text: 11 февруари е 42-рият ден в годината според григорианския календар. Остават 323 дни до края на годината (324 през високосна година). Събития 660 г. пр.н.е. – Първият японски император се възкача на престола – денят се определя като начало на японската държава и се чества като национален празник. 1211 г. – Цар Борил свиква в Търново църковен събор срещу богомилите. 1809 г. – Американецът Робърт Фултън патентова парахода. 1826 г. – Основан е Лондонският университетски колеж. 1869 г. – В Канада се състои последната за тази страна публична екзекуция. 1919 г. – В Германия е проведен избор на първия райхспрезидент (Фридрих Еберт). 1929 г. – Италия и Ватиканът подписват Латеранските споразумения, съгласно които Папската държава става независима. 1943 г. – Втората световна война: Генерал Дуайт Айзенхауър е определен за командващ на обединените антихитлеристки сили на Западния фронт. 1953 г. – Съветският съюз къса дипломатически отношения с Израел. 1964 г. – Република Китай (Тайван) къса дипломатически отношения с Франция. 1975 г. – Маргарет Тачър става първата жена, избрана за лидер на Консервативната партия на Великобритания. 1978 г. – Цензура: В Китай е отменена забраната за творбите на Аристотел, Шекспир и Дикенс. 1979 г. – В Иран побеждава Ислямската революция, ръководена от аятоллах Хомейни. 1989 г. – В Пловдив е създаден независимия синдикат „Подкрепа“ с председател д-р Константин Тренчев. 1990 г. – Южноафриканският активист против системата на апартейд Нелсън Мандела е освободен от затвора „Виктор Ферстер“ в Република Южна Африка, след като е държан като политически затворник там 27 години. 2007 г. – Чрез референдум в Португалия е легализиран аборта през първите 10 седмици от бременността. Родени 1466 г. – Елизабет Йоркска, кралица на Хенри VII († 1503 г.) 1535 г. – Григорий XIV, римски папа († 1591 г.) 1800 г. – Уилиам Фокс Талбот, английски пионер във фотографията († 1877 г.) 1829 г. – Вилхелм Вестмайер, немски композитор († 1880 г.) 1841 г. – Йоан Караджани, румънски фолклорист († 1921 г.) 1847 г. – Томас Едисън, американски изобретател († 1931 г.) 1866 г. – Иван Бележков, български революционер († 1944 г.) 1869 г. – Елзе Ласкер-Шюлер, немска поетеса († 1945 г.) 1900 г. – Ханс-Георг Гадамер, германски философ († 2002 г.) 1902 г. – Любов Орлова, съветска актриса († 1975 г.) 1905 г. – Константин Кугийски, български виолончелист († 1975 г.) 1917 г. – Сидни Шелдън, американски писател († 2007 г.) 1919 г. – Ева Габор, американска актриса († 1995 г.) 1920 г. – Фарук I, крал на Египет († 1965 г.) 1921 г. – Стефан Никушев, български футболист († 1989 г.) 1926 г. – Лесли Нилсен, американски актьор († 2010 г.) 1931 г. – Георги Богословов, български керамик 1934 г. – Евстати Стратев, български актьор († 1984 г.) 1934 г. – Радка Правчанска, български есперантист († 1993 г.) 1934 г. – Иван Терзиев, български режисьор († 2021 г.) 1938 г. – Мануел Нориега, панамски генерал († 2017 г.) 1940 г. – Веселин Вълков, български актьор († 2016 г.) 1947 г. – Миряна Башева, българска поетеса († 2020 г.) 1950 г. – Илинка Митрева, македонски политик и учен 1953 г. – Джеб Буш, американски политик 1954 г. – Джон Байърли, американски дипломат 1958 г. – Стефан Тафров, български дипломат 1958 г. – Стоян Гунчев, български волейболист 1962 г. – Шерил Кроу, американска певица 1963 г. – Валентин Тодоров, български писател 1964 г. – Сара Пейлин, американски политик 1967 г. – Чиро Ферара, италиански футболист 1969 г. – Дженифър Анистън, американска актриса 1969 г. – Адел Паркс, британска писателка 1970 г. – Ивайло Йотов, български футболист 1971 г. – Деймиън Люис, английски актьор 1977 г. – Майк Шинода, американски музикант 1981 г. – Кели Роуланд, американска певица 1982 г. – Нийл Робъртсън, австралийски играч на снукър 1987 г. – Хосе Мария Кайехон, испански футболист 1992 г. – Тейлър Лаутнър, американски актьор Починали 55 г. – Британик, син на император Клавдий (* 41 г.) 244 г. – Гордиан III, император на Рим (* 225 г.) 641 г. – Ираклий, византийски император (* ок. 575) 731 г. – Папа Григорий II, римски папа (* 7 век) 1503 г. – Елизабет Йоркска, кралица на Хенри VII (* 1466 г.) 1515 г. – Георги Софийски Нови, български светец (* 1497 г.) 1525 г. – Изабела Арагонска, херцогиня на Милано (* 1470 г.) 1650 г. – Рене Декарт, френски математик (* 1596 г.) 1829 г. – Александър Грибоедов, руски дипломат (* 1795 г.) 1868 г. – Леон Фуко, френски физик (* 1819 г.) 1882 г. – Франческо Айец, италиански художник (* 1791 г.) 1901 г. – Милан I, крал на Сърбия (* 1855 г.) 1927 г. – Иван Момчилов, български лекар (* 1868 г.) 1931 г. – Веранъс Алва Мур, американски бактериолог (* 1859 г.) 1935 г. – Германос Каравангелис, костурски митрополит (* 1866 г.) 1948 г. – Сергей Айзенщайн, латвийски режисьор (* 1898 г.) 1949 г. – Аксел Мунте, шведски лекар (* 1857 г.) 1958 г. – Ърнест Джоунс, уелски психоаналитик (* 1879 г.) 1962 г. – Никола Станимиров, български офицер (* 1876 г.) 1963 г. – Силвия Плат, американска писателка (* 1932 г.) 1966 г. – Иван Попов, български актьор (* 1865 г.) 1968 г. – Ибрахим Абача, чадски политик (* 1938 г.) 1973 г. – Ханс Йенсен, германски физик, Нобелов лауреат през 1963 г. (* 1907 г.) 1976 г. – Лий Дж. Коб, американски актьор (* 1911 г.) 1978 г. – Хари Мартинсон, шведски писател, Нобелов лауреат (* 1904 г.) 1982 г. – Такаши Шимура, японски актьор (* 1905 г.) 1986 г. – Франк Хърбърт, американски писател (* 1920 г.) 1991 г. – Веселин Андреев, български поет (* 1918 г.) 1993 г. – Робърт Холи, американски биохимик, Нобелов лауреат през 1968 г. (* 1922 г.) 1994 г. – Паул Файерабенд, австрийски философ (* 1924 г.) 1999 г. – Стоян Гъдев, български актьор (* 1931 г.) 2000 г. – Роже Вадим, френски режисьор (* 1928 г.) 2005 г. – Джак Чокър, американски писател (* 1944 г.) 2011 г. – Йозеф Пирунг, германски футболист (* 1949 г.) 2012 г. – Уитни Хюстън, американска певица (* 1963 г.) 2017 г. – Курт Марти, швейцарски писател (* 1921 г.) Празници Международен ден на жените и момичетата в науката, отбелязва се от 2016 г., приет е с Резолюция на ООН Международен ден на болните – Отбелязва се от 1993 г. в деня на Лурдската Божия майка. Учреден от Папа Йоан Павел II през 1992 г. Празнува се от католическата църква. Католическа църква – Дева Мария от Лурд Ватикан – Ден на суверенитета (от Италия, 1929 г., има статут на държавен празник) Иран – Ден на ислямската революция (1979 г.) Камерун – Ден на младежта САЩ – Национален ден на изобретателя Япония – Възникване на нацията (възкачване на първия император на трона, 660 пр.н.е., национален празник) Православен календар Свети свещеномъченик Власий, епископ Севастийски. Източници 211


source: wikipedia

text: 12 февруари е 43-тият ден в годината според григорианския календар. Остават 322 дни до края на годината (323 през високосна година). Събития 1541 г. – Сантяго, днешната столица на Чили, е основана от Педро де Валдивия. 1817 г. – В битката при Чакабуко чилийската войска разбива испанската армия, което довежда до независимостта на Чили 1832 г. – Еквадор анексира островите Галапагос 1872 г. – Избран първият български екзарх Иларион Ловчански, неодобрен от Високата порта. 1879 г. – Първата в Северна Америка ледена пързалка за каране на кънки отваря врати в Ню Йорк. 1899 г. – Испания продава на Германия Каролинските и Мариански острови. 1912 г. – В Република Китай се въвежда Григорианският календар. 1924 г. – Открита е гробницата на Тутанкамон. 1924 г. – Калвин Кулидж става първият президент на САЩ, който изнася политическа реч по радиото. 1955 г. – Министерският съвет на Съветски съюз приема постановление за строителство на космодрума „Байконур“. 1961 г. – Изстрелян е съветският космически апарат Венера 1 – първият апарат, достигнал до друга планета – Венера. 1990 г. – Излиза първият брой на вестник „Демокрация“. 1991 г. – Създадена е националната служба „Борба с организираната престъпност“. 1997 г. – Президентът Петър Стоянов назначава служебно правителство с министър-председател Стефан Софиянски. Родени 41 г. – Британик, син на император Клавдий († 55 г.) 1768 г. – Франц II, първи император на Австрийската империя († 1835 г.) 1785 г. – Пиер Луи Дюлон, френски физик († 1838 г.) 1788 г. – Карл фон Райхенбах, германски химик († 1869 г.) 1794 г. – Александър Петров, руски шахматист († 1867 г.) 1800 г. – Джон Едуард Грей, британски зоолог († 1875 г.) 1804 г. – Хайнрих Ленц, немски физик († 1865 г.) 1809 г. – Ейбрахам Линкълн, 16-и президент на САЩ († 1865 г.) 1809 г. – Чарлз Дарвин, английски биолог († 1882 г.) 1850 г. – Уилям Морис Дейвис, американски геоморфолог († 1934 г.) 1854 г. – Стефан Стамболов, министър-председател на България († 1895 г.) 1854 г. – Михаил Маджаров, български политик († 1944 г.) 1862 г. – Александру Давила, румънски драматург († 1929 г.) 1868 г. – Димитър Добрев, български офицер († 1944 г.) 1873 г. – Евстатий Шкорнов, български революционер († 1935 г.) 1876 г. – Фратьо Фратев, български актьор († 1920 г.) 1877 г. – Кръстьо Асенов, български революционер († 1903 г.) 1879 г. – Елена Рьорих, руски философ († 1955 г.) 1881 г. – Анна Павлова, руска балерина († 1931 г.) 1882 г. – Иван Ангов, български революционер († 1937 г.) 1885 г. – Юлиус Щрайхер, нацистки издател († 1946 г.) 1888 г. – Сейго Накано, японски политик († 1943 г.) 1900 г. – Василий Чуйков, съветски военачалник († 1982 г.) 1905 г. – Мистер Сенко, български илюзионист († 1987 г.) 1915 г. – Василий Ажаев, руски писател († 1968 г.) 1918 г. – Джулиан Швингър, американски физик, Нобелов лауреат през 1965 г. († 1994 г.) 1921 г. – Лотфи Заде, американски математик († 2017 г.) 1923 г. – Франко Дзефирели, италиански режисьор († 2019 г.) 1927 г. – Борис Гюдеров, български волейболист († 2001 г.) 1930 г. – Герхард Рюм, австрийски писател, композитор и художник 1932 г. – Иван Абаджиев, български щангист и треньор († 2017 г.) 1933 г. – Димитър Боснов, български футболист († 2012 г.) 1935 г. – Костадин Гугов, български певец († 2004 г.) 1939 г. – Рей Манзарек, американски музикант († 2013 г.) 1942 г. – Ехуд Барак, министър-председател на Израел 1942 г. – Славчо Донков, български писател и поет († 1997 г.) 1947 г. – Джарнаил Сингх Бхидранвал, индийски лидер († 1984 г.) 1949 г. – Хоакин Сабина, испански поет 1956 г. – Меглена Плугчиева, български политик 1961 г. – Дейвид Грейбър, американски антрополог († 2020 г.) 1963 г. – Анжела Димчева, българска писателка 1963 г. – Борислав Михайлов, български футболист 1966 г. – Георги Стоянов, български актьор 1976 г. – Силвия Сейнт, порнографска актриса 1979 г. – Джеси Спенсър, австралийски актьор 1980 г. – Хуан Карлос Фереро, испански тенисист 1986 г. – Роналд Гърчалиу, австрийски футболист 1987 г. – Георги Божилов, български футболист 1989 г. – Мартин Калчев, български каратист 1997 г. – Александър Николов, български поет Починали 1538 г. – Албрехт Алтдорфер, германски художник (* 1480 г.) 1554 г. – Джейн Грей, кралица на Англия (* 1537 г.) 1690 г. – Шарл Льо Брюн, френски живописец и декоратор (* ?) 1712 г. – Мария-Аделаида Савойска, савойска принцеса (* 1685 г.) 1719 г. – Адам Лудвиг Левенхаупт, шведски военачалник (* 1659 г.) 1798 г. – Станислав Август Понятовски, последният полски крал (* 1732 г.) 1804 г. – Имануел Кант, немски философ (* 1724 г.) 1834 г. – Фридрих Шлайермахер, германски теолог (* 1768 г.) 1894 г. – Ханс фон Бюлов, германски пианист и композитор (* 1830 г.) 1904 г. – Антонио Лабриола, италиански философ († 1843 г.) 1911 г. – Гоно Йотов, гръцки андартски капитан (* 1880 г.) 1916 г. – Рихард Дедекинд, германски математик (* 1831 г.) 1925 г. – Вълчо Иванов, деец на БКП (* 1880 г.) 1927 г. – Атанас Илиев, български просветен деец (* 1852 г.) 1932 г. – Артур Ячевски, руски ботаник (* 1863 г.) 1944 г. – Панарет Брегалнишки, български духовник (* 1878 г.) 1947 г. – Курт Левин, германски и американски философ (* 1890 г.) 1954 г. – Дзига Вертов, руски кинорежисьор (* 1896 г.) 1959 г. – Александър Теодоров-Балан, български езиковед и литературен историк (* 1859 г.) 1960 г. – Недялко Атанасов, български политик (* 1881 г.) 1979 г. – Жан Реноар, френски режисьор (* 1894 г.) 1984 г. – Хулио Кортасар, аржентински и френски писател (* 1914 г.) 1989 г. – Томас Бернхард, австрийски писател (* 1931 г.) 1994 г. – Асен Дацев, български физик (* 1911 г.) 2000 г. – Чарлс М. Шулц, американски карикатурист (* 1922 г.) 2020 г. – Пенка Павлова, българска народна певица (* 1934 г.) Празници Международен ден на Дарвин (посветен на годишнината от рождението на Чарлз Дарвин, известен още като Ден на еволюцията) УНИЦЕФ – Ден на червената ръка (празнува се от 2002 г., посветен в помощ на децата от държавите с военни конфликти) САЩ – Ден на Линкълн (посветен на годишнината от рождението на президента Ейбрахъм Линкълн) 212


text: 13 февруари е 44-тият ден в годината според григорианския календар. Остават 321 дни до края на годината (322 през високосна година). Събития 1633 г. – Галилео Галилей пристига в Рим за своя процес пред Инквизицията. 1689 г. – Уилям III е провъзгласен за крал на Англия. 1777 г. – Арестуван е маркиз дьо Сад. 1920 г. – Лигата на нациите потвърждава постоянния неутралитет на Швейцария. 1925 г. – Комунистическа терористична група убива народния представител Никола Милев. 1931 г. – Ню Делхи става столица на Индия. 1934 г. – Съветският параход Челюскин потъва в Северния ледовит океан. 1939 г. – Започва първата конференция на българските православни църкви в Северна Америка. 1943 г. – Комунистическа терористична група убива генерал Христо Николов Луков. 1945 г. – Втора световна война: Обединените нации започват стратегически бомбардировки над Дрезден (Германия), в които загиват хиляди цивилни граждани; Червената армия превзема Будапеща. 1948 г. – Авиокомпания Дирекция въздушни съобщения открива първата българска редовна международна въздушна линия по маршрута София – Белград – Будапеща – Прага със самолет Ли-2п. 1960 г. – Франция тества в Сахара първата си атомна бомба. 1974 г. – Александър Солженицин, лауреат на Нобелова награда за литература през 1970, е изгонен от Съветския съюз. 1975 г. – Създадена е Севернокипърска турска република. 1984 г. – Константин Черненко сменя Юрий Андропов на поста генерален секретар на Комунистическата партия на Съветския съюз. 1988 г. – В Калгари (Канада) са открити XV зимни олимпийски игри. 1996 г. – Британската вокална група Take That обявява, че се разпада. 2001 г. – При земетресение в Салвадор загиват около 400 души. 2010 г. – Откриват се Зимни олимпийски игри 2010 във Ванкувър. Родени 1457 г. – Мария Бургундска, херцогиня на Бургундия († 1482 г.) 1599 г. – Александър VII, римски папа († 1667 г.) 1658 г. – Ян Баптиста Уеликенс, фламандски поет и художник († 1726 г.) 1728 г. – Джон Хънтър, шотландски хирург († 1793 г.) 1734 г. – Ив Жозеф дьо Кергелен дьо Тремарек, френски мореплавател († 1797 г.) 1745 г. – Фьодор Ушаков, руски адмирал († 1817 г.) 1766 г. – Томас Малтус, английски икономист († 1834 г.) 1769 г. – Иван Крилов, руски баснописец († 1844 г.) 1805 г. – Петер Густав Льожон Дирихле, германски математик († 1859 г.) 1811 г. – Франсоа Аший Базен, френски генерал († 1888 г.) 1860 г. – Стоян Брънчев, български лесовъд († 1940 г.) 1865 г. – Ищван Чок, унгарски художник († 1961 г.) 1865 г. – Тодор Влайков, български писател († 1943 г.) 1866 г. – Лев Шестов, руски философ († 1938 г.) 1873 г. – Фьодор Шаляпин, руски певец († 1938 г.) 1879 г. – Николай Николаевич Евреинов, руски режисьор († 1953 г.) 1883 г. – Тодор Попадамов, български революционер († 1960 г.) 1885 г. – Бес Труман, първа дама на САЩ († 1982 г.) 1893 г. – Ана Паукер, румънски политик († 1960 г.) 1903 г. – Жорж Сименон, френски писател († 1989 г.) 1910 г. – Уилям Шокли, американски физик, Нобелов лауреат през 1956 г. († 1989 г.) 1915 г. – Аун Сан, бирмански политик († 1947 г.) 1917 г. – Семьон Куркоткин, съветски маршал († 1990 г.) 1923 г. – Чарлс Йейгър, американски авиатор († 2020 г.) 1930 г. – Ернст Фукс, австрийски художник († 2015 г.) 1932 г. – Марко Ганчев, български писател 1933 г. – Ким Новак, американска актриса 1937 г. – Зигмунд Йен, германски космонавт († 2019 г.) 1937 г. – Рупия Банда, президент на Замбия 1945 г. – Саймън Шама, английски историк 1947 г. – Урс Фас, швейцарски писател 1950 г. – Мариус Донкин, български актьор 1950 г. – Питър Гейбриъл, британски музикант (Дженезис) 1951 г. – Катя Ланге-Мюлер, немска писателка 1952 г. – Александър Йорданов, български политик 1953 г. – Любчо Йордановски, македонски политик († 2010 г.) 1953 г. – Христо Пимпирев, български учен 1958 г. – Дерек Ригс, британски художник 1960 г. – Пиерлуиджи Колина, италиански футболен съдия 1961 г. – Хенри Ролинс, американски музикант 1964 г. – Даниел Беловарски, български общественик 1967 г. – Гала, български телевизионен водещ 1967 г. – Станимир Стоилов, български футболист 1974 г. – Роби Уилямс, американски певец 1978 г. – Филип Жаруски, френски певец 1979 г. – Мена Сувари, американска актриса 1989 г. – Юлиан Шийбер, немски футболист Починали 1130 г. – папа Хонорий II (* 11 век) 1141 г. – Бела II, крал на Унгария и Хърватска (* 1110 г.) 1199 г. – Стефан Неманя, сръбски владетел и светец (* 1113 г.) 1542 г. – Катрин Хауърд, 5-ата жена на Хенри VIII (Англия) – екзекутирана (* 1525 г.) 1571 г. – Бенвенуто Челини, италиански скулптор и ювелир (* 1500 г.) 1603 г. – Франсоа Виет, френски математик (* 1540 г.) 1604 г. – Катерина Наварска, кралица на Навара (* 1559 г.) 1660 г. – Карл X Густав, крал на Швеция (* 1622 г.) 1862 г. – Леополд Шефер, германски писател (* 1784 г.) 1883 г. – Рихард Вагнер, германски композитор (* 1813 г.) 1887 г. – Леандър Леге, френски дипломат в София (* 1833 г.) 1892 г. – Василий Юнкер, руски географ (* 1840 г.) 1894 г. – Николай Павлович, български художник (* 1835 г.) 1894 г. – Франьо Рачки, хърватски историк и общественик (* 1828 г.) 1901 г. – Иван Арабаджията, български революционер (* между 1830-37) 1925 г. – Андрей Букурещлиев, български военен деец (* 1857 г.) 1925 г. – Никола Милев, български историк (* 1881 г.) 1943 г. – Христо Николов Луков, български офицер и политик (* 1888 г.) 1950 г. – Рафаел Сабатини, английски писател (* 1875 г.) 1990 г. – Васил Стоилов, български художник (* 1904 г.) 2000 г. – Огнян Дойнов, български комунистически политик (* 1935 г.) 2002 г. – Едмар Меднис, американски шахматист (* 1937 г.) 2003 г. – Димитър Мишев, български инженер (* 1933 г.) 2004 г. – Зелимхан Яндарбиев, чеченски политик (* 1952 г.) 2006 г. – Андреас Кацулас, американски актьор (* 1946 г.) 2016 г. – Трифон Иванов, български футболист (* 1965 г.) 2018 г. – Дядо Добри, български благодетел (* 1914 г.) Празници 13 февруари е обявен за Световен ден на радиото по предложение на ЮНЕСКО и с одобрението на Генералната асамблея на ООН 213


text: 14 февруари е 45-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 320 дни до края на годината (321 през високосна година). Събития 1130 г. – Инокентий II е провъзгласен за римски папа. 1779 г. – Джеймс Кук е убит от туземците на остров Хаваи. 1807 г. – При пожар на английския кораб „Аякс“ загиват 300 души. 1848 г. – Съгласно сключения мирен договор Мексико отстъпва Тексас на САЩ. 1876 г. – Електроинженерът Илайша Грей и изобретателят Александър Бел едновременно подават патент за телефона, с което започва спор, кой първи е изобретил устройството. 1901 г. – Крал Едуард VII открива първия си парламент. 1912 г. – Аризона става 48-ият американски щат. 1915 г. – При Атентата в Градското казино в София загиват четирима души, а осем са ранени. 1918 г. – Съветският съюз въвежда Григорианския календар (на 1 февруари съобразно Юлианския календар). 1921 г. – В София е учреден Съюза на артистите в България. 1922 г. – Публикуван е романът Одисей Джеймс Джойс. 1937 г. – Селскостопанските задруги в България учредяват Общ съюз на българските земеделци. 1942 г. – Япония започва Явайската операция от Втората световна война. 1949 г. – Кнесета (израелският парламент) е свикан за първи път. 1950 г. – СССР и Китайската народна република сключват 30-годишен договор в Москва 1951 г. – Давид Бен-Гурион разпуска парламента след поражението си в Кнесета. 1952 г. – В столицата на Норвегия – Осло се откриват VI Зимни олимпийски игри. 1967 г. – В Мексико сити е подписан „Договорът от Тлателолко“ за неразпространение на ядреното оръжие в региона на Карибско море и Латинска Америка. 1989 г. – Иранският лидер Рухолах Хомейни призовава мюсюлманите по света да убият автора на Сатанински строфи Салман Рушди. 1989 г. – В околоземна орбита е изведен първият от 24-те изкуствени спътника на Глобалната система за позициониране. 1992 г. – Българското консулство в Киев е издигнато в ранг посолство. 1994 г. – Членство на България в НАТО: Президентът Жельо Желев подписва в Брюксел договора за присъединяване на България към инициативата на НАТО Партньорство за мир. 1994 г. – Осъденият на смърт руски сериен убиец Андрей Чикатило е екзекутиран чрез разстрел. 2001 г. – Собственикът на националната авиокомпания Балкан Зееви Груп спира полетите ѝ. 2005 г. – Бившият министър-председател на Ливан, настоящ милиардер и бизнес магнат Рафик Харири е убит при бомбен атентат в Бейрут. Родени 1368 г. – Сигизмунд Люксембургски, император на Свещената Римска империя († 1437 г.) 1404 г. – Леон Батиста Алберти, италиански архитект († 1472 г.) 1483 г. – Захиредин Бабур, индийски владетел († 1530 г.) 1557 г. – Матиас, император на Свещената Римска империя († 1619 г.) 1602 г. – Франческо Кавали, италиански композитор († 1676 г.) 1719 г. – Кристофър Шолс, американски изобретател († 1890 г.) 1813 г. – Александър Даргомижки, руски композитор († 1869 г.) 1824 г. – Владимир Черкаски, руски княз († 1878 г.) 1840 г. – Иван Доспевски, български иконописец († 1889 г.) 1847 г. – Сава Кършовски, български революционер и юрист († 1913 г.) 1850 г. – Кейго Кийоура, министър-председател на Япония († 1942 г.) 1855 г. – Всеволод Гаршин, руски писател († 1888 г.) 1869 г. – Чарлз Уилсън, шотландски физик, Нобелов лауреат († 1959 г.) 1877 г. – Едмунд Ландау, немски математик († 1938 г.) 1887 г. – Александър Оббов, български политик († 1975 г.) 1890 г. – Тодор Павлов, български философ († 1977 г.) 1895 г. – Макс Хоркхаймер, философ († 1973 г.) 1896 г. – Георги Шейтанов, български анархист († 1925 г.) 1898 г. – Фриц Цвики, американски физик († 1974 г.) 1899 г. – Раденко Видински, български политик († 1974 г.) 1902 г. – Александър Абуш, немски писател († 1982 г.) 1910 г. – Тинка Краева, българска актриса († 1970 г.) 1911 г. – Асен Дацев, български физик († 1994 г.) 1916 г. – Масаки Кобаяши, японски режисьор († 1996 г.) 1928 г. – Иван Славов, български философ († 2012 г.) 1928 г. – Йоаким Хербут, скопски католически епископ († 2005 г.) 1928 г. – Трифон Джонев, български актьор († 2013 г.) 1929 г. – Александър Христов, български журналист († 2005 г.) 1930 г. – Георги Анастасов, български художник († 2012 г.) 1932 г. – Александер Клуге, немски писател 1932 г. – Хариет Андершон, шведска актриса 1940 г. – Иван Тенев, български политик 1943 г. – Янко Миладинов, български композитор 1944 г. – Алън Паркър, британски режисьор и писател († 2020 г.) 1944 г. – Рони Петерсон, шведски пилот от Формула 1 († 1978 г.) 1945 г. – Ханс Адам II, княз на Лихтенщайн 1950 г. – Любомир Халачев, български актьор 1951 г. – Георги Жеков, български футболист 1951 г. – Кевин Кийгън, английски треньор 1953 г. – Ханс Кранкъл, австрийски футболист 1959 г. – Рене Флеминг, американска певица 1960 г. – Свами Ниранджанананда, индийски гуру 1963 г. – Мохниш Бел, индийски актьор 1967 г. – Мануела Малеева, българска тенисистка 1967 г. – Стелиос Хаджи-Йоану, британски предприемач 1968 г. – Скот Шарп, американски автомобилен пилот 1968 г. – Славчо Атанасов, български политик 1968 г. – Стефан Ботев, български щангист 1970 г. – Наталия Симеонова, телевизионна водеща 1976 г. – Айлин Аслъм, турска певица 1985 г. – Филип Сендерос, швейцарски футболист 1986 г. – Тифани Торнтън, американска певица Починали 869 г. – Константин-Кирил Философ, един от създателите на българската азбука (* ок. 827) 1140 г. – Собеслав I, херцог на Бохемия (* 1090 г.) 1400 г. – Ричард II, крал на Англия (* 1367 г.) 1568 г. – Дамян Нови, християнски мъченик (* 1495 г.) 1713 г. – Лудвиг Крафт фон Насау-Саарбрюкен, немски граф (* 1663 г.) 1779 г. – Джеймс Кук, британски мореплавател, изследовател и картограф (* 1728 г.) 1916 г. – Михалаки Георгиев, български белетрист (* 1854 г.) 1916 г. – Петко Тодоров, български писател (* 1879 г.) 1943 г. – Давид Хилберт, германски математик (* 1862 г.) 1944 г. – Гено Киров, български драматичен актьор (* 1866 г.) 1944 г. – Янко Янев, български поет, есеист и философ (* 1900 г.) 1953 г. – Николай Вранчев, български писател и преводач (* 1882 г.) 1969 г. – Никола Балабанов, български драматичен актьор (* 1898 г.) 1975 г. – П. Г. Удхаус, английски писател (* 1881 г.) 1976 г. – Жана Гендова, българска актриса (* 1899 г.) 1987 г. – Дмитрий Кабалевски, руски композитор (* 1904 г.) 1994 г. – Андрей Чикатило, руски сериен убиец (* 1936 г.) 2000 г. – Кръстьо Горанов, български философ и марксист (* 1931 г.) 2001 г. – Ричард Леймън, американски писател (* 1947 г.) 2002 г. – Лев Феоктистов, руски атомен физик (* 1928 г.) 2003 г. – Доли, първият клониран бозайник (* 1996 г.) 2005 г. – Рафик Харири, министър-председател на Ливан (* 1944 г.) 2012 г. – Александър Авджиев, български телевизионен водещ (* 1958 г.) 2013 г. – Роналд Дуоркин, американски философ (* 1931 г.) 2021 г. – Карлос Менем, аржентински президент (* 1930 г.) Празници България Трифон Зарезан (по стар стил) – имен ден празнуват Трифон, Трифонка, Лозан, Гроздан Ден на лозаря, винаря, кръчмаря, бъчваря, градинаря, соколаря Ден на археолога Българска православна църква – Успение на св. Кирил Славянобългарски Православна църква – Свети Фелицитата и Перпетуя (нов стил) Свети Валентин – католически празник Източници 214


text: 15 февруари е 46-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 319 дни до края на годината (320 през високосна). Събития 360 г. – Осветена е първата църква на мястото на днешната „Света София“ от император Констанций II и по онова време е известна като Голямата църква в Константинопол. 538 г. – В англосаксонските хроники е описано първото слънчево затъмнение в Англия. 950 г. – Германският крал Ото I е избран и за крал на Италия. 1113 г. – Римският папа Паскалий II признава първият монашески орден, известен като Малтийския орден. 1637 г. – Фердинанд III става император на Свещената римска империя. 1804 г. – Ню Джърси става последният северен щат, забранил робството. 1835 г. – Приета е първата конституция на Сърбия. 1884 г. – Създаден е окръг Мороу в щата Орегон, САЩ. 1898 г. – Американският крайцер „Мейн“ е взривен на пристанището на Хавана, при което загиват 252 моряци. Това дава повод на САЩ да обяви война на Испания. 1902 г. – Открита е първата линия на метрото в Берлин. 1906 г. – Във Великобритания е създадена Лейбъристка партия. 1914 г. – Император Николай II издава указ за борба с алкохолизма в Русия. 1918 г. – Учреден е Медалът „Червен кръст“ с указ от цар Фердинанд I. 1919 г. – Излиза първият брой на вестник Борба – орган на Демократическата партия в Кюстендил. 1932 г. – Официално са закрити 3-те зимни олимпийски игри в Лейк Плейсид, САЩ. 1942 г. – Втората световна война: Сингапур е завладян от Япония. 1944 г. – Втората световна война: Соломоновите острови са освободени от японска окупация. 1945 г. – Създадено е издателство „Просвета“. 1946 г. – Започва да се издава вестник „Стършел“. 1948 г. – Провежда се първото официално състезание на НАСКАР. 1950 г. – Отваря врати първата езикова гимназия в България в град Ловеч. 1960 г. – Състои се премиерата на българския игрален драматичен филм „Отвъд хоризонта“. 1961 г. – Американският отбор по фигурно пързаляне, техни близки и треньори загиват при самолетна катастрофа в Брюксел, Белгия, на път за световното първенство в Прага. 1971 г. – Великобритания въвежда десетичната система при паунда. 1976 г. – На референдум е приета новата конституция на Куба. 1976 г. – Официално са закрити 12-те зимни олимпийски игри в Инсбрук, Австрия. 1977 г. – Състои се първият полет на Космическата совалка Ентърпрайз. 1982 г. – Състои се премиерата на българския игрален драматичен филм „Лавина“. 1989 г. – Война в Афганистан (1979 – 1989): СССР официално съобщава, че всички негови войски са изтеглени от Афганистан. 1997 г. – Служебното правителство на Стефан Софиянски взема решение за въвеждане на валутен борд в България. 1997 г. – СДС от коалиция се преструктурира в политическа партия. 1999 г. – Писателят Антон Дончев печели наградата „Балканика '99“ за романа си „Странният рицар на свещената книга“. 2000 г. – Започват официални преговори за присъединяване на България към ЕС. 2003 г. – Състои се премиерата на българския игрален драматичен филм „Кълвачът“. 2013 г. – Метеорит се взривява над Челябинска област. Родени 1564 г. – Галилео Галилей, италиански астроном († 1642 г.) 1571 г. – Михаел Преториус, немски композитор († 1621 г.) 1710 г. – Луи XV, крал на Франция († 1774 г.) 1748 г. – Джереми Бентъм, английски философ († 1832 г.) 1782 г. – Уилям Милър, основател на адвентисткото движение († 1849 г.) 1791 г. – Франческо Айец, италиански художник († 1882 г.) 1797 г. – Пьотър Анжу, руски изследовател († 1869 г.) 1831 г. – Николай Ге, руски художник, передвижник († 1894 г.) 1835 г. – Димитриос Викелас, гръцки писател († 1908 г.) 1839 г. – Райко Жинзифов, български възрожденец († 1877 г.) 1840 г. – Титу Майореску, румънски политик († 1918 г.) 1845 г. – Илайхю Рут, американски политик, Нобелов лауреат през 1912 г. († 1937 г.) 1856 г. – Емил Крепелин, германски психиатър († 1926 г.) 1861 г. – Димитър Каданов, български военен деец († 1932 г.) 1861 г. – Халфорд Макиндер, британски геополитик († 1947 г.) 1861 г. – Шарл Едуар Гийом, швейцарски физик, Нобелов лауреат от 1920 г. († 1938 г.) 1866 г. – Константин Каварналиев, български офицер († 1913 г.) 1868 г. – Никола Благоев, български историк († 1944 г.) 1869 г. – Антон Попстоилов, български историк († 1928 г.) 1872 г. – Аргир Манасиев, български революционер († 1932 г.) 1873 г. – Ханс фон Ойлер-Келпин, шведски биохимик, Нобелов лауреат († 1964 г.) 1874 г. – Ърнест Шакълтън, ирландски пътешественик († 1922 г.) 1875 г. – Симеон Молеров, български революционер († 1923 г.) 1879 г. – Александър Димитраков, български революционер († 1912 г.) 1879 г. – Павел Делирадев, български революционер († 1957 г.) 1881 г. – Петър Тодоров, български политик († 1955 г.) 1882 г. – Джон Баримор, американски актьор († 1942 г.) 1886 г. – Паул Шилдер, австрийски психиатър († 1940 г.) 1891 г. – Георг фон Бисмарк, германски офицер († 1942 г.) 1895 г. – Вилхелм Бургдорф, германски офицер († 1945 г.) 1898 г. – Дико Илиев, български композитор († 1984 г.) 1898 г. – Тото, италиански комик († 1967 г.) 1901 г. – Жорж Фав, швейцарски психоаналитик († 1981 г.) 1903 г. – Вилхелм Сьот, германски офицер († 1978 г.) 1906 г. – Богомир Лазов, български художник († 1969 г.) 1907 г. – Вълчо Химирски, български партизанин († 1984 г.) 1909 г. – Ангел Бълев, български комунист († 1967 г.) 1910 г. – Ирена Сендлерова, полска активистка от Съпротивата († 2008 г.) 1914 г. – Здравко Георгиев, български офицер († 1986 г.) 1918 г. – Алън Арбъс, американски актьор († 2013 г.) 1922 г. – Божин Ласков, български футболист († 2007 г.) 1922 г. – Златка Асенова, български скулптор 1928 г. – Ено Рауд, естонски писател († 1996 г.) 1928 г. – Луис Посада Карилес, кубински политически деец († 2018 г.) 1929 г. – Греъм Хил, британски състезател във Ф1 († 1975 г.) 1934 г. – Никлаус Вирт, швейцарски учен 1937 г. – Коен Мулийн, холандски футболист († 2011 г.) 1944 г. – Александър Серебров, съветски космонавт († 2013 г.) 1944 г. – Джохар Дудаев, чеченски лидер († 1996 г.) 1947 г. – Джон Адамс, американски композитор 1951 г. – Марку Ален, финландски автомобилен състезател 1952 г. – Томислав Николич, сръбски политик 1952 г. – Николай Сорокин, съветски руски театрален и киноактьор, театрален режисьор († 2013 г.) 1954 г. – Мат Грьонинг, американски аниматор 1962 г. – Иван Стоилкович, македонски политик 1964 г. – Крис Фарли, американски актьор († 1997 г.) 1969 г. – Роберто Баладо, кубински боксьор († 1994 г.) 1971 г. – Виргиния Здравкова, българска дизайнерка 1971 г. – Рей Сефо, новозеландски кикбоксьор 1971 г. – Рене О'Конър, американска актриса 1972 г. – Ива Пранджева, българска лекоатлетка 1972 г. – Наталия Гусева, съветска киноактриса 1972 г. – Яромир Ягър, чешки хокеист 1974 г. – Александър Вурц, австрийски автомобилен състезател 1974 г. – Джина Лин, пуерториканска порно актриса 1974 г. – Томи Путансу, финландски певец 1981 г. – Емил Гъргоров, български футболист 1981 г. – Еурелио Гомеш, бразилски футболист 1981 г. – Оливия, американска певица 1984 г. – Дорота Рабчевска, полска певица 1986 г. – Валери Божинов, български футболист Починали 1043 г. – Гизела Швабска, германска кралица (* ок. 989 г.) 1145 г. – Луций II, римски папа (* неизв.) 1621 г. – Михаел Преториус, немски композитор (* 1571 г.) 1637 г. – Фердинанд II, австрийски монарх (* 1578 г.) 1741 г. – Георг Рафаел Донер, австрийски скулптор (* 1693 г.) 1781 г. – Готхолд Ефраим Лесинг, немски писател (* 1729 г.) 1846 г. – Ото Коцебу, руски мореплавател (* 1788 г.) 1857 г. – Михаил Глинка, руски композитор (* 1804 г.) 1877 г. – Райко Жинзифов, български възрожденец (* 1839 г.) 1885 г. – Григорий Хелмерсен, руски геолог (* 1803 г.) 1889 г. – Ернст фон Дехен, немски геолог (* 1800 г.) 1907 г. – Симеон Денков, български революционер (* 1886 г.) 1908 г. – Жеко Велчев, български офицер (* 1858 г.) 1908 г. – Марко Бошнаков, български революционер (* 1878 г.) 1918 г. – Кристиан Вагнер, немски писател (* 1835 г.) 1919 г. – Иван Алев, български лекар (* 1851 г.) 1920 г. – Фратьо Фратев, български актьор (* 1876 г.) 1921 г. – Николай Ланге, руски психолог (* 1854 г.) 1923 г. – Константин Йованович, австрийски архитект (* 1849 г.) 1928 г. – Курт фон Морген, немски офицер (* 1858 г.) 1928 г. – Милан Генов, български фармацевт (* 1877 г.) 1928 г. – Хърбърт Хенри Аскуит, британски политик (* 1852 г.) 1937 г. – Винченцо Ланча, италиански състезател (* 1881 г.) 1941 г. – Павел Блонски, съветски психолог (* 1886 г.) 1942 г. – Георги Радев, български революционер (* 1857 г.) 1944 г. – Костадин Старев, български партизанин (* 1919 г.) 1944 г. – Фридрих Кюн, германски офицер (* 1889 г.) 1947 г. – Иван Стоянович, български революционер (* 1862 г.) 1958 г. – Княгиня Надежда, българска княгиня (* 1899 г.) 1959 г. – Оуен Ричардсън, английски физик, Нобелов лауреат през от 1928 г. (* 1879 г.) 1965 г. – Иван Каиков, български революционер (* 1874 г.) 1965 г. – Нат Кинг Кол, американски музикант (* 1919 г.) 1967 г. – Симеон Радев, български публицист (* 1879 г.) 1968 г. – Литъл Уолтър, американски музикант (* 1930 г.) 1976 г. – Елена Хранова, българска актриса (* 1887 г.) 1981 г. – Жорж Фав, швейцарски психоаналитик (* 1901 г.) 1984 г. – Харалампие Поленакович, литературовед от СР Македония (* 1909 г.) 1988 г. – Ричард Файнман, американски физик, Нобелов лауреат през 1965 г. (* 1918 г.) 1992 г. – Тодор Божинов, български политик (* 1931 г.) 1992 г. – Уилям Шуман, американски композитор (* 1910 г.) 1999 г. – Хенри Кендъл, американски физик, Нобелов лауреат (* 1926 г.) 2008 г. – Петер Нойбауер, австрийски психоаналитик (* 1913 г.) 2009 г. – Елизабет Герьо, немски психоаналитик (* 1903 г.) 2013 г. – Тодор Колев, български актьор (* 1939 г.) 2014 г. – Еньо Вълчев, български борец (* 1936 г.) 2020 г. – Ирина Чмихова, българска поп певица и музикална педагожка (* 1930 г.) 2023 г. – Ракел Уелч, американска актриса (* 1940 г.) Празници Нова Зеландия – Национален ден на Агнето (чества се от 2007 г.) Сърбия – Избухване на Първото сръбско въстание за независимост от Османската империя (1804 г., национален празник) Източници 215


text: 16 февруари е 47-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 318 дни до края на годината (319 през високосна година). Събития 1568 г. – Издадена е присъда от Светия престол, с която цялото население на Нидерландия, с изключение на няколко поименно изброени лица, е осъдено на смърт. Тя става причина за Осемдесетгодишната война. 1576 г. – В град Медиаш провъзгласеният в Краков за крал на Полша и княз на Трансилвания Стефан Батори подписва т.нар. pacta conventa, с който обявява взетите след войната с руския цар Иван IV Грозни земи за собственост на Полско-литовската държава. 1736 г. – Франц I и Мария Тереза са венчани във Виена. 1791 г. – Създаден е окръг Оцего в щата Ню Йорк, САЩ. 1813 г. – Създаден е окръг Лебанон в щата Пенсилвания, САЩ. 1836 г. – Султан Махмуд II подписал ферман, с който се узаконява първата българска фабрика в Сливен – на Добри Желязков. 1877 г. – Подписан е мирен договор между Сърбия и Турция след прекратяване на Сръбско-турската война. 1887 г. – Офицерски бунт (1887): В Силистра избухва бунт на офицери русофили; армията остава вярна на правителството и метежът е потушен. 1898 г. – Излиза първият бюлетин на БТА. 1900 г. – Обнародван е първият Закон за празничните дни в Княжество България. 1912 г. – Ла Меса, Калифорния получава статут на град. 1918 г. – Литва провъзгласява национална независимост. 1919 г. – Основана е Демократическата партия в Кралство Югославия в Сараево. 1923 г. – Хауърд Картър, британски археолог египтолог, отваря погребалната камера на фараона Тутанкамон. 1934 г. – Подписан е търговски договор между Англия и СССР. 1936 г. – Левицата побеждава на изборите в Испания. 1936 г. – Официално са закрити IV Зимни олимпийски игри в Гармиш-Партенкирхен, Германия. 1936 г. – Дипломатическите връзки между Иран и САЩ са прекъснати поради задържането на ирански дипломат в САЩ. 1937 г. – Изобретеният от химика Уолъс Каротърс найлон (полиамид 66) е патентован от фирмата „DuPont“. 1940 г. – Цар Борис III назначава безпартийно служебно правителство начело с професор Богдан Филов. 1945 г. – Втората световна война: Американски самолети започват масирани бомбардировки на Токио. 1948 г. – Холандско-американският астроном Герард Кайпер открива Миранда – естествен спътник на Уран. 1949 г. – Основан е футболният клуб Дунав в Русе. 1956 г. – Във Великобритания е отменено смъртното наказание. 1957 г. – Състои се премиерата на шведския филм „Седмият печат“. 1959 г. – Фидел Кастро встъпва в длъжност като министър-председател на Куба, след като диктатора Фулхенсио Батиста е свален от власт на 1 януари. 1960 г. – Започва първото в историята подводно плаване около света на американската ядрена подводница USS Triton (SSRN-586). 1963 г. – Никита Хрушчов обявява, че СССР притежава водородна бомба. 1967 г. – Състои се премиерата на филма „Двадесет и петият час“. 1968 г. – Открит е първият телефонен номер за спешни обаждания 9-1-1 в град Хейливил, Алабама, САЩ. 1976 г. – Излиза първият модел КАМАЗ. 1983 г. – В София е открито международното спортно състезание Универсиада. 1984 г. – „Тексако“ закупува за 10,1 млрд. долара акциите на петролния монопол „Гети Ойл“, с което сключва най-голямата сделка в историята на САЩ. 1986 г. – Състои се премиерата на българския игрален драматичен филм „Място под слънцето“. 1987 г. – Състои се премиерата на българския игрален драматичен филм „Само ти, сърце“. 1992 г. – Завърналата се от емиграция Анастасия Мозер е избрана за председател на БЗНС „Никола Петков“. 1994 г. – Гърция въвежда икономическо ембарго на Република Македония. 1998 г. – Създадено е първото в света клонирано теле от учени от САЩ. 1999 г. – Висшият съдебен съвет избира за главен прокурор на България Никола Филчев. 2005 г. – Протоколът от Киото влиза в сила, след като е ратифициран и от Русия. 2005 г. – Създадена е Софийската търговско-промишлена камара. 2007 г. – Състои се премиерата на филма „Призрачен ездач“ в САЩ. 2010 г. – Открита е отново жп линия между Северен Ирак и Турция между градовете Мосул и Газиантеп, след близо 30 г. прекъсване. Родени 130 г. – Фаустина Млада, римска императрица († 176 г.) 1497 г. – Филип Меланхтон, немски теолог († 1560 г.) 1517 г. – Гаспар дьо Колини, френски държавен деец († 1572 г.) 1727 г. – Николаус Йозеф фон Жакен, холандски учен († 1817 г.) 1786 г. – Мария Павловна, велика херцогиня на Сакс-Ваймар-Айзенах († 1859 г.) 1804 г. – Жул Габриел, френски писател († 1874 г.) 1820 г. – Йоханес Ребман, германски пътешественик († 1876 г.) 1821 г. – Хайнрих Барт, германски изследовател († 1865 г.) 1822 г. – Френсис Галтън, британски психолог († 1911 г.) 1834 г. – Ернст Хекел, немски естественик († 1919 г.) 1838 г. – Шигенобу Окума, министър-председател на Япония († 1922 г.) 1848 г. – Октав Мирбо, френски писател († 1917 г.) 1848 г. – Хуго де Фриз, холандски ботаник († 1935 г.) 1857 г. – Иван Попов, български офицер († 1925 г.) 1862 г. – Юрдан Иванов, български финансист († 1907 г.) 1880 г. – Венелин Ганев, български политик († 1966 г.) 1882 г. – Кларънс Оберндорф, американски психиатър († 1954 г.) 1886 г. – Беата Ранк, австрийски психоаналитик († 1961 г.) 1891 г. – Ханс Гюнтер, немски антрополог († 1968 г.) 1893 г. – Михаил Тухачевски, руски офицер († 1937 г.) 1906 г. – Вера Менчик, чешка шахматистка († 1944 г.) 1908 г. – Владимир Георгиев, български езиковед († 1986 г.) 1916 г. – Карл Брунер, швейцарски икономист († 1989 г.) 1918 г. – Веселин Андреев, български поет († 1991 г.) 1920 г. – Андрей Чапразов, български актьор († 1999 г.) 1920 г. – Уолт Фулкнер, американски автомобилен състезател († 1956 г.) 1921 г. – Ели Аргировска, югославска партизанка († 2002 г.) 1921 г. – Жан Бера, френски пилот от Формула 1 († 1959 г.) 1922 г. – Владимир Виденов, български политик († 1993 г.) 1924 г. – Димо Коларов, български кинооператор († 1997 г.) 1926 г. – Джон Шлезинджър, британски режисьор († 2003 г.) 1927 г. – Костадин Благоев, български футболист 1929 г. – Герхард Ханапи, австрийски футболист († 1980 г.) 1929 г. – Кажимеж Куц, полски режисьор († 2018 г.) 1929 г. – Петко Сираков, български борец († 1996 г.) 1931 г. – Алфред Колерич, австрийски писател († 2020 г.) 1935 г. – Сони Боно, американски певец († 1998 г.) 1936 г. – Фернандо Соланас, аржентински кинорежисьор († 2020 г.) 1939 г. – Чеслав Ниемен, полски композитор († 2004 г.) 1942 г. – Ким Чен Ир, севернокорейски диктатор († 2011 г.) 1945 г. – Стефан Диомов, български композитор 1948 г. – Динка Русева, българска народна певица († 2018 г.) 1952 г. – Иво Папазов, български музикант, кларнетист 1954 г. – Иън Банкс, шотландски писател († 2013 г.) 1958 г. – Ice-T, американски певец 1959 г. – Джон Макенроу, американски тенисист 1961 г. – Анди Тейлър, помощник мениджър на хевиметъл групата Айрън Мейдън 1964 г. – Бебето, бразилски футболист 1966 г. – Лусинда Райли, ирландска писателка 1966 г. – Милена Недева, български политик и психолог, кмет на община Каспичан 1970 г. – Анджело Перуци, италиански футболист 1972 г. – Иван Христов, български поет 1973 г. – Кати Фрийман, австралийска лекоатлетка 1976 г. – Людмил Киров, български футболист 1977 г. – Брад Уалст, канадски музикант 1979 г. – Валентино Роси, италиански моторен състезател 1981 г. – Стефан Костадинов, български футболист 1982 г. – Ричи Ламберт, английски футболист 1983 г. – Димитър Гечев, български политик и икономист 1984 г. – Александър Хорошилов, руски скиор 1984 г. – София Арвидсон, шведска тенисистка 1986 г. – Валтер Асеведо, аржентински футболист 1988 г. – Денилсон, бразилски футболист 1988 г. – Ким Су-хьон, южнокорейски актьор 1989 г. – Елизабет Олсън, американска актриса Починали 1391 г. – Йоан V Палеолог, византийски император (* 1332 г.) 1579 г. – Гонсало де Кесада, испански конкистадор (* 1509 г.) 1635 г. – Гонсало Фернандес де Кордоба, испански военачалник (* 1585 г.) 1820 г. – Николаус Опел, германски зоолог (* 1782 г.) 1857 г. – Илайша Кент Кейн, американски лейтенант (* 1820 г.) 1892 г. – Хенри Уолтър Бейтс, английски естественик (* 1825 г.) 1899 г. – Феликс Фор, президент на Франция (* 1841 г.) 1907 г. – Джозуе Кардучи, италиански поет, Нобелов лауреат през 1906 г. (* 1835 г.) 1908 г. – Княгиня Клементина Бурбон-Орлеанска, майка на Фердинанд I (* 1817 г.) 1917 г. – Октав Мирбо, френски писател (* 1848 г.) 1927 г. – Йонас Басанавичус, литовски общественик (* 1851 г.) 1932 г. – Фердинан Бюисон, френски политик, Нобелов лауреат през 1927 г. (* 1841 г.) 1934 г. – Едуард Багрицки, руски поет (* 1895 г.) 1947 г. – Илия Докторов, български революционер (* 1876 г.) 1949 г. – Димитър Нейков, български политик (* 1884 г.) 1957 г. – Юзеф Хофман, американски композитор (* 1876 г.) 1962 г. – Радул Милков, български военен пилот (* 1883 г.) 1966 г. – Георги Белев, български оперен певец (* 1908 г.) 1970 г. – Лазар Добрич, български цирков артист и педагог (* 1881 г.) 1971 г. – Александър Стаменов, български художник (* 1905 г.) 1982 г. – Иван Христов, български певец (* ?) 1983 г. – Кажимера Иллаковичувна, полска писателка и поетеса (* 1892 г.) 1988 г. – Павел Попов, български агроном (* 1902 г.) 1990 г. – Владимир Шчербицки, украински политик (* 1918 г.) 1990 г. – Кийт Харинг, американски художник (* 1958 г.) 1992 г. – Абас ал-Мусауи, ливански политик (* 1952 г.) 1996 г. – Милош Копецки, чешки актьор (* 1922 г.) 1998 г. – Мари-Луиз фон Франц, швейцарска психоложка (* 1915 г.) 2002 г. – Уолтър Уинтърботъм, футболен треньор (* 1913 г.) 2007 г. – Яков Линд, австрийско-английски писател (* 1927 г.) 2012 г. – Иван Славов, български философ (* 1928 г.) 2014 г. – Уве Бергер, немски поет (* 1928 г.) Празници ЕС – Международен ден на пощальоните и куриерите Литва – Ден на независимостта (от Русия, 1918 г., национален празник) Северна Корея – Рожден ден на Ким Чен Ир 216


text: 17 февруари е 48-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 317 дни до края на годината (318 през високосна). Събития 364 г. – Детрониран и убит е византийският император Йовиан за неговата силна привързаност към християнството. 1568 г. – Императорът на Свещената Римска империя Максимилиан II се съгласява да плаща ежегоден данък на османския султан. 1598 г. – Борис Годунов е провъзгласен за цар на Русия. 1600 г. – Италианският философ и астроном Джордано Бруно, обвинен в ерес, е изгорен жив на клада. 1742 г. – Основан е чилийският град Талка. 1841 г. – Създаден е окръг Грънди в щата Илинойс, САЩ. 1850 г. – Състои се премиерата на операта „Бал с маски“ на италианския композитор Джузепе Верди в театър „Аполо“ в Рим. 1867 г. – През Суецкия канал преминава първият кораб. 1881 г. – Във Виена се провежда конференция между Австро-Унгария, Сърбия, България и Турция за завършване на международната жп линия Виена – Цариград. 1887 г. – Създаден е окръг Малхиър в щата Орегон, САЩ. 1899 г. – Създаден е окръг Уийлър в щата Орегон, САЩ. 1901 г. – Основан е норвежкият футболен клуб Ранхейм Фотбал. 1904 г. – Състои се премиерата на операта „Мадам Бътърфлай“ на италианския композитор Джакомо Пучини в миланската Ла Скала. 1905 г. – В Москва анархист убива с бомба княз Сергей Александрович. 1915 г. – Германската армия превзема полското пристанище Мемел. 1925 г. – Убит е българския политик и депутат Тодор Страшимиров. 1933 г. – В САЩ излиза първият брой на Newsweek – седмично политическо и социално-икономическо списание. 1935 г. – Германия въвежда 8-часовия работен ден. 1941 г. – Втората световна война: Сформирана е 4-та танкова армия на сухопътните войски на Вермахта. 1943 г. – Приключва Воронежко-Касторненската операция. 1944 г. – Втората световна война: В Битката при Корсун Червената армия унищожава 30 хил. обкръжена армия на Хитлеристка Германия. 1945 г. – В Първа българска армия е въведена корпусна организация. 1960 г. – В САЩ е арестуван Мартин Лутър Кинг. 1964 г. – Състои се премиерата на български игрален драматичен филм „Ивайло“. 1972 г. – В Англия парламентът приема закон за влизане в Европейската икономическа общност. 1979 г. – Започва Китайско-виетнамската война: Армията на Китайската народна република нахлува във Виетнам. 1982 г. – В Зимбабве Робърт Мугабе поема властта с държавен преврат. 1983 г. – Открити са Световните зимни студентски игри в София. 1986 г. – Подписан е Единния европейски акт в Люксембург. 1990 г. – Основана е КНСБ – Конфедерацията на независимите синдикати в България. 1993 г. – Състои се премиерата на български игрален драматичен филм „Кръговрат“. 1996 г. – Изстрелян е космическият апарат на НАСА Ниър Шумейкър, чиято цел е за първи път да бъде осъществено влизане в орбита и кацане на астероид (433 Ерос). 1997 г. – Членство на България в НАТО: Служебното правителство с министър-председател Стефан Софиянски обявява желанието на България да стане член на НАТО. 2000 г. – Microsoft пуска на пазара Windows 2000. 2004 г. – Открит е обектът от пояса на Кайпер 90482 Оркус от Майкъл Браун. 2008 г. – Косово обявява независимост от Сърбия. Родени 1653 г. – Арканджело Корели, италиански композитор († 1713 г.) 1740 г. – Орас дьо Сосюр, швейцарски геолог († 1799 г.) 1754 г. – Никола-Тома Боден, френски изследовател († 1803 г.) 1796 г. – Фредерик Уилям Бичи, английски офицер († 1856 г.) 1803 г. – Едгар Кине, френски политик († 1875 г.) 1817 г. – Вилхелм III Нидерландски, крал на Нидерландия († 1890 г.) 1820 г. – Анри Вийотан, белгийски цигулар († 1881 г.) 1826 г. – Николи Минчоолу, български общественик († 1892 г.) 1836 г. – Густаво Адолфо Бекер, андалуски поет († 1870 г.) 1837 г. – Пиер Огюст Кот, френски художник († 1883 г.) 1846 г. – Петко Горбанов, български педагог († 1909 г.) 1857 г. – Петър Данчов, български юрист († 1913 г.) 1860 г. – Григорий Грум-Гржимайло, руски пътешественик († 1936 г.) 1863 г. – Милован Милованович, сръбски юрист († 1912 г.) 1877 г. – Андре Мажино, френски политик († 1932 г.) 1879 г. – Ованес Адамян, арменски изобретател († 1932 г.) 1885 г. – Романо Гуардини, германски писател († 1968 г.) 1888 г. – Ханс Блюер, германски философ († 1955 г.) 1888 г. – Ото Щерн, германски физик, Нобелов лауреат през 1943 г. († 1969 г.) 1890 г. – Роналд Фишер, английски биолог († 1962 г.) 1896 г. – Младен Стоянов, български политик († 1969 г.) 1897 г. – Рут Брънсуик, американски психолог († 1946 г.) 1902 г. – Светослав Минков, български писател († 1966 г.) 1905 г. – Роза Петер, унгарска математичка († 1977 г.) 1912 г. – Андре Нортън, американска писателка († 2005 г.) 1917 г. – Абдур Рахман Бадави, египетски философ († 2002 г.) 1918 г. – Владимир Шчербицки, украински политик († 1990 г.) 1920 г. – Богомил Нонев, български писател († 2002 г.) 1923 г. – Джулио Кабианка, италиански пилот от Формула 1 († 1961 г.) 1925 г. – Божидар Ферянчич, сръбски историк († 1998 г.) 1927 г. – Леон Даниел, български режисьор († 2008 г.) 1929 г. – Алехандро Ходоровски, режисьор, писател, актьор и психомаг 1932 г. – Алфред Уордън, американски астронавт († 1967 г.) 1933 г. – Иван Черноземски, български лекар 1934 г. – Алън Бейтс, британски актьор († 2003 г.) 1934 г. – Илия Бручев, български инженер-геолог († 2019 г.) 1935 г. – Кирил Нешев, български философ († 2010 г.) 1935 г. – Хайнц Чеховски, германски поет († 2009 г.) 1936 г. – Джим Браун, американски футболист 1939 г. – Тома Трифоновски, български художник († 2010 г.) 1942 г. – Франс Гьортсен, нидерландски футболист 1943 г. – Марин Янев, български актьор 1951 г. – Барзан Ибрахим Тикрити, иракски политик († 2007 г.) 1952 г. – Антонина Стоянова, първа дама на България 1953 г. – Ален Клод Зулцер, швейцарски писател 1954 г. – Доста Димовска, поетеса от Република Македония († 2011 г.) 1954 г. – Ивайло Герасков, български актьор 1954 г. – Рене Русо, американска актриса и модел 1957 г. – Иглика Трифонова, български режисьор 1957 г. – Лорина Маккенит, канадска певица 1961 г. – Андрей Коротаев, руски историк 1963 г. – Майкъл Джордан, американски баскетболист 1965 г. – Донко Ангелов, български лекоатлет 1966 г. – Антон Станков, български политик 1970 г. – Доминик Пърсел, американски артист 1971 г. – Васил Спасов, български шахматист 1971 г. – Карлос Гамара, парагвайски футболист 1972 г. – Били Джо Армстронг, американски музикант (Green Day) 1972 г. – Милена Буржева, българска поетеса 1974 г. – Джери О'Конъл, американски артист 1979 г. – Сонгюл Йоден, турска актриса 1981 г. – Парис Хилтън, американска актриса 1982 г. – Адриано, бразилски футболист 1982 г. – Тимоте Атуба, камерунски футболист 1983 г. – Попи Морган, британска порно актриса 1991 г. – Венцислав Айдарски, български плувец 1991 г. – Ед Шийрън, британски музикант, певец и текстописец Починали 306 г. – Теодор Тирон, християнски светец (* ? г.) 364 г. – Йовиан, император на Византия (* 331 г.) 440 г. – Месроб Машдоц, арменски учен (* ок. 360) 1364 г. – Роман Търновски, български монах (* ? г.) 1371 г. – Иван Александър, български цар (* 1301 г.) 1411 г. – Сюлейман Челеби, турски султан (* 1377 г.) 1600 г. – Джордано Бруно, италиански философ (* 1548 г.) 1652 г. – Грегорио Алегри, италиански композитор (* 1582 г.) 1673 г. – Жан-Батист Молиер, френски драматург (* 1622 г.) 1732 г. – Луи Маршан, френски музикант (* 1669 г.) 1803 г. – Луи Рене Едуар дьо Роан, френски духовник (* 1734 г.) 1805 г. – Йозеф Николай Лауренти, австрийски зоолог (* 1735 г.) 1807 г. – Осман Пазвантоглу, османски политик (* ок. 1758 г.) 1827 г. – Йохан Хайнрих Песталоци, швейцарски педагог (* 1746 г.) 1856 г. – Хайнрих Хайне, германски поет (* 1797 г.) 1878 г. – Нешо Бончев, български възрожденец (* 1839 г.) 1890 г. – Кристофър Шоулс, американски изобретател (* 1819 г.) 1904 г. – Пьотър Вановски, руски генерал (* 1822 г.) 1904 г. – Херман Емингхаус, германски психиатър (* 1845 г.) 1905 г. – Сергей Александрович, руски княз (* 1857 г.) 1909 г. – Джеронимо, индиански вожд (* 1829 г.) 1920 г. – Йован Бабунски, сърбомански войвода (* 1875 г.) 1925 г. – Никодим Кондаков, руски историк (* 1844 г.) 1925 г. – Тодор Страшимиров, български политик (* 1880 г.) 1934 г. – Албер I, крал на Белгия (* 1875 г.) 1934 г. – Зигберт Тараш, германски шахматист (* 1862 г.) 1937 г. – Панайот Дворянов, български офицер (* 1856 г.) 1937 г. – Хуго Майзъл, австрийски футболист (* 1881 г.) 1941 г. – Димитър Ляпов, български революционер (* 1872 г.) 1944 г. – Сава Ганчев, български офицер (* 1920 г.) 1946 г. – Тодор Луканов, български политик (* 1874 г.) 1947 г. – Александър Лер, германски генерал (* 1885 г.) 1952 г. – Ангел Динев, български общественик (* 1891 г.) 1957 г. – Тома Радовски, български революционер (* 1862 г.) 1959 г. – Никола Икономов, български актьор (* 1896 г.) 1959 г. – Николай Кьостнер, естонски икономист (* 1889 г.) 1962 г. – Бруно Валтер, австрийски диригент (* 1876 г.) 1967 г. – Анри Перюшо, френски писател (* 1917 г.) 1969 г. – Пьотър Зинченко, съветски психолог (* 1903 г.) 1970 г. – Шмуел Йосеф Агнон, израелски писател, Нобелов лаурет през 1966 (* 1888 г.) 1976 г. – Христо Бърдаров, български офицер (* 1899 г.) 1977 г. – Константин Иванов Робев, български лекар (* 1897 г.) 1982 г. – Телониъс Монк, американски музикант (* 1917 г.) 1984 г. – Павел Батицки, съветски маршал (* 1910 г.) 1986 г. – Джиду Кришнамурти, индийски философ (* 1895 г.) 1994 г. – Иван Врачев, български политик (* 1921 г.) 1996 г. – Ерве Базен, френски писател (* 1911 г.) 1998 г. – Ернст Юнгер, германски писател (* 1895 г.) 1999 г. – Курт Айслер, австрийски лекар (* 1908 г.) 2003 г. – Христо Данов, български юрист (* 1922 г.) 2004 г. – Хосе Лопес Портило, президент на Мексико (* 1920 г.) 2005 г. – Омар Сивори, аржентински футболист (* 1935 г.) 2019 г. – Шабан Шаулич, сръбски певец (* 1951 г.) Празници Косово – Ден на независимостта (от Сърбия, 2008 г.) 217


text: 18 февруари е 49-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 316 дни до края на годината (317 през високосна). Събития 1229 г. – Съгласно договор между императора на Свещената Римска империя Фридрих II и египетския султан Ал-Камил, християнските поклонници получават право да посещават Йерусалим, Витлеем и Назарет. 1688 г. – Сектата на менонитите в Пенсилвания първа осъжда робството в Северна Америка. 1856 г. – В Цариград е обнародван султанският реформаторски указ Хатихумаюн. 1861 г. – Виктор Емануил II става първият крал на Италия. 1873 г. – Българският революционер Васил Левски е обесен в покрайнините на София. Днес тази годишнина официално се чества на 19 февруари. 1909 г. – Приет е Закона за народното просвещение, останал в сила около 40 години. 1919 г. – Извършен е неуспешен опит за покушение срещу премиера на Франция Жорж Клемансо. 1929 г. – Обявени са първите Награди на Академията. 1930 г. – Американският астроном Клайд Томбо открива Плутон. 1932 г. – Япония създава марионетен режим в Манджурия и обявява територията за независима от Китай. 1942 г. – Най-голямата подводница в света – Сюркуф (Франция), потъва в Атлантическия океан. 1945 г. – Варненските футболни клубове Тича и Владислав се обединяват в „ТВ-45“ (Тича – Владислав 45), предшественик на днешния ФК Черно море. 1952 г. – Гърция и Турция стават членове на НАТО. 1960 г. – В Скуо Вали (Калифорния) са открити VIII зимни олимпийски игри. 1965 г. – Гамбия получава независимост от Великобритания. 1968 г. – Китаристът Дейвид Гилмор заменя Сид Барет в групата Пинк Флойд. 1972 г. – Върховният съд на щата Калифорния отменя смъртното наказание. 1980 г. – Израел открива първото си посолство в арабска държава – Египет. 1983 г. – Открит е Минно-обогатителния комплекс Елаците – медно находище. 1987 г. – В Ирландия Чарли Хоги е избран за министър-председател. 1999 г. – XXXVIII народно събрание ратифицира „Рамковата конвенция за малцинствата“. 2003 г. – При пожар в метрото на Тегу (четвъртия по големина град на Южна Корея) загиват 198 и са ранени 147 души. Родени 1516 г. – Мария I Тюдор, кралица на Англия († 1558 г.) 1626 г. – Франческо Реди, италиански лекар, натуралист и поет (* 1697 г.) 1745 г. – Алесандро Волта, италиански физик († 1827 г.) 1780 г. – Алексей Венецианов, руски живописец († 1847 г.) 1825 г. – Мор Йокаи, унгарски писател († 1904 г.) 1836 г. – Шри Рамакришна, индийски гуру († 1886 г.) 1838 г. – Ернст Мах, австрийски физик († 1916 г.) 1848 г. – Луис Комфорт Тифани, американски художник († 1933 г.) 1857 г. – Петър Габе, общественик († 1927 г.) 1872 г. – Иван Кюлев, български учител († 1956 г.) 1883 г. – Никос Казандзакис, гръцки писател († 1957 г.) 1886 г. – Любомир Чакалов, български математик († 1963 г.) 1895 г. – Семьон Тимошенко, съветски маршал († 1970 г.) 1897 г. – Иван Милев, български художник († 1927 г.) 1898 г. – Енцо Ферари, италиански автомобилен пилот († 1988 г.) 1903 г. – Николай Подгорни, съветски политик († 1983 г.) 1919 г. – Джак Паланс, американски актьор и боксьор († 2006 г.) 1921 г. – Милко Борисов, български физик († 1988 г.) 1929 г. – Андре Матьо, канадски пианист и композитор († 1968 г.) 1931 г. – Надежда Драгова, български литературовед и драматург 1931 г. – Тони Морисън, американска писателка, Нобелова лауреатка през 1993 г. († 2019 г.) 1932 г. – Милош Форман, американски режисьор († 2018 г.) 1933 г. – Йоко Оно, американска поп певица 1933 г. – Боби Робсън, английски футболист († 2009 г.) 1936 г. – Джийн Оел, американска писателка 1938 г. – Ищван Сабо, унгарски кинорежисьор 1938 г. – Елке Ерб, немска писателка 1939 г. – Марек Яновски, полски диригент 1941 г. – Кънчо Аврамов, български скулптор († 2011 г.) 1950 г. – Сибил Шепърд, американска киноактриса 1950 г. – Джон Хюз, американски режисьор († 2009 г.) 1954 г. – Джон Траволта, американски актьор 1963 г. – Андерс Фриск, шведски футболен съдия 1964 г. – Мат Дилън, американски актьор 1965 г. – Доктор Дре, американски рапър 1967 г. – Магърдич Халваджиян, български режисьор 1967 г. – Роберто Баджо, италиански футболист 1968 г. – Моли Рингуалд, американска актриса 1971 г. – Хайди Марк, американска актриса 1974 г. – Евгени Кафелников, руски тенисист 1974 г. – Радек Черни, чешки футболист 1975 г. – Гари Невил, английски футболист 1975 г. – Христо Живков, български актьор 1977 г. – Хелги Гретаршон, исландски шахматист 1978 г. – Виктория Хил, австралийска актриса 1981 г. – Андрей Кириленко, руски баскетболист 1987 г. – Висенте Гуаита, испански футболист 1992 г. – Логан Милър, американски актьор 1994 г. – Давид Дяков, български музикант 1994 г. – Джей Хоуп, южнокорейски рапър, танцьор, певец и композитор. Починали 1139 г. – Ярополк II, княз на Киевска Рус (* 1082 г.) 1405 г. – Тимур, монголски и тюркски пълководец (* 1336 г.) 1455 г. – Фра Анджелико, италиански художник (* ок. 1395) 1546 г. – Мартин Лутер, германски религиозен реформатор (* 1483 г.) 1564 г. – Микеланджело Буонароти, италиански художник и скулптор (* 1475 г.) 1851 г. – Карл Густав Якоби, германски математик (* 1804 г.) 1873 г. – Васил Левски, български революционер, национален герой (* 1837 г.) 1890 г. – Дюла Андраши, унгарски политик (* 1823 г.) 1902 г. – Кузман Стефов, български революционер (* 1875 г.) 1915 г. – Стоян Новакович, сръбски учен и политик (* 1842 г.) 1927 г. – Йордан Дуяков, български революционер (* ? г.) 1940 г. – Пиеро Аригони, италиански архитект (* 1856 г.) 1942 г. – Цоньо Калчев, български писател (* 1870 г.) 1944 г. – Ерик Уотърс, войник от Британската армия (* 1913 г.) 1947 г. – Георги Райчев, български писател (* 1882 г.) 1956 г. – Гюстав Шарпантие, френски композитор (* 1860 г.) 1957 г. – Хенри Ръсел, американски астроном (* 1877 г.) 1967 г. – Робърт Опенхаймер, американски физик, „баща“ на атомната бомба (* 1904 г.) 1973 г. – Станимир Лилянов, български писател (* 1896 г.) 1973 г. – Франк Кастело, италиански и американски мафиот (* 1891 г.) 1974 г. – Мануел Одрия, президент на Перу (* 1897 г.) 1978 г. – Михаил Арнаудов, български учен (* 1878 г.) 1982 г. – Живко Ошавков, български социолог (* 1913 г.) 1986 г. – Георги Дзивгов, български преводач (* 1903 г.) 1997 г. – Пантелей Зарев, български литературен теоретик (* 1911 г.) 2001 г. – Балтюс, френски художник от полски произход – модернист (* 1908 г.) 2001 г. – Георги Минчев, български певец и музикант (* 1943 г.) 2004 г. – Жан Руш, френски режисьор и антрополог (* 1917 г.) 2007 г. – Георги Баев, български художник (* 1924 г.) 2014 г. – Спас Райкин, български историк (* 1922 г.) 2016 г. – Пантелис Пантелидис, гръцки изпълнител, текстописец и композитор (* 1983 г.) 2018 г. – Павел Панов, футболист на Левски (София) и националния отбор на България (* 1950 г.) Празници Гамбия – Ден на независимостта (1965 г.) Дания(града на Авиша) – Карнавален ден „Фастелавн“ Непал – Ден на мъчениците (национален празник) 218


text: 19 февруари е 50-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 315 дни до края на годината (316 през високосна). Събития На този ден слънчевите лъчи огряват четирите статуи на Птах, Ра-Хоракти, Рамзес II и Амон-Ра, намиращи се във вътрешността на храма в Абу Симбел. Този феномен се наблюдава и на 21 октомври. 356 г. – Константин Велики заповядва да се затворят всички езически храмове в Римската империя. 1199 г. – С була на папа Инокентий III е признат новият духовно-рицарски орден – Тевтонският орден. 1861 г. – С манифест на император Александър II в Русия е премахнато крепостничеството. 1878 г. – Американецът Томас Едисон патентова фонографа. 1882 г. – Град Хаджиоглу Пазарджик е преименуван на град Добрич чрез указ на княз Александър Батенберг 1886 г. – По стар стил: Сръбско-българската война: След приключване на войната е сключен Букурещки договор между България и Сърбия. 1910 г. – Открит е Олд Трафорд – стадионът на един от най-големите английски клубове – Манчестър Юнайтед. Съоръжението е с капацитет 80 000 места и става най-големият стадион на Острова. 1915 г. – Първа световна война: Започва Битката за Галиполи. 1924 г. – Персийският шах Ахмад е свален от престола. 1942 г. – Втора световна война: Японската авиация напада град Даруин, Австралия. 1943 г. – Втора световна война: В Тунис започва Битката при прохода Касерин. 1949 г. – Политическият кръг „Звено“ престава да съществува самостоятелно и се влива в Отечествения фронт 1951 г. – В София се състои премиера на първия антифашистки филм „Тревога“ (по пиеса на Орлин Василев, сцен. Анжел Вагенщайн, реж. Захари Жендов). 1963 г. – СССР се съгласява да изтегли войските си от Куба. 1986 г. – Космическа програма на СССР: В околоземна орбита е изстреляна космическата станция Мир – първата изследователска станция за дълго обитаване. 1992 г. – С указ на президента за Главен прокурор на България е назначен Иван Татарчев. 2002 г. – Космическият апарат на НАСА Марс Одисий започва мисията по картографиране на повърхността на Марс. 2003 г. – Самолет Ил-76 на иранските авиолинии катастрофира над Шахдад (Иран), загиват 275 души. Родени 1473 г. – Николай Коперник, полски астроном († 1543 г.) 1743 г. – Луиджи Бокерини, италиански композитор († 1705 г.) 1792 г. – Родерик Мърчисън, английски геолог († 1871 г.) 1812 г. – Зигмунт Крашински, полски поет († 1859 г.) 1821 г. – Август Шлайхер, германски езиковед († 1868 г.) 1859 г. – Сванте Август Арениус, шведски химик, Нобелов лауреат през 1903 г. († 1927 г.) 1861 г. – Рачо Петров, български офицер († 1942 г.) 1865 г. – Свен Хедин, шведски изследовател († 1952 г.) 1875 г. – Димо Хаджидимов, бъгарски революционер († 1924 г.) 1876 г. – Константин Брънкуш, румънски скулптор († 1957 г.) 1879 г. – Анхел Кабрера, испански зоолог († 1960 г.) 1881 г. – Константин Соларов, български военен деец († 1959 г.) 1896 г. – Андре Бретон, френски писател († 1966 г.) 1896 г. – Кирил Янчулев, български военен деец († 1961 г.) 1897 г. – Йордан Стубел, български поет († 1952 г.) 1899 г. – Асен Даскалов, български революционер († 1925 г.) 1900 г. – Георгиос Сеферис, гръцки писател, Нобелов лауреат през 1963 г. († 1971 г.) 1906 г. – Борис Попов, български политик († 1994 г.) 1906 г. – Георгий Тушкан, руски писател († 1965 г.) 1917 г. – Маргарете Нойман, немска поетеса († 2002 г.) 1919 г. – Петко Бочаров, български журналист († 2016 г.) 1922 г. – Стефана Стойкова, български фолклорист († 2021 г.) 1924 г. – Лий Марвин, американски актьор († 1987 г.) 1925 г. – Борис Арабов, български актьор († 1984 г.) 1926 г. – Рос Томас, американски писател († 1995 г.) 1929 г. – Жак Дере, френски кинорежисьор († 2003 г.) 1940 г. – Сапармурад Ниязов, президент на Туркменистан († 2006 г.) 1941 г. – Дейвид Грос, американски физик, Нобелов лауреат 1943 г. – Иван Димов, български художник 1948 г. – Тони Айоми, британски музикант (Black Sabbath) 1949 г. – Пламен Вачков, български политик 1952 г. – Данило Тюрк, президент на Словения 1953 г. – Атилио Бетега, италиански рали пилот († 1985 г.) 1953 г. – Иван Балсамаджиев, български актьор († 2010 г.) 1953 г. – Кристина Фернандес де Кирхнер, аржентински политик 1954 г. – Францис Буххолц, германски басист 1954 г. – Сократес, бразилски футболист († 2011 г.) 1955 г. – Джеф Даниълс, американски актьор 1960 г. – Принц Андрю, британски принц 1960 г. – Хелън Фийлдинг, английска писателка 1963 г. – Хана Мандликова, чешка тенисистка 1963 г. – Сийл, английски певец 1964 г. – Дъг Олдрич, американски китарист 1968 г. – Петьо Цеков, български журналист 1970 г. – Юасим Канс, шведски рокпевец 1977 г. – Джанлука Дзамброта, италиански футболист 1978 г. – Ибрахима Гай, сенегалски футболист 1983 г. – Детелин Далаклиев, български боксьор 1983 г. – Калоян Махлянов, български сумист 1987 г. – Ахмед Адли, египетски шахматист 1992 г. – Неда Спасова, българска актриса Починали 197 г. – Клодий Албин, римски управител на Британия (* около 150 г.) 1445 г. – Елеонора Арагонска, кралица на Португалия (* около 1402 г.) 1826 г. – Атанас Богориди, гръцки писател (* 1788 г.) 1837 г. – Георг Бюхнер, германски драматург (* 1813 г.) 1897 г. – Карл Вайерщрас, германски математик (* 1815 г.) 1916 г. – Ернст Мах, австрийски физик (* 1838 г.) 1926 г. – Антон Шоурек, чешки математик (* 1857 г.) 1934 г. – Николай Осипов, руски лекар (* 1877 г.) 1938 г. – Едмунд Ландау, германски математик (* 1877 г.) 1945 г. – Николай Богданов-Белски, руски художник (* 1868 г.) 1951 г. – Андре Жид, френски писател, Нобелов лауреат (* 1869 г.) 1952 г. – Кнут Хамсун, норвежки писател, Нобелов лауреат през 1920 (* 1859 г.) 1960 г. – Цветан Каролев, български оперен певец (* 1890 г.) 1964 г. – Александър Брус Биеласки, американски юрист (* 1884 г.) 1964 г. – Димитър Баларев, български химик (* 1885 г.) 1966 г. – Йордан Ковачев, български писател (* 1895 г.) 1969 г. – Петър Завоев, български журналист и писател (* 1880 г.) 1980 г. – Бон Скот, австралийки музикант (AC/DC) (* 1946 г.) 1988 г. – Андре Курнан, американски лекар и физиолог, роден във Франция, Нобелов лауреат (* 1895 г.) 1993 г. – Михаил Янков, български футболист (* 1928 г.) 1997 г. – Дън Сяопин, китайски комунистически ръководител и революционер (* 1904 г.) 2000 г. – Марин Големинов, български композитор (* 1908 г.) 2000 г. – Фриденсрайх Хундертвасер, австрийски архитект и творец (* 1928 г.) 2001 г.— Стенли Крамър, американски режисьор и продуцент (* 1913 г.) 2012 г. – Георги Черкелов, български актьор (* 1930 г.) 2013 г. – Робърт Ричардсън, американски физик, носител на Нобелова награда (* 1937 г.) 2014 г. – Валерий Кубасов, съветски космонавт (* 1935 г.) 2020 г. – Поп Смоук, рапър (* 1999 г.) Празници и чествания Световен ден за защита на китовете – Годишнина от решението на Международната китоловна комисия за забрана на китоловната промишленост през 1986 г. Туркменистан – Ден на националния флаг Васил Левски – почит пред българския национален герой в деня след гибелта му (1873 г.) Филотея Атинска Бележки 219


text: 20 февруари е 51-вият ден в годината според григорианския календар. Остават 314 дни до края на годината (315 през високосна година). Събития 395 г. – Открит е първият в историята на християнството женски манастир във Витлеем. 1364 г. – Кралица Маргарет Дръмонд и Дейвид II сключват брак. 1530 г. – Зигмунт II Август е коронован за крал на Полша. 1547 г. – 9-годишният Едуард VI е коронован за Крал на Англия и Крал на Ирландия. 1631 г. – Мария-Анна Испанска и Фердинанд III сключват брак. 1666 г. – Основан е град Монреал в Канада. 1816 г. – В Рим се състои премиерата на операта Севилският бръснар на Джоакино Росини. 1835 г. – Земетресение в Чили отнема живота на 5 хил. души. 1872 г. – Открит е най-големият музей за изобразително изкуство в западното полукълбо „Метрополитън“ в Ню Йорк. 1876 г. – Начало на понтификата на папа Лъв XIII. 1877 г. – На сцената на Болшой театър в Москва се състои премиерата на балета Лебедово езеро от Пьотр Чайковски. 1878 г. – Руско-турска война (1877-1878): Части на Руски Източния отряд на генерал Едуард Тотлебен освобождават Русе. 1881 г. – Избрани са членовете на първия след Освобождението Свети синод. 1888 г. – Конго е обявен за протекторат на Франция. 1893 г. – Създаден е окръг Линкълн в щата Орегон, САЩ. 1897 г. – Открита е жп линията София – Роман с дължина 109 km. 1901 г. – Руският писател Лев Толстой е отлъчен от Руската православна църква за романа си Възкресение. 1905 г. – Руско-японска война: Започва Битката при Мукден. 1909 г. – Италианският поет модернист Филипо Томазо Маринети публикува Манифест на футуризма, с който се поставя начало на футуризма. 1912 г. – Излиза първият брой на българския седмичен вестник „Югозападна защита“. 1927 г. – На Конференцията на безпартийните работнически групи е учредена легална форма на Българска комунистическа партия – Работническа партия. 1928 г. – Англия признава независимостта на Трансйордания. 1937 г. – Парагвай напуска Обществото на народите. 1937 г. – Американецът Уолдо Уотърман създава първия автомобил, който може да лети (аеробил), но поради слаб интерес са произведени само пет. 1940 г. – Втора световна война: Приключва неуспешната Операция Нордмарк, проведена от немските военноморски сили. 1941 г. – Холокоста: Нацистката власт в Полша забранява на евреите да ползват обществения транспорт. 1945 г. – В Царство България е основано държавното издателство Народна просвета. 1947 г. – Назначен е последният вицекрал на Индия – лорд Луис Маунтбатън. 1952 г. – На сесия на НАТО е решено да бъдат привлечени за членове Тунис и Мароко. 1953 г. – Конгресът на САЩ приема резолюция за поробените народи, с която не признава анексирането на Прибалтийските републики от СССР. 1961 г. – Създадена е Контролно-техническа инспекция към Министерството на земеделието на Народна република България. 1962 г. – Програма Мъркюри: Джон Глен става първият американец, излезнал в орбита около Земята. 1964 г. – Учредена е Българска външнотърговска банка. 1986 г. – В околоземна орбита е изведен централният модул на съветската космическа станция Мир. 1987 г. – Турският терорист Мехмед Али Агджа е осъден от италианския съд на доживотен затвор за атентата срещу Йоан Павел II. 1991 г. – В Тирана тълпа разярени протестиращи събарят гигантска статуя на дългогодишния албански диктатор Енвер Ходжа. 1998 г. – 15-годишната американка Тара Липински става най-младата шампионка по фигурно пързаляне на Зимни олимпийски игри в Нагано, Япония. 2005 г. – Испания става първата страна, която провежда референдум за ратификацията на бъдещата Европейска конституция, като я одобрява със значително мнозинство, но при ниска активност. 2009 г. – С постановление на Министерския съвет е закрит Медицинският колеж в Благоевград. 2013 г. – Пламен Горанов се самозапалва пред сградата на Община Варна. 2013 г. – Управляващото правителство на Бойко Борисов подава оставка. Родени 1753 г. – Луи Бертие, френски маршал († 1815 г.) 1759 г. – Йохан Райл, немски лекар († 1813 г.) 1784 г. – Джон Уул, американски генерал († 1869 г.) 1808 г. – Оноре Домие, френски художник († 1879 г.) 1829 г. – Одо Ръсел, британски дипломат († 1884 г.) 1844 г. – Джошуа Слоукъм, канадски пътешественик († 1909 г.) 1844 г. – Лудвиг Болцман, австрийски физик († 1906 г.) 1849 г. – Иван Евстратиев Гешов, министър-председател на България († 1924 г.) 1859 г. – Георги Марчин, български военен деец († 1930 г.) 1863 г. – Иван Петров, български военен деец († 1923 г.) 1866 г. – Едуин Старбък, американски психолог († 1947 г.) 1873 г. – Страшимир Дочков, български революционер († 1936 г.) 1880 г. – Трифон Кунев, български писател († 1954 г.) 1884 г. – Константин Константинеску, румънски генерал († 1961 г.) 1886 г. – Бела Кун, унгарски политик († 1938 г.) 1894 г. – Борис Йоцов, български учен († 1945 г.) 1894 г. – Ярослав Ивашкевич, полски писател († 1980 г.) 1900 г. – Роберт Ваелдер, австрийски психоаналитик († 1967 г.) 1901 г. – Луис Кан, американски архитект († 1974 г.) 1903 г. – Аниела Яфе, германски психолог († 1991 г.) 1905 г. – Георги Гизов, български лекар († 1983 г.) 1908 г. – Стоян Стоименов, български книгоиздател († 1993 г.) 1913 г. – Паскал Стружев, български художник († 1987 г.) 1914 г. – Арнолд Денкер, американски шахматист († 2005 г.) 1923 г. – Георги Панков, български политик († 2011 г.) 1923 г. – Невена Стефанова, българска поетеса († 2012 г.) 1925 г. – Гирия Прасад Койрала, непалски политик († 2010 г.) 1925 г. – Робърт Олтмън, американски кинорежисьор († 2006 г.) 1927 г. – Ибрахим Ферер, кубински певец († 2005 г.) 1927 г. – Сидни Поатие, американски актьор († 2022 г.) 1931 г. – Георги Стойков Делийски, български писател 1932 г. – Николай Колев – Мичмана, български спортен коментатор († 2004 г.) 1937 г. – Роберт Хубер, германски химик, Нобелов лауреат през 1988 г. 1939 г. – Димитър Парапанов, български общественик 1940 г. – Джими Грийвс, английски футболист († 2021 г.) 1940 г. – Танас Луловски, македонски художник († 2006 г.) 1943 г. – Александър Александров, руски космонавт 1944 г. – Вилем ван Ханегем, холандски футболист 1944 г. – Ружа Маринска, български изкуствовед († 2022 г.) 1945 г. – Юрг Аклин, швейцарски писател 1945 г. – Джордж Смут, американски астрофизик, Нобелов лауреат през 2006 г. 1947 г. – Питър Щраус, американски актьор 1949 г. – Ивана Тръмп, американска обществена личност († 2022 г.) 1951 г. – Гордън Браун, министър-председател на Великобритания 1953 г. – Рикардо Шаи, италиански диригент 1954 г. – Антъни Хед, британски актьор 1954 г. – Василий Циблиев, руски космонавт 1960 г. – Виктория Колева, българска актриса 1960 г. – Кий Марсело, шведски рок китарист 1961 г. – Ивайло Савов, български скулптор 1962 г. – Ферарио Спасов, български футболист и треньор 1963 г. – Чарлз Баркли, американски баскетболист 1966 г. – Синди Кроуфърд, американски модел 1967 г. – Кърт Кобейн, американски музикант (Нирвана) († 1994 г.) 1967 г. – Лили Тейлър, американска актриса 1967 г. – Павел Монцивода, бас китарист (Скорпиънс) 1969 г. – Данис Танович, босненски режисьор 1969 г. – Синиша Михайлович, сръбски футболист и треньор († 2022 г.) 1970 г. – Юлия Франк, немска писателка 1971 г. – Виктор Чучков, български актьор 1971 г. – Яри Литманен, финландски футболист 1974 г. – Карим Багери, ирански футболист 1975 г. – Жени Калканджиева, българска манекенка 1976 г. – Здравко Лазаров, български футболист 1977 г. – Хатидже Георгиева, български политик и икономист 1978 г. – Ангел Пумпалов, български скиор 1980 г. – Артур Боруц, полски футболист 1981 г. – Елизабет Гьоргъл, австрийска скиорка 1981 г. – Тони Хибърт, английски футболист 1982 г. – Боян Търкуля, сръбски футболист 1985 г. – Юлия Волкова, руска музикантка (Тату) 1988 г. – Риана, барбадоска музикантка 1990 г. – Чиро Имобиле, италиански футболист Починали 922 г. – Теодора, византийска императрица (* ? г.) 1429 г. – Джовани ди Бичи, флорентински аристократ (* 1360 г.) 1431 г. – Мартин V, римски папа (* 1368 г.) 1626 г. – Джон Дауленд, британски композитор (* 1563 г.) 1762 г. – Тобиас Майер, германски астроном (* 1723 г.) 1778 г. – Лаура Баси, италиански учен и физик (* 1711 г.) 1790 г. – Йозеф II, император на Свещената Римска империя (* 1741 г.) 1797 г. – Доминик Мерлини, полски архитект (* 1730 г.) 1810 г. – Андреас Хофер, тиролски национален герой (* 1767 г.) 1895 г. – Фредерик Дъглас, американски писател (* 1818 г.) 1907 г. – Анри Моасан, френски химик, Нобелов лауреат през 1906 г. (* 1852 г.) 1908 г. – Петър Малков, български революционер (* ? г.) 1910 г. – Бутрос Гали, министър-председател на Египет (* 1846 г.) 1916 г. – Клас Понтус Арнолдсон, шведски писател, Нобелов лауреат през 1908 г. (* 1844 г.) 1920 г. – Робърт Пири, американски изследовател (* 1856 г.) 1929 г. – Симеон Сиин, български революционер (* 1863 г.) 1937 г. – Димитър Тончев, български политик (* 1859 г.) 1939 г. – Анри Коде, френски психиатър (* 1889 г.) 1942 г. – Ани Виванти, италианска писателка и поетеса (* 1866 г.) 1943 г. – Раде Йовчевски, югославски партизанин (* 1919 г.) 1944 г. – Йосиф Кондов, български революционер (* 1868 г.) 1945 г. – Любомир Золотович, български актьор (* 1890 г.) 1949 г. – Кейт Фрийдлендър, австрийски психоаналитик (* 1902 г.) 1955 г. – Осуалд Ейвъри, американски лекар (* 1877 г.) 1960 г. – Леонард Уули, английски археолог (* 1880 г.) 1962 г. – Георги Попхристов, български революционер (* 1876 г.) 1966 г. – Честър Нимиц, американски адмирал (* 1885 г.) 1969 г. – Ката Леви, унгарски психоаналитик (* 1883 г.) 1970 г. – Найден Шейтанов, български философ (* 1890 г.) 1972 г. – Мария Гьоперт-Майер, германска физичка, Нобелова лауреатка през 1963 (* 1906 г.) 1974 г. – Дора Хартман, австрийски психоаналитик (* 1902 г.) 1974 г. – Саломеа Изаковер, австрийски психоаналитик (* 1888 г.) 1976 г. – Рене Касен, френски юрист, Нобелов лауреат през 1968 г. (* 1887 г.) 1982 г. – Уолтър Бриел, американски психиатър (* 1893 г.) 1984 г. – Джузепе Коломбо, италиански учен (* 1920 г.) 1985 г. – Николай Урванцев, руски изследовател (* 1893 г.) 1993 г. – Феручо Ламборгини, италиански производител на автомобили (* 1916 г.) 1996 г. – Соломон Аш, американски психоаналитик (* 1907 г.) 1999 г. – Джудит Кестенберг, австрийски психоаналитик (* 1910 г.) 1999 г. – Сара Кейн, британска писателка (* 1971 г.) 2005 г. – Джими Йънг, американски боксьор (* 1948 г.) 2008 г. – Живко Сталев, български юрист (* 1912 г.) 2008 г. – Янина Мишчукайте, литовска певица (* 1948 г.) Празници Световен ден на социална справедливост – Отбелязва се от 2009 г. с резолюция 62/10 на Общото събрание на ООН от 26 ноември 2007 г. 220


text: 21 февруари е 52-рият ден в годината според григорианския календар. Остават 313 дни до края на годината (314 през високосна година). Св. Евстатий, архиепископ Антиохийски, на този ден именници са Евстати, Евстатий и Евстатия. Събития 1613 г. – Михаил Романов е избран за цар на Русия. 1719 г. – Улрика Елеонора се възкача на престола на Швеция и премахва абсолютната монархия в тази държава. 1784 г. – Кримският пристанищен град Ахтиар е преименуван на Севастопол. 1788 г. – Австрия обявява война на Османската империя. 1804 г. – Ричард Тревитик създава първия парен локомотив в света. 1848 г. – Карл Маркс и Фридрих Енгелс публикуват Комунистическия манифест. 1864 г. – Вселенският патриарх Софроний III Константинополски свиква в Цариград църковен събор по българския църковен въпрос. 1878 г. – Великият руски княз Николай Николаевич предава ултиматум на Високата порта за влизане на руски части в Сан Стефано. 1885 г. – Във Вашингтон е открит Вашингтонският монумент – най-високият в света монумент (169,3 м), посветен на първия президент на САЩ Джордж Вашингтон. 1907 г. – При корабокрушението на пътническия параход Берлин край Холандия загиват 144 души. 1916 г. – Първа световна война: Започва Битката при Вердюн във Франция. 1918 г. – Първа световна война: Английските войски превземат Йерихон от турците 1929 г. – Франция отказва убежище на Лев Троцки. 1938 г. – Във Великобритания Уинстън Чърчил започва протестна кампания срещу премиера Невил Чембърлейн. 1941 г. – Втората световна война: 200 германски войници от дивизията за диверсии Бранденбург влизат в България и поемат контрола над основните стратегически обекти. 1947 г. – В САЩ е произведен първият фотоапарат Полароид. 1948 г. – Създадена е НАСКАР. 1960 г. – Фидел Кастро издава указ за национализация на частната индустрия в Куба. 1961 г. – Леон Мба се оттегля от позицията си като министър-председател на Габон. 1965 г. – Американският чернокож правозащитник Малкълм Екс е убит в Ню Йорк от членове на „Нацията на исляма“. 1972 г. – Съветският безпилотен космически апарат Луна 20 каца на Луната. 1986 г. – Земетресение от 6-а степен по Скалата на Медведев-Шпонхойер-Карник разлюлява Стражица и нанася значителни материални поражения в района. 1992 г. – XXXVI народно събрание на България приема Закон за реституцията, с който се възстановява социалната справедливост по отношение на бившите собственици, нарушена от Народната власт след 9 септември 1944 г. 2002 г. – В Египет 370 пътници загиват при най-голямата железопътна катастрофа в тази страна. Родени 1728 г. – Петър III, император на Русия († 1762 г.) 1791 г. – Карл Черни, австрийски композитор († 1867 г.) 1795 г. – Антонио Лопес де Санта Ана, мексикански военачалник и политик († 1876 г.) 1836 г. – Лео Делиб, френски композитор († 1891 г.) 1858 г. – Олдфийлд Томас, британски зоолог († 1929 г.) 1866 г. – Август фон Васерман, германски микробиолог († 1925 г.) 1876 г. – Пьотр Кончаловски, руски художник († 1956 г.) 1880 г. – Георги Казепов, български революционер и учител († 1923 г.) 1885 г. – Саша Гитри, френски драматург с руски произход († 1957 г.) 1892 г. – Хари Стек Съливан, американски психиатър († 1949 г.) 1895 г. – Хенрик Дам, датски биохимик и физиолог, Нобелов лауреат през 1943 г. († 1976 г.) 1903 г. – Анаис Нин, американска писателка († 1977 г.) 1903 г. – Реймон Кьоно, френски писател († 1976 г.) 1911 г. – Лео Конфорти, български актьор († 1970 г.) 1915 г. – Ан Шеридън, американска актриса († 1967 г.) 1924 г. – Робърт Мугабе, президент на Зимбабве († 2019 г.) 1927 г. – Юбер дьо Живанши, френски моден дизайнер († 2018 г.) 1933 г. – Нина Симон, американска певица († 2003 г.) 1934 г. – Иван Божков, български ветеринар и политик 1937 г. – Харалд V, крал на Норвегия 1939 г. – Дончо Папазов, български мореплавател 1942 г. – Вера Алентова, руска актриса 1943 г. – Людмила Улицка, руски писател 1946 г. – Алан Рикман, британски актьор († 2016 г.) 1952 г. – Нери Терзиева, българска журналистка 1953 г. – Тодор Барзов, български футболист 1953 г. – Уилям Питърсън, американски актьор 1960 г. – Пламен Орешарски, български финансист 1961 г. – Жоро Илчев, български политик и инженер, кмет на Провадия 1962 г. – Чък Паланюк – американски писател и журналист 1963 г. – Уилям Болдуин, американски актьор 1971 г. – Абдулрахман Акра, палестински поет и писател 1976 г. – Мила Георгиева, българска цигуларка 1979 г. – Дженифър Лав Хюит, американска актриса 1979 г. – Паскал Шимбонда, френски футболист * 1980 г. – Тициано Феро, италиански певец 1981 г. – Флор Янсен, холандска певица 1986 г. – Гара Дембеле, френски футболист 1987 г. – Бърджес Абърнеди, австралийски актьор 1987 г. – Елън Пейдж, канадска актриса 1989 г. – Корбън Блу, американски актьор Починали 1513 г. – Папа Юлий II (* 1443 г.) 1575 г. – Клод Валоа, херцогиня на Лотарингия (* 1542 г.) 1677 г. – Барух Спиноза, холандски философ (* 1632 г.) 1730 г. – Бенедикт XIII, римски папа (* 1649 г.) 1846 г. – Нинко, император на Япония (* 1800 г.) 1876 г. – Мария Николаевна, велика руска княгиня (* 1819 г.) 1913 г. – Петър Данчов, български юрист (* 1857 г.) 1920 г. – Асен Петров, български хирург, учен и преподавател (* 1862 г.) 1920 г. – Владимир Маковски, руски художник (* 1846 г.) 1923 г. – Коста Петров, деец на БКП (* 1888 г.) 1926 г. – Хейке Камерлинг Онес, холандски физик, Нобелов лауреат през 1913 г. (* 1853 г.) 1934 г. – Аугусто Сесар Сандино, никарагуански национален герой (* 1895 г.) 1940 г. – Георги Абаджиев, български офицер (* 1859 г.) 1941 г. – Фредерик Бантинг, канадски ендокринолог, Нобелов лауреат през 1923 г. (* 1891 г.) 1947 г. – Стефан Бончев, родоначалник на българската геология (* 1870 г.) 1965 г. – Малкълм Екс, американски чернокож правозащитник (* 1925 г.) 1967 г. – Волф Албах-Рети, австрийски актьор (* 1906 г.) 1968 г. – Хауърд Флори, австралийски и британски фармаколог, Нобелов лауреат през 1945 г. (* 1898 г.) 1973 г. – Никола Мирчев, български художник (* 1921 г.) 1974 г. – Ламар, български писател (* 1898 г.) 1977 г. – Христо Динев, български артист (* 1900 г.) 1980 г. – Алфред Андерш, немски белетрист и поет (* 1914 г.) 1984 г. – Михаил Шолохов, руски писател, Нобелов лауреат през 1965 г. (* 1905 г.) 1990 г. – Ирина Тасева, българска актриса (* 1910 г.) 1991 г. – Нутан Бел, индийска актриса (* 1936 г.) 1999 г. – Гъртруд Елайон, американска биохимичка и фармаколожка, Нобелова лауреатка през 1988 г. (* 1918 г.) 2002 г. – Джон Тоу, британски актьор (* 1942 г.) 2004 г. – Джон Чарлс, уелски футболист и треньор (* 1931 г.) 2014 г. – Джоко Росич, български актьор (* 1932 г.) 2014 г. – Веселин Бранев, български сценарист и режисьор (* 1932 г.) Празници ООН/ЮНЕСКО – Международен ден на майчиния език (от 1999 г.) България – Ден на оказване на признателност към лицата, съпротивлявали се срещу нацизма в Република България (от 2017 г.) Източници 221


text: 22 февруари е 53-тият ден в годината според григорианския календар. Остават 312 дни до края на годината (313 през високосна година). Събития 1358 г. – По време на Парижкото въстание граждани превземат кралския дворец. 1540 г. – Мари дьо Гиз е официално коронована за кралица на Шотландия. 1635 г. – Създадена е Френската академия по заповед на кардинал Ришельо. 1825 г. – Русия и Великобритания определят границата между Аляска и Канада. 1831 г. – Мария-Анна Савойска и Фердинанд I се венчават във Виена в катедралата на кардинала на Оломоуц. 1840 г. – Град Форт Уейн получава статут на град. 1848 г. – С антиправителствен митинг в Париж започва Френската революция. 1887 г. – Екзекутирани са участниците в Офицерския бунт в България. 1892 г. – За първи път е изнесена комедийната пиеса на Оскар Уайлд „Ветрилото на лейди Уиндърмиър“. 1897 г. – Държавата въвежда задължителен депозит от всички печатни произведения в народните библиотеки в София и Пловдив. 1899 г. – Статутът на българското дипломатическо представителство в Белград е изравнен с този на независимите държави. 1901 г. – Открито е XI обикновено народно събрание. 1911 г. – Канада гласува да остане в състава на Британската империя. 1928 г. – Със спектакъла Копелия се поставя началото на българския балет. 1932 г. – Нацистите избират Хитлер за кандидат-президент. 1943 г. – Холокостът и България: България сключва договор с Германия за поетапна депортация на българските евреи в концентрационни лагери. 1945 г. – Вселенската патриаршия в Цариград отменя схизмата против Българската православна църква и провъзгласява автокефалността ѝ. 1952 г. – Тържествено е открит на гранитен постамент бронзов паметник на Александър Пушкин в естествен ръст, изработен от Петко Задгорски, в Морската градина на Бургас. 1956 г. – Елвис Пресли за първи път попада в музикалния хит парад с песента Heartbreak Hotel. 1957 г. – Австралийският плувец Джон Конрадс започва серията си от шест световни рекорда, поставени за 2 дни. 1965 г. – Състои се премиерата на българския игрален драматичен филм „Краят на една ваканция“. 1967 г. – Сухарто става президент на Индонезия на мястото на Сукарно. 1967 г. – Състои се премиерата на българския игрален драматичен филм „Най-дългата нощ“. 1972 г. – Президентът на САЩ Ричард Никсън посещава Китай за разговори на високо равнище. 1974 г. – Пакистан признава Бангладеш за независима държава. 1974 г. – Състои се премиерата на българския игрален филм „Баща ми бояджията“. 1975 г. – Извършен е първият полет на Су-25. 1980 г. – Стартира телевизионното предаване „Минута е много“. 1981 г. – Иран освобождава трима английски мисионери. 1991 г. – Народно събрание приема Закон за аграрна реформа – връщане на земята на бившите ѝ собственици. 1993 г. – Българският хелзинкски комитет е приет за член на Международната хелзинкска федерация по правата на човека. 1997 г. – Учредена е политическата формация Българска евролевица. 1998 г. – Официално са закрити Осемнадесетите зимни олимпийски игри в Нагано, Япония. 1999 г. – Пуснат е I-mode в Япония. 1999 г. – Подписана е българо-македонска декларация за уреждане на езиковия спор между двете държави. 2007 г. – Сен Мартен и Сен Бартелми получават статут на отвъдморска общност на Франция. 2011 г. – Земетресение с магнитуд 6,3 по Рихтер удря град Крайстчърч по обед в 12:51 часа местно време. Родени 1403 г. – Шарл VII, крал на Франция († 1461 г.) 1440 г. – Владислав Постум, крал на Унгария († 1457 г.) 1514 г. – Тахмасп I, ирански шах († 1576 г.) 1732 г. – Джордж Вашингтон, първи президент на САЩ († 1799 г.) 1749 г. – Йохан Форкел, германски композитор († 1818 г.) 1771 г. – Винченцо Камучини, италиански художник († 1844 г.) 1785 г. – Жан Пелтие, френски физик († 1845 г.) 1788 г. – Артур Шопенхауер, германски философ († 1860 г.) 1819 г. – Джеймс Ръсел Лоуел, американски поет († 1891 г.) 1824 г. – Жул Жансен, френски астроном († 1907 г.) 1840 г. – Август Бебел, немски политически деец († 1913 г.) 1857 г. – Робърт Бейдън-Пауел, основател на скаутското движение († 1941 г.) 1857 г. – Хайнрих Херц, германски физик († 1894 г.) 1868 г. – Мелетий Велешки, български духовник († 1924 г.) 1875 г. – Ела Шарп, английски учител († 1947 г.) 1886 г. – Хуго Бал, немски поет († 1927 г.) 1889 г. – Робин Джордж Колингуд, британски философ († 1943 г.) 1893 г. – Сава Киров, български дипломат († ? г.) 1895 г. – Виктор Раул Ая де ла Торе, перуански политик († 1979 г.) 1897 г. – Иван Михайлов, български генерал († 1982 г.) 1897 г. – Карол Сверчевски, полски политик († 1947 г.) 1897 г. – Леонид Говоров, съветски маршал († 1955 г.) 1899 г. – Дечко Узунов, български художник († 1986 г.) 1900 г. – Луис Бунюел, испански режисьор († 1983 г.) 1900 г. – Никола Дончев, български политик († 1978 г.) 1903 г. – Бела Грунбергер, френски психоаналитик († 2005 г.) 1903 г. – Франк Рамзи, английски математик († 1930 г.) 1905 г. – Виктор Сапарин, руски писател († 1970 г.) 1908 г. – Жана Николова-Гълъбова, български учен († 2009 г.) 1910 г. – Факира Мити, български илюзионист († 1989 г.) 1920 г. – Иван Дуриданов, български лингвист († 2005 г.) 1921 г. – Джулиета Мазина, италианска актриса († 1994 г.) 1921 г. – Жан-Бедел Бокаса, централноафрикански диктатор († 1996 г.) 1923 г. – Юлия Огнянова, български режисьор († 2016 г.) 1925 г. – Иван Шулев, български актьор († 2002 г.) 1927 г. – Флоренцио Кампоманес, филипински шахматист († 2010 г.) 1930 г. – Джулиано Монталдо, италиански режисьор 1932 г. – Едуард Кенеди, американски сенатор († 2009 г.) 1935 г. – Данило Киш, писател († 1989 г.) 1935 г. – Кирил Боянов, български учен 1935 г. – Мат Коел, американски неонацист († 2014 г.) 1937 г. – Джоана Ръс, американска писателка († 2011 г.) 1943 г. – Тери Игълтън, британски литературен теоретик 1943 г. – Хорст Кьолер, германски политик 1944 г. – Виктор Михайлов, български политик 1948 г. – Джон Аштън, американски актьор 1949 г. – Ники Лауда, американски пилот от Формула 1 († 2019 г.) 1950 г. – Христо Карастоянов, български писател 1953 г. – Ромас Каланта, литовски студент († 1972 г.) 1957 г. – Милко Ковачев, български политик 1958 г. – Спиридон Скембрис, гръцки шахматист 1958 г. – Уди Адам, израелски офицер 1959 г. – Кайл Маклоклан, американски актьор 1959 г. – Михаил Гуревич, турски шахматист 1962 г. – Стив Ъруин, австралийски естественик († 2006 г.) 1967 г. – Зинат Пирзаде, шведска актриса 1969 г. – Хоакин Кортес, испански танцьор 1970 г. – Саид-Магомед Какиев, чеченски военен командир 1971 г. – Михаил Юмерски, български футболист 1972 г. – Майкъл Ченг, американски тенисист 1972 г. – Роландо Виясон, оперен певец 1973 г. – Пламен Кралев, български автомобилен състезател 1973 г. – Шота Арвеладзе, грузински футболист 1974 г. – Амиран Муджири, грузински футболист 1974 г. – Валери Йорданов, български актьор 1974 г. – Джеймс Блънт, английски музикант и изпълнител 1975 г. – Дрю Баримор, американска актриса 1975 г. – Нели Ифандиева, българска телевизионна водеща 1980 г. – Милен Добрев, български щангист († 2015 г.) 1982 г. – Джена Хейз, американска порнографска актриса 1984 г. – Бранислав Иванович, сръбски футболист 1985 г. – Лариса Рикелме, парагвайски модел 1986 г. – Марк Алън, ирландски професионален играч на снукър Починали 205 г. – Гай Фулвий Плавциан, римски политик (* 150 г.) 606 г. – Сабиниан, римски папа (* ? г.) 1371 г. – Дейвид II, крал на Шотландия (* 1324 г.) 1512 г. – Америго Веспучи, италиански мореплавател (* 1454 г.) 1712 г. – Никола Катина, френски генерал (* 1637 г.) 1750 г. – Пиетро Филипо Скарлати, италиански композитор (* 1679 г.) 1760 г. – Ана Магдалена Бах, втората съпруга на Йохан Себастиан Бах (* 1701 г.) 1797 г. – Барон Мюнхаузен, немски барон (* 1720 г.) 1851 г. – Александър Алябиев, руски композитор (* 1787 г.) 1875 г. – Чарлз Лайъл, шотландски адвокат (* 1797 г.) 1887 г. – Атанас Узунов, български военен деец (* 1857 г.) 1887 г. – Димитър Филов, български офицер (* 1846 г.) 1907 г. – Вангел Попхристов, български революционер (* ? г.) 1907 г. – Доно Брещенски, български революционер (* ? г.) 1907 г. – Митре Влаха, български революционер (* 1973 г.) 1912 г. – Рихард Андре, немски картограф (* 1835 г.) 1913 г. – Фердинанд дьо Сосюр, швейцарски езиковед (* 1857 г.) 1913 г. – Франсиско Мадеро, президент на Мексико (* 1873 г.) 1919 г. – Иполит Бернхайм, френски лекар (* 1840 г.) 1933 г. – Арчибалд Нокс, британски дизайнер (* 1864 г.) 1939 г. – Антонио Мачадо, испански поет (* 1875 г.) 1942 г. – Стефан Цвайг, австрийски писател (* 1881 г.) 1944 г. – Георги Чолаков, деец на БРП (* 1911 г.) 1947 г. – Степан Юринич, български зоолог († 1855 г.) 1956 г. – Александрос Сволос, гръцки политик (* 1892 г.) 1965 г. – Димо Янков, български революционер (* 1875 г.) 1974 г. – Йордан Стратиев, български поет и дипломат (* 1898 г.) 1980 г. – Веса Паспалеева, детска поетеса (* 1900 г.) 1980 г. – Оскар Кокошка, австрийски художник (* 1886 г.) 1983 г. – Мечислав Яструн, полски поет (* 1903 г.) 1984 г. – Уве Йонзон, немски писател (* 1934 г.) 1984 г. – Имре Херман, унгарски невролог (* 1889 г.) 1987 г. – Анди Уорхол, американски художник (* 1928 г.) 1989 г. – Шандор Марай, унгарски писател (* 1900 г.) 1992 г. – Петър Динеков, български учен (* 1910 г.) 1998 г. – Петре Богданов, български оперен певец (* 1913 г.) 2001 г. – Боро Чаушев, югославски партизанин (* 1917 г.) 2002 г. – Чък Джоунс, американски аниматор (* 1912 г.) 2006 г. – Хилде Домин, немска писателка (* 1909 г.) 2009 г. – Хауърд Зийф, американски кинорежисьор (* 1927 г.) 2019 г. – Йоан Главиницки, български православен епископ (* 1949 г.) Празници Световен ден на идеята за побратимяване – Отбелязва се от организациите на скаутите в света Световен ден на скаутското движение - Рожден ден на Робърт Бейдън-Пауел и Олав Бейдън-Пауел. Международен ден в подкрепа на жертвите на престъпления – На този ден през 1990 г. правителството на Великобритания публикува „Харта на жертвите на престъпления“ САЩ – Ден в памет на Джордж Вашингтон Сейнт Лусия – Ден на независимостта (от Великобритания, 1979 г., национален празник) 2002