) 1951 г. – Иван Славов, български драматург († 2009 г.) 1957 г. – Тео ван Гог, холандски режисьор († 2004 г.) 1961 г. – Мартин Гор, британски музикант (Депеш Мод) 1961 г. – Уди Харелсън, американски актьор 1962 г. – Ерик Ла Сал, американски актьор 1965 г. – Слаш, американски китарист 1967 г. – Титию, шведска певица 1967 г. – Филип Хофман, американски актьор († 2014 г.) 1972 г. – Джоване Елбер, бразилски футболист 1973 г. – Дани Филт, британски певец 1973 г. – Моника Люински, американска стажантка в Белия дом 1975 г. – Алесио Такинарди, италиански футболист 1976 г. – Юдит Полгар, унгарска шахматистка 1976 г. – Владислав Христов, български поет и писател 1977 г. – Деница Николова, български политик и икономист 1979 г. – Живко Желев, български футболист 1979 г. – Сотирис Кирякос, гръцки футболист 1980 г. – Мишел Уилямс, американска певица 1981 г. – Дарио Дамянович, босненски футболист 1987 г. – Артър Напионтек, американски актьор 1988 г. – Пол Андерсън, английски футболист 1989 г. – Кристоф Бухнер, германски футболист 1989 г. – Даниел Радклиф, британски актьор 1999 г. – Мартин Желанков, български актьор Починали 1373 г. – Света Бригита, основателка на Ордена на бригитките (* 1303 г.) 1645 г. – Михаил, цар на Русия (* 1596 г.) 1674 г. – Петър Парчевич, български католически епископ (* 1612 г.) 1757 г. – Доменико Скарлати, италиански композитор (* 1685 г.) 1859 г. – Марселин Деборд-Валмор, френска поетеса (* 1786 г.) 1868 г. – Иван Попхристов, български революционер (* 1843 г.) 1885 г. – Юлисис Грант, 18-и президент на САЩ (* 1822 г.) 1901 г. – Васил Друмев, български духовник (* ок. 1840 г.) 1904 г. – Рудолф Амандус Филипи, немски учен (* 1808 г.) 1916 г. – Уилям Рамзи, шотландски химик, Нобелов лауреат през 1904 г. (* 1852 г.) 1942 г. – Антон Иванов, български партизанин (* 1884 г.) 1942 г. – Антон Попов, български журналист (* 1915 г.) 1942 г. – Атанас Романов, деец на БРП (к) (* 1911 г.) 1942 г. – Георги Минчев, български комунист (* 1907 г.) 1942 г. – Никола Вапцаров, български поет (* 1909 г.) 1942 г. – Петър Богданов, деец на БРП (к) (* 1908 г.) 1948 г. – Дейвид Уорк Грифит, американски режисьор (* 1875 г.) 1951 г. – Филип Петен, френски политик (* 1856 г.) 1955 г. – Кордел Хъл, държавен секретар на САЩ, Нобелов лауреат през 1945 г. (* 1871 г.) 1966 г. – Монтгомъри Клифт, американски актьор (* 1920 г.) 1968 г. – Хенри Дейл, британски неврофизиолог, Нобелов лауреат през 1936 г. (* 1875 г.) 1986 г. – Адолфо Балончиери, италиански футболист и треньор (* 1897 г.) 1999 г. – Хасан II, крал на Мароко (* 1929 г.) 2002 г. – Катя Паскалева, българска актриса (* 1945 г.) 2002 г. – Уилям Пиърс, американски политик (* 1933 г.) 2006 г. – Агоп Мелконян, български писател (* 1949 г.) 2011 г. – Ейми Уайнхаус, английска певица (* 1983 г.) Празници Египет – Ден на революцията (1952 г., национален празник) Италия – Празник на град Равена 723


text: 24 юли е 205-ият ден в годината според григорианския календар (206-и през високосна). Остават 160 дни до края на годината. Събития 1799 г. – Наполеон I Бонапарт побеждава османската армия при Абукир в делтата на река Нил. 1824 г. – Публикувани са резултатите от първото в света социологическо допитване във връзка с предстоящите президентски избори в САЩ. 1911 г. – Американският изследовател Хирам Бингъм открива в Андите считания дотогава само за легенда град на инките Мачу Пикчу. 1923 г. – В Швейцария е подписан Лозанския договор, с който се уреждат териториалните въпроси в Мала Азия, свързани с делението на Османската империя, и се определят границите на съвременна Турция. 1969 г. – Програма Аполо: На Земята успешно се завръща американският пилотиран космически апарат Аполо 11, извършил полет до Луната. 1974 г. – В енергийната мрежа на Народна република България е пуснат първият електрически ток, произведен в АЕЦ Козлодуй. 1990 г. – VII велико народно събрание на България прекратява правомощията на президента Петър Младенов и открива процедура по избор на нов президент. 2001 г. – Симеон Сакскобургготски, който е последният цар на България, докато е дете, полага клетва за министър-председател на България и така става първият монарх в световната история, който си възвръща властта чрез демократични избори. 2002 г. – Алфред Моисиу става президент на Албания. 2005 г. – Ланс Армстронг побеждава за седми пореден път на Тур дьо Франс. 2007 г. – Либия екстрадира всичките шест българи, задържани по ХИВ делото в Либия. 2010 г. – Повече от 80000 души от цял свят записват своето ежедневие на видео и го изпращат на YouTube за инициативата Life In A Day (Един ден от живота). Родени 1783 г. – Симон Боливар, южноамерикански генерал († 1830 г.) 1802 г. – Александър Дюма-баща, френски романист († 1870 г.) 1803 г. – Адолф Адам, френски композитор († 1856 г.) 1815 г. – Арно Мишел д'Абади, френски изследовател († 1893 г.) 1828 г. – Николай Чернишевски, руски писател († 1889 г.) 1846 г. – Елън Стоун, американска мисионерка († 1927 г.) 1854 г. – Константин Иречек, български политик († 1918 г.) 1857 г. – Хенрик Понтопидан, датски писател, Нобелов лауреат през 1917 г. († 1943 г.) 1860 г. – Алфонс Муха, чешки живописец († 1939 г.) 1864 г. – Франк Ведекинд, немски писател († 1918 г.) 1865 г. – Стефан Богданов, български военен деец († 1937 г.) 1867 г. – Лука Иванов, български офицер († 1906 г.) 1867 г. – Михаил Сапунаров, български военнослужещ († 1959 г.) 1878 г. – Едуард Дансени, ирландски писател († 1957 г.) 1880 г. – Ернест Блох, швейцарски композитор († 1959 г.) 1887 г. – Димитър Бъров, български юрист и политик, първи ректор на Стопанска академия - Свищов († 1961 г.) 1897 г. – Амелия Еърхарт, американски авиатор († 1939 г.) 1900 г. – Иван Фунев, български скулптор († 1983 г.) 1901 г. – Илия Бешков, български художник († 1958 г.) 1911 г. – Христо Кърпачев, български поет († 1943 г.) 1914 г. – Боян Боянов, български стоматолог († 1996 г.) 1914 г. – Филип Филипов, български режисьор († 1983 г.) 1919 г. – Тодор Динов, български карикатурист († 2004 г.) 1927 г. – Минко Балкански, български физик 1933 г. – Джон Анистън, американски актьор († 2022 г.) 1934 г. – Христо Мермерски, български агробиолог и политик († 2022 г.) 1938 г. – Жозе Алтафини, италиански футболист 1939 г. – Светла Протич, българска пианистка 1942 г. – Ирина Мирошниченко, руска актриса 1948 г. – Йордан Кръчмаров, български поет († 1986 г.) 1949 г. – Асен Гаргов, български поп певец, музикант и композитор († 2017 г.) 1949 г. – Йозеф Пирунг, германски футболист († 2011 г.) 1959 г. – Здравка Евтимова, българска писателка 1963 г. – Карл Малоун, американски баскетболист 1965 г. – Дъг Лайман, американски режисьор 1969 г. – Дженифър Лопес, американска актриса 1970 г. – Ели Кокину, гръцка певица 1970 г. – Росен Петров, български водещ 1971 г. – Дино Баджо, италиански футболист 1976 г. – Лора Фрейзър, шотландска актриса 1981 г. – Съмър Глау, американска танцьорка 1982 г. – Ана Пакуин, американска актриса 1983 г. – Иван Стоянов, български футболист 1986 г. – Вугар Гашимов, азербайджански шахматист († 2014 г.) Починали 1655 г. – Фридрих фон Логау, германски поет (* 1604 г.) 1862 г. – Мартин Ван Бурен, 8-и президент на САЩ (* 1782 г.) 1927 г. – Рюноске Акутагава, японски писател (* 1892 г.) 1944 г. – Иван Миндиликов, общественик, политик и кмет на Плевен (* 1898 г.) 1948 г. – Пенчо Златев, български генерал (* 1883 г.) 1957 г. – Методи Андонов-Ченто, македонски политик и антифашист (* 1902 г.) 1957 г. – Саша Гитри, френски актьор, режисьор, сценарист и драматург (* 1885 г.) 1969 г. – Витолд Гомбрович, полски романист и драматург (* 1904 г.) 1972 г. – Петко Стайнов, български политик (* 1890 г.) 1974 г. – Сър Джеймс Чадуик, английски физик, Нобелов лауреат през 1935 г. (* 1891 г.) 1980 г. – Питър Селърс, британски комик (* 1925 г.) 1986 г. – Хиндо Касимов, български актьор (* 1934 г.) 1986 г. – Фриц Липман, американски биохимик от немски произход, Нобелов лауреат през 1953 г. (* 1899 г.) 1991 г. – Исаак Башевис Сингер, американски писател от полско-еврейски произход, Нобелов лауреат през 1978 (* 1902 г.) 1995 г. – Халед Багдаш, сирийски политик (* 1912 г.) 1997 г. – Брайън Глоувър, британски актьор (* 1934 г.) 2004 г. – Кръстана Стоева, българска скиорка, състезателка по ски бягане (* 1941 г.) 2007 г. – Албърт Елис, американски психолог (* 1913 г.) 2023 г. Сейичи Моримура, японски писател (* 1933 г.) Тревър Франсис, английски футболист (* 1954 г.) Празници Св. вмчца Христина Източници 724


text: 25 юли е 206-ият ден в годината според григорианския календар (207-и през високосна година). Остават 159 дни до края на годината. Събития 1139 г. – Афонсу I побеждава маврите в Битката при Урике и се обявява за крал на Португалия. 1261 г. – Армиите на никейския император Михаил VIII Палеолог завладяват Константинопол и ликвидират Латинската империя, с което е възстановена Византийска империя. 1593 г. – Кралят на Франция Анри IV публично се отрича от протестантството и приема католицизма. 1567 г. – Джеймс VI става крал на Шотландия. 1862 г. – Във Варна тържествено е осветена сградата на Българското централно училище с главен учител Сава Доброплодни. 1869 г. – В Букурещ започва да излиза вестникът на Добродетелната дружина Отечество. 1878 г. – В Пловдив излиза първият брой на вестника Марица, първият български вестник след Освобождението с издател Христо Г. Данов. 1893 г. – Коринтският канал е отворен за морски трафик. 1907 г. – Корея става протекторат на Япония. 1909 г. – Французинът Луи Блерио първи прелита над Ламанша с моноплана Блерио XI за 37 минути. 1916 г. – В САЩ за първи път в света е използван противогаз при спасяването на 32 души, затрупани след експлозия в мина. 1926 г. – Основан е футболен клуб Локомотив Пловдив. 1935 г. – В Москва започва VII конгрес на Коминтерна, на който за генерален секретар е избран Георги Димитров. 1943 г. – Бенито Мусолини е принуден да подаде оставка и крал Виктор Емануил III назначава маршал Бадолио за министър-председател на Италия. 1946 г. – Правителството на Царство България внася в Народното събрание законопроект за референдум за премахване на монархията и за създаване на народна демократична република. 1946 г. – В лагуната на атола Бикини САЩ извършва първия в света подводен ядрен опит. 1968 г. – Папа Павел VI издава енцикликата Humanae Vitae, с която забранява на католиците използването на изкуствени методи (презерватив, противозачатъчни таблетки и др.) за контрол върху забременяването. 1973 г. – Изстрелян е съветският космически апарат Марс 5, който достига планетата Марс през февруари 1974 г. 1978 г. – В Англия е родено първото в света бебе, заченато инвитро. 1982 г. – Лидерът на палестинците Ясер Арафат подписва документ, който приема решението на ООН за правото на съществуване на Израел. 1984 г. – Светлана Савицка става първата жена космонавт, излязла в открития космос. 1995 г. – Радован Караджич и Ратко Младич са обвинени в геноцид, военни престъпления и престъпления срещу човечеството от Международния наказателен трибунал за бивша Югославия. 1996 г. – XXXVII народно събрание приема Закон за националните символи и герба на България. 2000 г. – Самолет Конкорд на Air France катострофира при излитането си от Летище Шарл дьо Гол в Париж, загиват 109 души на борда и 4 на земята. Родени 1016 г. – Казимир I, полски княз († 1058 г.) 1109 г. – Афонсу I, първи крал на Португалия († 1185 г.) 1575 г. – Кристоф Шайнер, германски астроном († 1650 г.) 1848 г. – Артър Балфур, министър-председател на Обединеното кралство († 1930 г.) 1870 г. – Максфийлд Периш, американски илюстратор († 1966 г.) 1875 г. – Джим Корбет, британски писател и ловец († 1955 г.) 1878 г. – Стоян Бъчваров, български актьор († 1949 г.) 1894 г. – Гаврило Принцип, сръбски националист, застрелял Франц Фердинанд († 1918 г.) 1894 г. – Уолтър Бренан, американски актьор († 1974 г.) 1905 г. – Елиас Канети, австрийски писател, роден в България, Нобелов лауреат за 1981 г. († 1994 г.) 1910 г. – Петър Стъпов, български писател († 1992 г.) 1920 г. – Розалинд Франклин, английски биофизик († 1958 г.) 1923 г. – Свами Сатянанда, индийски гуру († 2009 г.) 1929 г. – Василий Шукшин, руски писател, кинорежисьор и актьор († 1974 г.) 1930 г. – Атанас Славов, български писател, изкуствовед, семиотик, поет и сценарист († 2010 г.) 1933 г. – Георги Атанасов, български политик († 2022 г.) 1934 г. – Георги Кордов, български поп певец, композитор и педагог († 2006 г.) 1935 г. – Миле Неделковски, македонски писател († 2020 г.) 1950 г. – Хулио Каплан, американски шахматист 1952 г. – Сашо Диков, български журналист 1957 г. – Даниел Бурш, американски астронавт 1957 г. – Живка Гичева, българска телевизионна водеща († 2009 г.) 1961 г. – Боби Ийкс, американска актриса и певица 1961 г. – Катрин Кели Ланг, американска актриса 1963 г. – Къци Вапцаров, режисьор, актьор и телевизионен водещ 1967 г. – Мат Ле Блан, американски актьор 1967 г. – Александра Карамихалева, български църковен деятел и писател 1976 г. – Йовица Тасевски - Етерниян, македонски писател 1976 г. – Тера Патрик, американска порноактриса 1979 г. – Алистър Картър, английски професионален играч на снукър 1985 г. – Джеймс Лафърти, американски актьор Починали 306 г. – Констанций I Хлор, римски император (* 250 г.) 1034 г. – Констанца Арлска, кралица на Франция (* 986 г.) 1492 г. – Инокентий VIII, римски папа (* 1432 г.) 1564 г. – Фердинанд I Хабсбургски, пръв крал на Бохемия и Унгария, император на Свещената римска империя (* 1503 г.) 1572 г. – Исак Лурия, еврейски равин, основоположник на съвременната Кабала (* 1534 г.) 1794 г. – Андре Мари Шение, френски поет и публицист (* 1762 г.) 1834 г. – Самюъл Колридж, английски поет (* 1772 г.) 1902 г. – Никола Козлев, български книжовник и революционер (* 1824 г.) 1903 г. – Кръстьо Асенов, български революционер (* 1877 г.) 1904 г. – Харалан Ангелов, български поет (* 1845 г.) 1908 г. – Йордан Секулички, български революционер (* ? г.) 1908 г. – Йордан Спасов, български революционер (* 1875 г.) 1909 г. – Неофит VIII Константинополски, цариградски патриарх (* 1832 г.) 1925 г. – Емануил Иванов, български математик (* 1857 г.) 1934 г. – Енгелберт Долфус, канцлер на Австрия (* 1892 г.) 1934 г. – Нестор Махно, украински анархист (* 1888 г.) 1936 г. – Хайнрих Рикерт, германски философ (* 1863 г.) 1942 г. – Георги Григоров, български партизанин (* 1919 г.) 1950 г. – Елизабет Ланггесер, германска писателка (* 1899 г.) 1958 г. – Янко Анастасов, български художник (* 1892 г.) 1977 г. – Луис Физер, американски химик (* 1899 г.) 1980 г. – Владимир Висоцки, руски поет, певец и актьор (* 1938 г.) 1986 г. – Винсънт Минели, американски режисьор (* 1903 г.) 1987 г. – Вера Иванова-Мавродинова, български учен (* 1896 г.) 2003 г. – Джон Шлезинджър, американски режисьор (* 1926 г.) 2011 г. – Михалис Какоянис, гръцки режисьор (* 1922 г.) 2015 г. – Григор Кумитски, български телевизионен и кинооператор (* 1979 г.) 2018 г. – Серджо Маркионе, италианско-канадски бизнесмен (* 1952 г.) Празници Православна и Католическа църква – Успение на света Анна (на картинката) Галиция (Испания) – Национален ден Пуерто Рико – Ден на конституцията (1952 г., национален празник) Тунис – Ден на републиката (1957 г.) 725


text: 26 юли е 207-ият ден в годината според григорианския календар (208-и през високосна). Остават 158 дни до края на годината. Събития 811 г. – В Битката при Върбишкия проход българският кан Крум разгромява войската на византийския император Никифор I, а самият император е убит. 1529 г. – Испанският конкистадор Франсиско Писаро получава заповед от краля да открие и завоюва Перу за испанската корона. 1730 г. – Императрицата на Русия Анна подписва указ за изливането на най-голямата камбана в света – Цар Камбана. 1788 г. – Британските колонисти в Австралия основават град Сидни. 1788 г. – Ню Йорк ратифицира новата конституция и става 11-ият щат на САЩ. 1803 г. – Във Великобритания е открита първата железопътна линия. 1847 г. – Либерия става първата африканска колония, придобила независимост. 1887 г. – Полският евреин Людвик Заменхоф публикува книгата си Международен език, която е първият учебник по изучаване на създадения от него език Есперанто. 1908 г. – В САЩ се създава Бюро за разузнаване, което през 1935 е преименувано във ФБР. 1909 г. – Открита е железопътната линия Радомир – Кюстендил (87 км). 1924 г. – Обявена е обща амнистия за участниците в юнските и септемврийските събития през 1923 г. 1926 г. – Учредява се Пловдивски Спортклуб 1940 г. – В Залцбург Адолф Хитлер и Йоахим фон Рибентроп започват преговори последователно с румънския и българския премиер за уговаряне връщането на Южна Добруджа на България. 1945 г. – В Потсдам, Германия, е обявена Потсдамската декларация. 1947 г. – Народна република България отправя официална молба към ООН за членство в организацията. 1947 г. – Американският президент Хари Труман подписва Закона за национална сигурност, с който се създава Централно разузнавателно управление (ЦРУ). 1956 г. – След като Световната банка отказва да финансира строежа на Асуанската язовирна стена египетският президент Гамал Абдел Насър обявява национализация на Суецкия канал, с което предизвиква международно недоволство. 1963 г. – При земетресение в Скопие, Югославия загиват 1100 души. 1965 г. – Обявена е независимостта на държавата Малдиви. 1971 г. – Програма Аполо: Започва пилотираната мисия Аполо 15 – четвъртата мисия кацнала на Луната, при която за първи път е използван Лунар Роувър и за пръв път е изследвана лунната повърхност извън лунно море. 1989 г. – Федералния съд на САЩ подвежда под отговорност студента Робърт Морис за разпространяване на първия компютърен червей по интернет. 1994 г. – Естония и Русия се споразумяват за напускане на руските войски от Естония. 1995 г. – В Брюксел е подписана конвенцията за създаване на Европейската полицейска агенция Европол. Родени 1678 г. – Йозеф I, свещен римски император († 1711 г.) 1782 г. – Джон Филд, ирландски композитор († 1837 г.) 1802 г. – Мариано Ариста, президент на Мексико († 1855 г.) 1822 г. – Робърт Уилям Томсън, шотландски изобретател († 1873 г.) 1829 г. – Огюст Бернарт, министър-председател на Белгия, Нобелов лауреат през 1909 г. († 1912 г.) 1842 г. – Алфред Маршал, британски икономист († 1924 г.) 1856 г. – Джордж Бърнард Шоу, ирландски драматург, Нобелов лауреат през 1925 г. († 1950 г.) 1861 г. – Важа-Пшавела, грузински поет († 1915 г.) 1862 г. – Васил Кънчов, български историк, географ и политик († 1902 г.) 1865 г. – Филип Шайдеман, канцлер на Ваймарската република († 1939 г.) 1875 г. – Антонио Мачадо, испански поет († 1939 г.) 1875 г. – Карл Густав Юнг, швейцарски психолог и психиатър († 1961 г.) 1881 г. – Христо Метев, български предприемач († 1953 г.) 1894 г. – Олдъс Хъксли, английски писател († 1963 г.) 1922 г. – Джейсън Робардс, американски актьор († 2000 г.) 1928 г. – Стенли Кубрик, американски режисьор († 1999 г.) 1928 г. – Франческо Косига, президент на Италия († 2010 г.) 1940 г. – Жан-Люк Нанси, френски философ († 2021 г.) 1941 г. – Красимир Спасов, български режисьор 1942 г. – Владимир Мечиар, министър-председател на Словакия 1942 г. – Людмила Живкова, български политик († 1981 г.) 1943 г. – Мик Джагър, британски рок музикант (The Rolling Stones) 1945 г. – Веселин Савов, български актьор († 2006 г.) 1945 г. – Хелън Мирън, английска актриса 1948 г. – Нораир Нурикян, български щангист 1949 г. – Роджър Тейлър, британски музикант (Queen) 1953 г. – Петко Москов, български скулптор († 2004 г.) 1955 г. – Асиф Али Зардари, пакистански политик 1957 г. – Ник де Фирмиан, американски шахматист 1958 г. – Анджела Хюит, канадска пианистка 1959 г. – Кевин Спейси, американски актьор 1964 г. – Сандра Бълок, американска актриса 1966 г. – Анджело Ди Ливио, италиански футболист 1966 г. – Анна Рита Дел Пиано, италианска актриса 1967 г. – Джейсън Стейтъм, английски актьор 1973 г. – Кейт Бекинсейл, английска актриса 1982 г. – Дилайла Стронг, американска порно актриса 1985 г. – Гаел Клиши, френски футболист 1990 г. – Алиса Атанасова, българска актриса Починали 811 г. – Никифор I, византийски император (* 760) 1057 г. – Бруно II, граф в Средна Фризия (* 1024 г.) 1471 г. – Павел II, римски папа (* 1417 г.) 1680 г. – Джон Уилмът, английски поет (* 1674 г.) 1848 г. – Анастасиос Палатидис, гръцки лекар (* 1800 г.) 1867 г. – Отон I, крал на Гърция (* 1815 г.) 1881 г. – Аугуст фон Сакс-Кобург-Гота, принц на Кохари (* 1818 г.) 1894 г. – Цани Гинчев, български писател (* 1835 г.) 1895 г. – Иван Кюркчиев, български учител (* 1860 г.) 1904 г. – Димитър Попстаматов, български революционер (* 1880 г.) 1904 г. – Тодор Пеев, български общественик (* 1842 г.) 1925 г. – Готлоб Фреге, германски политик (* 1848 г.) 1936 г. – Марко Тотев, български общественик (* 1858 г.) 1944 г. – Реза Шах Пахлави, ирански монарх (* 1878 г.) 1952 г. – Ева Перон, аржентински политик (* 1919 г.) 1981 г. – Методи Кецкаров, български скулптор (* 1904 г.) 1987 г. – Мистер Сенко, български илюзионист (* 1905 г.) 1991 г. – Лоренц Мак, австрийски писател (* 1917 г.) 1997 г. – Кунихико Кодаира, японски математик (* 1915 г.) 2010 г. – Бригите Швайгер, австрийска писателка (* 1949 г.) 2013 г. – Джей Джей Кейл, американски музикант (* 1938 г.) 2023 г. – Шинейд О’Конър, ирландска певица (* 1966 г.) Празници България – Професионален празник на служителите от национална служба „Жандармерия“ – Определен с Решение на Министерския съвет от 6 юни 2002 г. Гърция – Празник на село Алатопетра Куба – Годишнина от нападението на казармата Монкада (1953 г., начало на революцията в Куба) Либерия – Ден на независимостта (1847 г., от САЩ, национален празник) Малдиви – Ден на независимостта (1965 г., от САЩ, национален празник) САЩ – Национален ден на млечния шейк с кафе Източници 726


text: 28 юли е 209-ият ден в годината според григорианския календар (210-и през високосна година). Остават 156 дни до края на годината. Събития 1330 г. – В Битката при Велбъжд цар Михаил III Шишман търпи поражение от сръбската войска. Начело на 300 каталани, Стефан Душан разгромява царската татарска гвардия, а Михаил Шишман умира три дни по-късно (31 юли 1330) от раните си и в плен. 1402 г. – В Битката при Ангора (дн. Анкара) Тимур разгромява завоевателя на Търново Баязид I и го взима в плен. 1402 г. – Започва Османско междуцарствие. 1540 г. – Томас Кромуел е обезглавен със заповед на крал Хенри VIII по обвинение в измяна; в същия ден кралят се венчава с петата си жена – Катрин Хауърд. 1609 г. – На Бермудските острови се установяват първите заселници от Англия. 1794 г. – Максимилиан Робеспиер, един от лидерите на Френската революция, е екзекутиран с гилотина в Париж. 1821 г. – Хосе де Сан Мартин декларира независимостта на Перу от Испания. 1851 г. – За първи път е фотографирано слънчево затъмнение в обсерваторията в Кьонигсберг от Йохан Берковски. 1868 г. – В САЩ влиза в сила 14-ата поправка на Конституцията, която дава определение на американското гражданство. 1879 г. – Излиза първият брой на Държавен вестник. 1913 г. – Сключен е Букурещкият мирен договор, с който приключва Междусъюзническата война от 1913 г. 1914 г. – Първата световна война: Австро-Унгария обявява война на Сърбия точно един месец след убийството на австро-унгарския престолонаследник Франц Фердинанд в Сараево, което е начало на войната. 1942 г. – Втората световна война: Съветският ръководител Сталин подписва известния Указ No227, съгласно който всяко отстъпление от позицията се наказва с разстрел. 1943 г. – Втората световна война: В рамките на Операция Гомора Британската авиация извършва масирана бомбардировка над Хамбург, по време на която загиват 42 хил. цивилни граждани. 1945 г. – При сблъсък на американски бомбардировач B-25 в една от най-високите сгради на Ню Йорк – Емпайър Стейт Билдинг – загиват 14 души и са ранени 26 души. 1962 г. – На заседание на Германския футболен съюз на в Дортмунд е въведена Първа Бундеслига 1968 г. – Открит е Деветият световен фестивал на младежта и студентите в София, България, който се провежда до 6 август. 1976 г. – Таншанското земетресение, което изравнява със земята град Таншан в Китайската народна република, взима 242 769 жертви и ранява 164 851 души, и става най-смъртоносното природно бедствие на 20. век. 1984 г. – Открити са Летните олимпийски игри в Лос Анджелис, САЩ. 1986 г. – Михаил Горбачов обявява началото на изтеглянето на съветските войски от Афганистан. 1991 г. – Провежда се 39-ото състезание за Голямата награда на Германия и девети кръг от сезон 1991 във Формула 1. 1995 г. – Провежда се единадесети кръг от сезон 1995 във Формула 1 – Голяма награда на Германия. 1998 г. – Провежда се 48-ото състезание за Голямата награда на Франция и осми кръг от сезон 1998 във Формула 1. 2000 г. – Направени са значителни промени в 4-тото правителство на Македония. 2002 г. – Провежда се 50-ото състезание за Голямата награда на Германия и дванадесети кръг от сезон 2002 във Формула 1, 2005 г. – Ирландската републиканска армия (ИРА) официално обявява пълно и окончателно прекратяване на въоръжените действия срещу британската власт в Северна Ирландия. Родени 1165 г. – Ибн Араби, арабски суфи-мистик († 1240 г.) 1458 г. – Якопо Санадзаро, италиански поет, хуманист и епиграмист († 1530) 1609 г. – Юдит Лейстер, холандска художничка († 1660) 1635 г. – Робърт Хук, английски физик и химик († 1703) 1645 г. – Маргарита Луиза Орлеанска, френска принцеса († 1721) 1746 г. – Томас Хейуърд – младши, американски съдия и политик († 1809) 1750 г. – Фабр д'Еглантин, френски актьор, драматург и политик († 1794) 1790 г. – Иван Липранди, руски генерал-майор († 1880 г.) 1804 г. – Лудвиг Фойербах, германски философ († 1872 г.) 1806 г. – Александър Иванов, руски художник († 1858 г.) 1812 г. – Юзеф Крашевски, полски писател († 1887 г.) 1816 г. – Стефан Дуньов, първият български полковник († 1889 г.) 1820 г. – Фьодор Радецки, руски генерал († 1890 г.) 1828 г. – Йосиф Гурко, руски генерал († 1901 г.) 1851 г. – Теодор Липс, германски философ († 1914 г.) 1866 г. – Беатрикс Потър, английска писателка († 1943 г.) 1871 г. Сергей Булгаков, руски философ († 1944 г.) Едуард Хичман, австрийски психоаналитик († 1957 г.) Ралф Нелсън Елиът, американски икономист († 1948 г.) 1874 г. – Ернст Касирер, германски философ († 1945 г.) 1877 г. – Васил Коларов, министър-председател на България († 1950 г.) 1887 г. Марсел Дюшан, френски художник († 1968 г.) Тецу Катаяма, министър-председател на Япония († 1978 г.) 1896 г. – Димитър Цолов, български архитект, професор, член-кореспондент на БАН († 1970 г.) 1898 г. – Исидор Айзък Раби, американски физик, Нобелов лауреат през 1944 г. († 1988 г.) 1902 г. – Карл Попър, британски философ († 1994 г.) 1904 г. – Павел Черенков, руски физик, Нобелов лауреат през 1958 г. († 1990 г.) 1909 г. – Малкълм Лоури, английски писател († 1957 г.) 1915 г. Чарлз Хард Таунс, американски физик, Нобелов лауреат († 2015 г.) Екатерина Ванкова, българска певица, изпълнителка на стари градски песни († 1976 г.) 1923 г. – Владимир Басов, руски режисьор († 1987 г.) 1924 г. – Георги Раданов, български актьор († 1991 г.) 1925 г. Андрей Букурещлиев, български композитор († 1997 г.) Хуан Скиафино, уругвайски футболист († 2008 г.) 1927 г. – Джон Ашбъри, американски поет († 2017 г.) 1929 г. – Жаклин Кенеди Онасис, първа дама на САЩ († 1994 г.) 1935 г. – Владимир Башев, български поет († 1967 г.) 1937 г. – Франсис Вебер, френски сценарист и режисьор 1938 г. – Алберто Фухимори, президент на Перу 1941 г. – Колин Хигинс, американски сценарист, продуцент и режисьор († 1988 г.) 1943 г. Ричард Райт, британски рок музикант (Пинк Флойд) († 2008 г.) Мери Лин Бакстър, американска писателка на бестселъри 1946 г. Иванка Гръбчева, български режисьор († 2013 г.) Илия Филипче, политик от Република Македония 1951 г. – Сантяго Калатрава, испански архитект 1952 г. – Константин Андреев, български дипломат 1954 г. Стийв Морз, американски китарист Уго Чавес, президент на Венецуела († 2013 г.) 1961 г. – Яник Далмас, френски пилот от Формула 1 1966 г. Илия Балинов, български и австрийски шахматист Мигел Анхел Надал, испански футболист 1971 г. Дрю Карпишин, канадски писател и сценарист Иан МакКълох, английски играч на снукър 1976 г. – Ина, българска попфолк певица 1977 г. Андрей Рунчев, български политик и икономист Искрен Маринов, български автомобилен състезател 1982 г. – Кейн Веласкес, американски MMA борец 1985 г. – Матийо Дебюши, френски футболист 1987 г. Арман Пашикян, арменски шахматист Педро Ледесма, испански футболист 1993 г. Хари Кейн, английски футболист Шер Лойд, английска певица и автор на песни Починали 199 г. – папа Виктор I (* 2 век) 450 г. – Теодосий II, византийски император (* 401 г.) 631 г. – Атанасий I Гамоло, сирийски православен патриарх на Антиохия 938 г. – Танкмар, полубрат на Ото I (загинал по време на обсадата на Ересбург) (* ок. 908 г.) 942 г. – Ши Дзинтанг, император на по-късен Джин (* 892) 1057 г. – папа Виктор II (* 1018) 1128 г. – Вилхелм I Клитон, херцог на Фландрия (* 1102) 1285 г. – Керан, кралица на Армения (* преди 1262 г.) 1330 г. – Михаил III Шишман Асен, цар на България (* XIII век) 1345 г. – Санча Майоркска, кралица регент на Неапол (* ок. 1285 г.) 1458 г. – Йоан II, крал на Кипър и Армения (* 1418) 1527 г. – Родриго де Бастидас, испански изследовател, основава град Санта Марта (* 1460) 1540 г. – Томас Кромуел, английски държавник – реформатор и диктатор (* 1485 г.) 1655 г. – Сирано дьо Бержерак, френски драматург (* 1619 г.) 1741 г. – Антонио Вивалди, италиански композитор (* 1678 г.) 1750 г. – Йохан Себастиан Бах, германски композитор (* 1685 г.) 1794 г. Максимилиан Робеспиер, водач на Френската революция (* 1758 г.) Сен Жюст, френски революционер (* 1767 г.) 1802 г. – Джузепе Сарти италиански композитор, диригент и педагог (* 1729 г.) 1818 г. – Гаспар Монж, френски геометър и общественик (* 1746 г.) 1842 г. – Клеменс Брентано, германски поет (* 1778 г.) 1898 г. – Василий Аргамаков, руски офицер (* 1840 г.) 1923 г. – Найчо Цанов, български политик (* 1857 г.) 1927 г. – Никола Минцев, български революционер (* 1880 г.) 1928 г. – Пандо Струмишки, български революционер (* 1898 г.) 1934 г. – Мари Дреслър, канадска актриса (* 1868 г.) 1954 г. – Шарл Одие, швейцарски психоаналитик (* 1886 г.) 1960 г. – Етел Лилиан Войнич, британска писателка (* 1864 г.) 1964 г. – Христо Филипов, български революционер (* 1880 г.) 1968 г. – Ото Хан, германски химик, Нобелов лауреат (* 1879 г.) 1980 г. – Димо Казасов, български политик (* 1886 г.) 1998 г. – Збигнев Херберт, полски поет (* 1924 г.) 1999 г. – Артър Шолоу, американски физик, Нобелов лауреат (* 1921 г.) 2004 г. – Франсис Крик, британски физик и биохимик, Нобелов лауреат (* 1916 г.) 2006 г. – Дейвид Гемел, британски писател (* 1948 г.) 2011 г. – Абдул Фатах Юнис, либийски генерал (* 1944) 2013 г. Рита Рейс, нидерландска джаз певица (* 1924) Айлийн Бренън, американска актриса и певица (* 1932) Мустафа Адриси, угандийски генерал и политик, 3-ти вицепрезидент на Уганда (* 1922 г.) 2014 г. Алекс Форбс, шотландски футболист и футболен мениджър (* 1925) Алекбер Мемедов, азербайджански футболист и футболен мениджър (* 1930) 2015 г. Ян Кулчик, полски бизнесмен (* 1950) Едуард Натапей, шести министър-председател на Вануату (* 1954) 2016 г. Емил Зинсу, бенински политик (* 1918) Махасвета Деви, индийски бенгалски фантаст и социално-политически активист (* 1926) 2021 г. – Дъсти Хил, американски музикант (* 1949) Празници Перу – Ден на независимостта (1821 г., от Испания, национален празник) Сан Марино – Ден на победата над фашизма (1943 г.) 728