text: 19-и век започва на 1 януари 1801 г. и свършва на 31 декември 1900 г. Векът се характеризира с такива явления, като индустриализация, засилена урбанизация и разцвет на колониализма, а от друга страна – с невиждани достижения на науката, културата и изкуството. В рамките на столетието своя принос за напредъка и благополучието на човечеството дават огромен брой учени, изобретатели, авантюристи и велики политици. Неповторимото културно наследство на 19 век включва шедьоврите на едни от най-великите музиканти, художници, архитекти, писатели и поети. Събития Три главни тенденции характеризират века: Индустриализация Демократизъм Национализъм Факти 1805 г. – Германският пътешественик и ботаник А. фон Хумболт публикува книгата си „Опит за география на растенията“, в която описва петгодишното си пътешествие по двата американски материка и въвежда понятието „география на растенията“. 1814 г. – В Лондон улиците започват да се осветяват с газ, подаван централно по газопровод. Английският изобретател Джордж Стефънсън строи локомотиви, първият от който е използван за превоз на въглища през Англия. 1822 г. – Римокатолическата църква сваля двувековната забрана, тегнеща върху произведенията на Коперник, Галилей и Кеплер. 1841 г. – В Париж е създадено улично осветление. Май 1844 г. – В САЩ е осъществена първата телеграфна междуградска връзка между Вашингтон (федерален окръг Колумбия) и Балтимор (щат Мериленд). Самюел Морз предава на асистента си първото телеграфно съобщение. 1854 г. – Английската медицинска сестра Флоранс Найтингейл и отряд санитарки оказват помощ на ранените по време на Кримската война. Найтингейл създава система за подготовка на средни и младши медицински кадри във Великобритания. 1855 г. – Американският океанограф Матю Мори публикува „Физическа география на моретата“ – първият учебник по океанография. Най-голяма известност му донася картата на течението Гълфстрийм („река в океана“), което пренася маси топла вода от полуостров Флорида до Северна Атлантика (островите Шпицберген и Нова земя). 1859 г. – Английският естествоизпитател Чарлз Дарвин излага в книгата си „Произход на видовете“ теорията за еволюцията по пътя на естествения отбор. На основата на събран от него обширен материал той доказва, че видовете се изменят и се появяват нови видове, по-приспособени към условията на околната среда, измествайки предходните видове. 1863 г. – Открито е Лондонското метро – първата подземна железница. 1863 г. – Учредяване на Генералната конференция на Църквата на адвентистите от седмия ден. 1869 г. – Открит е Суецкият канал. 1871 г. – Чарлз Дарвин публикува книгата си „Произход на човека и половия отбор“, в която излага еволюционната теория. 1873 г. – В Сан Франциско (САЩ) е пуснат първият в света трамвай. 2 юли 1900 г. – Германският конструктор на дирижабли Фердинанд Цепелин лети с първия от серията си „твърди“ дирижабли. Личности В България: Васил Левски – революционер, идеолог и организатор на българското националноосвободително движение, национален герой на България Христо Ботев – национален герой, революционер, блестящ поет и публицист Георги Сава Раковски – революционер и възрожденец Никола Обретенов – български революционер от град Русе (тогава Русчук), син на Баба Тонка Обретенова и участник в четата на Христо Ботев Добри Чинтулов – знаменит български поет, композитор и педагог Захари Стоянов – български революционер, политик, журналист и писател, участник в Априлското въстание и негов пръв историограф Баба Тонка – българска революционерка и героиня от град Русе. Майка на Никола, Петър, Ангел и Георги Обретенови – ключови фигури в българското националосвободително движение Стефан Стамболов – бележит български държавник, революционер, политик, поет и журналист Иван Вазов – български поет и писател, наричан често „патриарх на българската литература“ Алеко Константинов – талантлив български писател, адвокат, общественик и основател на организираното туристическо движение в България Георги Бенковски – български революционер, основна фигура в организацията и ръководител на Априлското въстание Георги Сава Раковски – български революционер и възрожденец, демократ, публицист, журналист, историк и етнограф Евлоги Георгиев – български предприемач, банкер и мезантроп Христо Георгиев – български предприемач, банкер, щедър дарител, брат на Евлоги Георгиев Кольо Фичето – легендарен български възрожденски строител, архитект и скулптор Хаджи Димитър – един от най-значимите български войводи, родом от град Сливен и възпят от Ботев в едноименната поема Васил Априлов – български възрожденски предприемач, просветен деец, дарител и меценат. Родом от град Габрово, той открива първото българско взаимно училище, сегашната Априловска гимназия. Стефан Караджа – български национален герой, революционер от българското националноосвободително движение и войвода Любен Каравелов – български поет, писател, енциклопедист, журналист, етнограф и национален герой Петър Берон – български лекар, стопански и просветен деец и дарител. Учен-енциклопедист, педагог, философ и естественик. Автор на „Рибния буквар“ – първия български буквар. Пенчо Славейков – знаменит български поет, един от участниците в литературния кръг „Мисъл“ Панайот Хитов – български хайдутин, националреволюционер и четнически войвода от град Сливен В чужбина: Кралица Виктория – кралица на Обединеното кралство Великобритания и Ирландия, императрица на Индия Наполеон Бонапарт – френски император Бенджамин Дизраели – британски държавен деец и писател, два пъти министър-председател на Великобритания Клеменс фон Метерних – австрийски политик, една от най-влиятелните фигури в европейската политика през първата половина на XIX век Франц Йосиф – император на Австро-Унгария Ейбрахам Линкълн – президент на САЩ Ото фон Бисмарк – пруски и по-късно германски държавен деец, канцлер на Германската империя Джузепе Гарибалди – италиански революционер, генерал и политик Томас Джеферсън – президент на САЩ, политически философ и революционер Карл Маркс – немски философ, социолог, писател, журналист, обществен деец и идеолог Теодор Рузвелт – президент на САЩ Михаил Скобелев – руски офицер, генерал от пехотата Джон Рокфелер – американски предприемач и филантроп Сара Бернар – легендарна френска драматична актриса Зигмунд Фройд – австрийски невролог и психолог, основател на психоанализата Марк Твен – литературен псевдоним на Самюъл Лангхорн Клемънс, американски писател, журналист и хуморист Томас Едисън – американски изобретател и предприемач Братя Люмиер – Огю̀ст Марѝ Луѝ Николà и Луи Жан – основоположници на киното и едни от първите сценаристи, режисьори и оператори Чарлз Дарвин – английски учен и естествоизпитател Чарлз Дикенс – английски писател, най-значимият прозаик на Викторианската епоха Винсент ван Гог – холандски художник, един от най-видните представители на постимпресионизма Фредерик Шопен – полски композитор от периода на романтизма и виртуозен пианист Клод Моне – френски художник, основател и защитник на стила импресионизъм Пьотър Илич Чайковски – руски композитор от епохата на романтизма Джузепе Верди – италиански композитор от периода на романтизма, автор главно на опери Ханс Кристиан Андерсен – датски писател и поет, известен най-вече със своите приказки Александър Пушкин – руски писател, смятан за първия велик руски поет и родоначалник на съвременната руска литература Едуар Мане – френски художник импресионист Антон Павлович Чехов – виден руски писател и драматург Лорд Байрон – британски поет, водещ представител на английския романтизъм Йохан Волфганг фон Гьоте – немски писател, поет, драматург, хуманист, учен, философ и политик Жул Верн – френски писател, романист, автор на пиеси, либрета за оперети и разкази Мария Кюри – френска физичка и химичка, пионер в областта на радиологията Жорж Бизе – френски композитор, представител на романтизма, автор на операта „Кармен“ Рихард Вагнер – немски композитор, диригент, режисьор и есеист Джейн Остин – английска писателка Александър Дюма-баща – френски писател – романист Николай Гогол – руски писател Братя Грим – Якоб и Вилхелм Грим – автори на сбирки с немски народни приказки Фридрих Ницше – германски класически филолог, философ и писател Жорж Санд – литературен псевдоним на френската писателка Амандин Орор Люсил Дюпен, автор на многобройни романи, разкази, повести, пиеси и журналистически текстове Лев Толстой – руски писател, автор на романи, разкази, пиеси, есета и религиозни трактати Роберт Шуман – германски композитор и пианист, един от най-видните представители на романтизма от първата половина на XIX век Флорънс Найтингейл – английска медицинска сестра, пионер в медицинската грижа, статистик и обществен деятел Иван Тургенев – руски писател Емил Зола – влиятелен френски романист, основател и виден представител на натурализма Дмитрий Менделеев – руски учен-енциклопедист – химик, физик, икономист, технолог, геолог, метеоролог и педагог Алфред Нобел – шведски химик, инженер и предприемач Ференц Лист – унгарски пианист и композитор от романтичния период в музиката Пол Гоген – френски живописец, скулптор и график постимпресионист Хайнрих Хайне – един от най-значимите немски поети на XIX век Оскар Уайлд – британски драматург, писател и поет Луи Пастьор – френски химик и биолог Клод Дебюси – френски композитор, един от основоположниците на импресионизма в музиката Йоханес Брамс – германски композитор, пианист и диригент, един от водещите представители на романтизма в музиката Пол Сезан – френски живописец, който осъществява връзката между импресионизма и кубизма Франц Шуберт – австрийски композитор, един от най-видните представители на виенската класическа музикална школа Пол Сезан – френски живописец, който осъществява връзката между импресионизма и кубизма Франсиско Гоя – испански живописец и график, дворцов художник на Испанската корона Феликс Менделсон – германски композитор, диригент и пианист Иван Павлов – руски физиолог и психолог, академик Никола Тесла – американски изобретател, физик и електромашинен инженер Николо Паганини – италиански композитор и виртуозен цигулар Анри дьо Тулуз-Лотрек – френски художник, представител на постимпресионизма Пиер-Огюст Реноар – френски художник, един от основоположниците на импресионизма Михаил Лермонтов – руски поет и писател, един от основните представители на романтизма в руската литература Хариет Бичър Стоу – американска писателка Иван Тургенев – руски писател Огюст Роден – френски скулптор, един от основоположниците на импресионизма в пластичното изкуство Фридрих Енгелс – германски философ, икономист и революционер Артър Конан Дойл – британски писател, автор на романи и разкази, най-известен като създател на образа на детектива Шерлок Холмс Джакомо Леопарди – италиански поет, есеист, философ и филолог, последовател на романтизма Марсел Пруст – френски писател – романист, критик и есеист Стендал – псевдоним на Анри Мари Бейл, френски писател, известен с прецизния психологически анализ на своите герои Брам Стокър – ирландски писател, спечелил слава като автор на романа на ужаса „Дракула“ Пол Верлен – един от най-значимите френски поети Майкъл Фарадей – английски физик и химик, известен с откритията и приносите си в областта на електромагнетизма и електрохимията Александър фон Хумболт – германски естественик и изследовател, географ и пътешественик Вилхелм Майбах – германски машинен инженер, изтъкнат автоконструктор и индустриалец Джон Адамс – първият вицепрезидент и вторият президент на САЩ Бенито Хуарес – мексикански политик, президент на Мексико от 1861 до 1872 Джеферсън Дейвис – американски политик и президент на Конфедералните американски щати по време на тяхното съществуване между 1861 и 1865 Бъфало Бил – прочут американски ловец на бизони. Той е една от най-колоритните фигури на Дивия запад Джон Пирпонт Морган – американски предприемач, банкер и колекционер на произведения на изкуството Леви Щраус – американски индустриалец от германски произход, създател на дънките Самюъл Уайт Бейкър – британски изследовател, офицер, естественик и инженер Александра Датска – съпруга на крал Едуард VII и кралица на Великобритания, императрица на Индия и датска принцеса. От 1910 до нейната смърт тя е Кралица майка. Николай Пржевалски – руски пътешественик, географ, изследовател на Централна Азия и генерал-майор Гюстав Моро – френски художник, представител на течението символизъм Камий Писаро – френски живописец, един от основателите на импресионизма Иля Репин – руски художник, живописец, майстор на портрети, исторически и битови сцени. Той е една от водещите фигури в движението Передвижници. Джеймс Тисо – френски художник, който след френско-пруската война емигрира и твори в Англия Александър Бородин – руски композитор и химик, доктор по медицина, професор и академик Михаил Глинка – известен руски композитор. Считан е за основоположник на руската класическа музика. Получава широко признание и извън родината си. Николай Римски-Корсаков – руски композитор, педагог, диригент, общественик, музикален критик. Автор е на 15 опери, 3 симфонии, симфонически картини, камерна музика. Антонио Салиери – италиански композитор, диригент, педагог и капелмайстор. Той е една от най-известните личности на европейската музикална култура от XVIII-XIX век, оказали влияние върху историята на операта в Австрия, Италия и Франция. Франсоа-Рене дьо Шатобриан – виден френски писател, представител на френския романтизъм и политик Емили Дикинсън – американска поетеса, автор на около 1800 стихотворения Джордж Елиът – английска писателка от 19 век, един от най-значимите романисти от Викторианската епоха Гюстав Флобер – известен френски писател Алберт Айнщайн – германски физик-теоретик, философ и писател; смятан за един от най-влиятелните и известни учени и интелектуалци за всички времена, често определян и като бащата на съвременната физика. Изобретения, открития 1803 г. – Английският изобретател Ричард Тревитик създава първия локомотив. Английският физик и химик Джон Далтън въвежда понятието „атомно тегло“ и определя първи атомното тегло (масата) на редица химически елементи. 1807 г. – Американският изобретател Робърт Фултън построява първия в света параход с колела „Клермонт“. 1807 – 1808 г. – Френският изобретател Жозеф Мари Жакар създава така наречената машина на Жакар (за декоративни килими, покривки и т.н.). 1809 г. – Френският зоолог Жан-Батист Ламарк създава учението за еволюцията („ламаркизъм“) и въвежда термина „биология“. 1812 г. – Френският зоолог Жорж Кювие публикува книгата си „Изследване на изкопаемите останки“ – първа монография по палеонтология. Макар че описва измрелите форми на живот подробно и ги класифицира по схемата на Линей, той не ги счита за предци на живеещите днес организми. Не признава изменението на видовете и обяснява смяната на изкопаемите фауни с така наречената теория за катастрофите. 1815 г. – В Германия Карл фон Зауерброн изобретява велосипеда. 1820 г. – Френският учен Андре Мари Ампер доказва, че бобината (соленоидът) действа като магнит, когато по него тече електрически ток. Ампер е един от основоположниците на термодинамиката. На негово име е наречена единицата за сила на електрическия ток ампер. 1821 г. – Английският физик Майкъл Фарадей въвежда понятието „електромагнитно поле“. Чрез опит с магнити и електрически проводници той доказва, че електричеството може да предизвиква движение. 1822 г. – Френският лингвист Жан-Франсоа Шамполион става основател на съвременната египтология, като разшифрова древноегипетските йероглифи, изсечени върху така наречения Розетски камък. 1827 г. – Френският изобретател Жозеф Нисефор Непс намира начин за фиксиране на изображения и става един от създателите на фотографията. 1831 г. – Майкъл Фарадей изобретява динамомашината (електрогенератора), способна да създава електричество неограничено дълго време. Така са поставени основите на електротехниката. 1834 г. – В Съединените американски щати е изобретена жетварката. 1834 г. – Слепият френски педагог Луи Брайл разработва релефен шрифт за писане и четене от слепи. 1836 г. – Американският изобретател Самюел Колт проектира шестзаряден пистолет с въртящ се барабан (револвер). 1837 г. – Американският художник Самюел Морз изобретява електромеханичен телеграфен апарат за предаване и приемане на съобщения с кодирани знаци. 1839 г. – Френският изобретател Луи Дагер разработва фотографски метод – дагеротипията. Дагеротипът е пластинка, покрита със сребро върху която в процеса на фотографирането се появява позитивно изображение. 1839 г. – Американският изобретател Чарлз Гудир открива вулканизацията на каучука. 1841 г. – Германският оръжейник Йохан Дрейз създава първата магазинна пушка. 1847 г. – Британският учен Чарлз Бабидж изобретява офталмоскопа – инструмент за изследване на анатомията на окото. 1848 г. – В САЩ е конструирана крачната шевна машина. 1849 г. – В САЩ е създадена безопасната игла. 1851 г. – Френският физик Жан Бернар Леон Фуко осъществява опит с махало (така нареченото махало на Фуко), потвърждаващ денонощното въртене на Земята. 1852 г. – Във Франция е създаден дирижабълът. 1855 г. – Германският химик Роберт Бунзен изобретява газова горелка, наречена на негово име. 1856 г. – Открит е череп на неандерталец в долината Неандер (по река Дюсел, приток на Рейн) близо до Дюселдорф (Германия). Английският изобретател Хенри Бесемер създава бесемеровия конвертор, използващ продухването на въздух през течен чугун за превръщането му в желязо. 1858 г. – Английският пътешественик-изследовател на Африка Джон Хенинг Спик открива най-голямото африканско езеро – Виктория. 1860 г. – Френският изобретател Етиен Ленуар създава първия двигател с вътрешно горене. 1861 г. – В САЩ е изобретена скорострелната картечница. 1864 г. – Френският металург Пиер Мартен изобретява метод за топене на стомана в пламъкова пещ, получила името „мартенова“. 1866 г. – Австрийският естествоизпитател Грегор Мендел формулира закономерностите на наследствеността. Учението на Мендел става основа на класическата генетика. Шведският изобретател Алфред Нобел създава динамита – взривно вещество на основата на нитроглицерина. Под ръководството на американския предприемач Сайръс Филд е прокаран постоянен трансатлантически телеграфен кабел. 1876 г. – Александър Греъм Бел, американски учител от шотландски произход, изобретява телефона. 1877 г. – Американският изобретател Томас Алва Едисон прави опит с първия фонограф. За записващо устройство служи металически цилиндър със спирален нарез. 1878 г. – В Лондон е демонстрирана първата лампа с нажежаваща се въглена нишка. В САЩ е изобретена сачмената писалка (първообраз на днешната химикалка). 1885 г. – Германският инженер Карл Фридрих Бенц конструира първия автомобил, работещ с бензин. 1888 г. – Американският изобретател Джордж Истмън пуска в продажба евтин и прост за използване фотоапарат „Кодак“. 1889 г. – Германският инженер Готлиб Даймлер създава свой автомобил. 1889 г. – В САЩ фирмата „Сингер“ пуска в продажба първите шевни машини с електрическо задвижване. 1889 г. – В САЩ започват да се използват таксофони – телефонни автомати, работещи с пускане на монета. 1893 г. – В САЩ е създадена закопчалка, предшественичка на ципа. 1893 г. – Американският механик Хенри Форд прави опити с бензиновата каляска – конструиран от него автомобил. 1895 г. – Френските изобретатели Луи Люмиер и Огюст Люмиер създават кинематографа – първия киноапарат за снимки и прожектиране върху екран на „движещи се картинки“. 1896 г. – Италианският радиотехник Гулиелмо Маркони изобретява радиоприемника. 1897 г. – Германският инженер Рудолф Дизел разработва дизеловия двигател. 1898 г. – Френските физици Пиер Кюри и Мария Кюри изследват радиоактивното излъчване. Те въвеждат термина „радиоактивност“. Руският учен и изобретател Константин Едуардович Циолковски обосновава възможността да се използват ракети за междупланетни съобщения.


source: wikipedia

text: Събития 14 март – Кардинал Барнаба Киарамонти е избран за папа Пий VII. 15 май – Наполеон Бонапарт преминава Алпите и нахлува в Италия. 27 декември – Неуспешно покушение срещу Наполеон Бонапарт в Париж Инфрачервената радиация е открита от Вилхелм Хершел Родени Колю Фичето, български строител († 1881) Добри Желязков, български предприемач († 1865) Иларион Ловчански, епископ Ловчански, първи екзарх Български († 1884) Анастасиос Палатидис, гръцки лекар и общественик († 1848) Генадий Велешки, български духовник († 1876) 7 януари – Милиард Филмор, 13-ият президент на САЩ († 1874) 11 февруари – Уилям Фокс Талбот, английски пионер във фотографията († 1877) 12 февруари – Джон Едуард Грей, британски зоолог († 1875) 2 март – Евгений Баратински, руски писател († 1844) 28 март – Йохан Георг Ваглер, германски зоолог († 1832) 15 април – Джеймс Кларк Рос, британски полярен изследовател († 1862) 9 май – Джон Браун, американски аболиционист († 1859) 31 юли – Фридрих Вьолер, немски химик († 1882) 2 октомври – Нат Търнър, водач на бунта на чернокожото население в САЩ († 1831) 26 октомври – Хелмут фон Молтке Старши, германски генерал-полевимаршал († 1891) 3 декември – Франце Прешерн, словенски поет († 1849) 21 декември – Луиза Сакс-Гота-Алтенбургска, херцогина на Сакс-Кобург и Гота († 1831) 29 декември – Чарлз Гудиър, американски химик († 1860) Починали 27 февруари – Мари-Аделаид, френска благородничка (* 1732) 14 март – Дейн Барингтон, английски натуралист (* 1727) 7 май – Николо Пичини, италиански композитор (* 1728) 4 октомври – Йохан Херман, френски зоолог (* 1738) Вижте също: календара за тази година


text: 1801 (MDCCCI) година е обикновена година, започваща в четвъртък според Григорианския календар. Събития 1 януари Италианският астроном Джузепе Пиаци открива 1 Церера – най-големия астероид в Слънчевата система. Влиза в сила съюзът между Великобритания и Ирландия, създава се Обединеното кралство. 4 март – Томас Джеферсън става третият президент на САЩ. 23 март – В резултат на заговор е убит руският цар Павел I. Във Великобритания и Франция са проведени първите официални преброявания на населението. Родени Аверкий Попстоянов, български просветен деец († 1881 г.) 30 юни – Фредерик Бастиа, френски философ († 1850 г.) 14 юли – Йоханес Петер Мюлер, германски физиолог († 1858 г.) 6 октомври – Иполит Карно, френски политик († 1888 г.) 23 октомври – Алберт Лорцинг, немски композитор, оперен певец и диригент († 1851 г.) 3 ноември – Винченцо Белини, италиански композитор († 1835 г.) 4 декември – Карл Лудвиг Мишле, немски философ († 1893 г.) 7 декември – Йохан Нестрой, австрийски драматург († 1862 г.) Починали 11 януари – Доменико Чимароза, италиански композитор (р. 1749 г.) 16 март – Александра Павловна, Велика руска княгиня (р. 1783 г.) 23 март – Павел I, руски император (р. 1754 г.) 25 март – Новалис, немски поет (р. 1772 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1802 (MDCCCII) година е обикновена година, започваща в петък според Григорианския календар. Събития 27 март – В Амиен е подписан мирен договор между Англия и Франция. Франция възвръща почти всичките си отвъдморски владения. Англия получава Тринидад и Тобаго и Цейлон. 28 март – Хайнрих Вилхелм Олберс открива астероида 2 Палада. 2 август – Наполеон Бонапарт е избран за доживотен консул на Франция. 8 септември – В Русия е приет манифест за учредяването на министерства. 10 октомври – В САЩ Робърт Фултън и Ливингстън подписват споразумение за основаване на Хъдзъновата компания за строеж на параходи за рейсове по река Хъдзън. Родени Анастасиос Полизоидис, гръцки революционер и политик († 1873 г.) Стаматиос Клеантис, гръцки архитект († 1862 г.) 26 февруари – Виктор Юго, френски писател († 1885 г.) 7 март – Едуин Ландсир, британски художник († 1873 г.) 9 април – Елиас Льонрот, финландски филолог († 1884 г.) 25 май – Йохан Фридрих фон Брант, германски зоолог († 1879 г.) 24 юли -- Александър Дюма-баща, френски писател (*1870 г.) 26 юли – Мариано Ариста, мексикански политик и военачалник († 1855 г.) 5 август – Нилс Абел, норвежки математик († 1829 г.) 13 август – Николаус Ленау, австрийски поет († 1850 г.) 19 септември – Лайош Кошут, унгарски държавник († 1894 г.) 22 септември – Юрий Венелин, украински българист, фолклорист и етнограф († 1839 г.) 2 октомври – Едуар Менетрие, френски зоолог († 1861 г.) 4 октомври – Адолф Ниел, френски генерал и маршал на Франция († 1869 г.) 20 октомври – Ернст Вилхелм Хенгстенберг, немски духовник и теолог († 1869 г.) 29 ноември – Вилхелм Хауф, немски поет и новелист († 1827 г.) 15 декември – Янош Бояй, унгарски математик († 1860 г.) Починали 7 март – Клотилд Френска, френска принцеса, кралица на Сардиния (р. 1759 г.) 23 април – Лазар Български, български светец (р. 1774 г.) 10 август – Франц Епинус, германски физик (р. 1724 г.) 29 септември – Аугуст Бач, германски миколог (р. 1761 г.) 9 октомври – Фердинанд I Пармски, херцог на Парма (р. 1751 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1803 (MDCCCIII) година е обикновена година, започваща в събота според Григорианския календар. Събития 18 май – Великобритания обявява повторно война на Франция, след като французите отказват да се оттеглят от Холандия. Родени 10 април – Йохан Якоб Кауп, германски зоолог († 1873 г.) 11 април – Козма Прутков, измислен руски писател († 1863 г.) 30 април – Албрехт фон Роон, пруски войник и политик († 1879 г.) 12 май – Юстус фон Либих, немски химик († 1873 г.) 24 май – Александер фон Нордман, финландски зоолог († 1866 г.) 24 май – Шарл Люсиен Бонапарт, френски зоолог († 1857 г.) 25 май – Ралф Уолдо Емерсън, американски мислител и писател († 1882 г.) 10 юни – Анри Дарси, френски инженер († 1858 г.) 24 юли – Адолф Адам, френски композитор († 1856 г.) 28 септември – Проспер Мериме, френски писател и драматург († 1870 г.) 5 декември – Фьодор Тютчев, руски поет († 1873 г.) 11 декември – Ектор Берлиоз, френски композитор († 1869 г.) Починали 14 март – Фридрих Готлиб Клопщок, немски поет и драматург (р. 1724 г.) 7 април – Франсоа Доминик Тусен Лувертюр, хаитянски военачалник (р. 1743 г.) 24 септември – Елена Павловна, Велика руска княгиня (р. 1784 г.) 12 октомври – Ерколе III д’Есте, последният херцог на Модена и Реджо (р. 1727 г.) 18 декември – Йохан Готфрид фон Хердер, философ, писател, литературен критик (р. 1744 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1804 (MDCCCIV) е високосна година, започваща в неделя според Григорианския календар. Събития 1 януари – Хаити става независима държава (денят се чества като национален празник). 14 май – Експедицията на Луис и Кларк напуска лагера Дюбоа и започва историческото си пътешествие. 2 декември – Наполеон Бонапарт е коронован в катедралата Нотр Дам дьо Пари за император. Родени Христаки Павлович, български просветен деец († 1848 г.) 7 февруари – Джон Диър, американски ковач, изобретател и предприемач († 1886 г.) 14 март – Йохан Щраус, австрийски композитор († 1849 г.) 5 април – Матиас Шлайден, немски ботаник († 1881 г.) 1 юни – Михаил Глинка, руски композитор († 1857 г.) 1 юли – Жорж Санд, френска писателка († 1876 г.) 4 юли – Натаниел Хоторн, американски писател († 1864 г.) 22 юли – Виктор Шьолшер, френски политик († 1893 г.) 8 септември – Едуард Мьорике, немски поет († 1875 г.) 21 декември – Бенджамин Дизраели, британски премиер († 1881 г.) Починали Франсоа Мари Доден, френски зоолог (р. 1774 г.) 6 февруари – Джоузеф Пристли, английски химик, теолог и философ (р. 1733 г.) 12 февруари – Имануел Кант, немски философ (р. 1724 г.) 9 април – Жак Некер, френски политик (р. 1732 г.) 12 юли – Александър Хамилтън, американски политик (р. 1755 или 1757 г.) 1 ноември – Йохан Фридрих Гмелин, германски учен (р. 1748 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1805 (MDCCCV) година е обикновена година, започваща във вторник според Григорианския календар. Събития 21 октомври – Битката при Трафалгар между британския флот под командването на адмирал Нелсън и обединената френско-испанска флота. ноември – Експедицията на Луис и Кларк достига Тихия океан. 2 декември – Битката при Аустерлиц. Родени Гина Караиванова, майка на Васил Левски († 1878 г.) Панарет Пловдивски, български духовник († 1883 г.) 13 февруари – Петер Густав Льожон Дирихле, немски математик († 1859 г.) 2 април – Ханс Кристиан Андерсен, датски писател и поет († 1875 г.) 28 май – Ильо войвода, български хайдут и войвода († 1898 г.) 22 юни – Джузепе Мацини, италиански философ и политик († 1872 г.) 29 юли – Алексис дьо Токвил, френски политолог († 1859 г.) 27 септември – Георг Мюлер, немски мисионер († 1898 г.) 20 октомври – Габриел Биброн, френски зоолог († 1848 г.) 23 октомври – Адалберт Щифтер, австрийски писател и художтник († 1868 г.) 20 декември – Томас Греъм, британски химик († 1869 г.) 23 декември – Джоузеф Смит, американски религиозен водач, основател на Църквата на Исус Христос на светиите от последните дни († 1844 г.) Починали 30 януари – Джон Робисън, шотландски физик (р. 1739 г.) 17 февруари – Йозеф Николай Лауренти, австрийски зоолог (р. 1735 г.) 9 май – Фридрих Шилер, немски поет, философ, историк и драматург (р. 1759 г.) 28 май – Луиджи Бокерини, италиански композитор (р. 1743 г.) 14 август – Фредерика-Луиза фон Хесен-Дармщат, кралица на Прусия (р. 1751 г.) 16 октомври – Михришах валиде султан, валиде султан (р. 1745 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1806 (MDCCCVI) година е обикновена година, започваща в сряда според Григорианския календар. Събития В Нови Сад излиза от печат „Кириакодромион, сиреч неделник“ на Софроний Врачански. Една от първите печатни новобългарски книги, която претърпява в следващите сто години 16 издания. (Виж подробно в „Софроний Врачански, съчинения в два тома“, изд. Български писател, София, 1992 г.) 6 август – Франц II, последният свещен римски император, абдикира, като по този начин слага край на Свещената Римска империя след около хилядолетие на съществуване. 23 септември – Експедицията на Луис и Кларк достига Сейнт Луис, Мисури. Родени 21 март – Бенито Хуарес, мексикански политик († 1872 г.) 9 април – Изъмбард Кингдъм Брунел, британски инженер († 1859 г.) 20 май – Джон Стюарт Мил, английски философ и икономист († 1873 г.) 12 юни – Джон Огъстъс Рьоблинг, американски инженер († 1869 г.) 23 юли – Феликс Арвер, френски поет († 1850 г.) 28 юли – Александър Иванов, руски художник († 1858 г.) 11 октомври – Александър Караджорджевич, княз на Сърбия 1842 – 1858, († 1885 г.) 25 октомври – Макс Щирнер, немски философ († 1856 г.) Починали 23 януари – Уилям Пит-младши, английски политик (р. 1759 г.) 4 април – Карло Гоци, италиански драматург (р. 1720 г.) 22 април – Пиер-Шарл Вилньов, френски адмирал (р. 1763 г.) 22 август – Жан-Оноре Фрагонар, френски художник (р. 1732 г.) 23 август – Шарл дьо Кулон, френски физик (р. 1736 г.) Източници Вижте също: календара за тази година


text: 1807 (MDCCCVII) година е обикновена година, започваща в четвъртък според Григорианския календар. Събития Османската империя е с нов владетел – Мустафа IV (1807 – 1808), предшестван от Селим III (1789 – 1807) Родени 9 януари – Елена Павловна, велика руска княгиня († 1873 г.) 19 януари – Робърт Лий, генерал от армията на Конфедерацията по време на Американската гражданска война († 1870 г.) 10 март – Цеко Петков, български хайдутин и революционер († 1881 г.) 26 април – Шарл Огюст Фросар, френски генерал († 1875 г.) 4 юли – Джузепе Гарибалди, италиански революционер и политически деец († 1882 г.) 4 юли – Мариано Гуадалупе Валехо, американски военен и политик († 1890 г.) неизв. дата – Абдул Керим Надир паша, османски офицер († 1885 г.) Починали 5 февруари (17 февруари) – Осман Пазвантоглу, управител на Видинския санджак от края на 18 век и началото на 19 век (р. ок. 1758 г.) 13 юли – Йохан III Бернули, швейцарски математик и астроном (р. 1744 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1808 (MDCCCVIII) е високосна година, започваща в петък според Григорианския календар. Събития Русия анексира Финландия. Родени 20 февруари – Оноре Домие, френски художник († 1879 г.) 24 март – Мария Малибран, испанска оперна певица, мецосопран († 1836 г.) 20 април – Наполеон III, френски политик и император († 1873 г.) 22 май – Жерар дьо Нервал, френски поет († 1855 г.) 3 юни – Джеферсън Дейвис, американски политик († 1889 г.) 12 юни – Патрис дьо Мак Махон, дук дьо Мажента, маршал на Франция († 1893 г.) 6 декември – Тихо Обретенов, български абаджия и търговец, съпруг на Баба Тонка († 1869 г.) 29 декември – Андрю Джонсън, шестнадесетият вицепрезидент и седемнадесетият президент на САЩ († 1875 г.) Починали 29 юли – Селим III, султан на Османската империя (р. 1761 г.) 26 септември – Павел Враницки, моравски композитор (р. 1756 г.) 15 ноември – Мустафа IV, султан на Османската империя (р. 1779 г.) Вижте също календара за тази година


text: 1809 (MDCCCIX) година е обикновена година, започваща в неделя според Григорианския календар. Събития 29 март – Финландия е обявена за Велико княжество в лична уния с Русия. 10 август – Еквадор обявява своята независимост от Испания (Национален празник). Родени 4 януари – Луи Брайл, френски преподавател († 1852 г.) 15 януари – Пиер-Жозеф Прудон, Френски философ – анархист († 1865 г.) 19 януари – Едгар Алън По, американски писател († 1849 г.) 3 февруари – Феликс Менделсон Бартолди, немски композитор, диригент и пианист († 1847 г.) 12 февруари – Чарлз Дарвин, английски учен († 1882 г.) 12 февруари – Ейбрахам Линкълн, президент на САЩ (1861 – 1865) († 1865 г.) 20 март – Николай Гогол, руски писател († 1852 г.) 8 юли – Людевит Гай, хърватски писател, езиковед и политик († 1872 г.) 26 август – Константин фон Алвенслебен, немски генерал († 1892 г.) 4 септември – Юлиуш Словацки, полски поет († 1849 г.) 5 ноември – Едмон Льо Бьоф, маршал на Франция († 1888 г.) 29 декември – Уилям Гладстон, министър-председател на Обединеното кралство († 1898 г.) Починали 8 май – Огюстен Пажу, френски скулптор (р. 1730 г.) 31 май – Жан Лан, френски офицер (р. 1769 г.) 31 май – Йозеф Хайдн, австрийски композитор (р. 1732 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1810 (MDCCCX) година е обикновена година, започваща в понеделник според Григорианския календар. Събития Опожаряване на град Свищов от русите. Родени Александър Екзарх, български общественик († 1891 г.) Димитър Миладинов, български фолклорист († 1862 г.) Захарий Зограф, български художник († 1853 г.) 8 февруари – Елифас Леви, френски езотерик († 1877 г.) 22 февруари – Фредерик Шопен, полски композитор и пианист († 1849 г.) март – Дичо Зограф, български иконописец († 1872 г.) 2 март – Лъв XIII, римски папа (1878 – 1903) († 1903 г.) 8 юни – Роберт Шуман, немски композитор († 1856 г.) 9 юни – Ото Николай, пруски композитор († 1849 г.) 17 юни – Фердинанд Фрайлиграт, немски поет († 1876 г.) 7 декември – Теодор Шван, немски биолог († 1882 г.) Починали Йохан Кристиан фон Шребер, германски зоолог (р. 1739 г.) 19 юли – Луиза фон Мекленбург-Щрелиц, кралица на Прусия (р. 1776 г.) 13 ноември – Мария-Жозефина-Луиза Савойска, френска принцеса (р. 1753 г.) 27 ноември – Франческо Бианки, италиански композитор (р. 1752 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1811 (MDCCCXI) година е обикновена година, започваща във вторник според Григорианския календар. Събития 15 май – Парагвай обявява независимостта си от Испания. 5 юли – Венецуела обявява независимостта си от Испания. Русия отнема автокефалията на Грузинската православна църква и я подчинява на Руската православна църква Родени 4 февруари – Аристид Кавайе-Кол, френски строител на органи († 1899 г.) 13 февруари – Франсоа Аший Базен, френски генерал († 1888 г.) 11 март – Юрбен Льоверие, френски математик († 1877 г.) 20 март – Наполеон II, син на Наполеон Бонапарт († 1832 г.) 30 март – Роберт Бунзен, немски химик и откривател († 1899 г.) 14 юни – Хариет Бичър Стоу, американска писателка († 1896 г.) 17 юни – Йоун Сиюрдсон, исландски политик († 1879 г.) 11 юли – Йохан Георг фон Хан, австрийски дипломат и учен († 1869 г.) 18 юли – Уилям Мейкпийс Такъри, британски писател († 1863 г.) 30 август – Теофил Готие, френски писател († 1872 г.) 22 октомври – Ференц Лист, унгарски композитор († 1886 г.) 25 октомври – Еварист Галоа, френски математик († 1832 г.) неизв. дата – Николай Криденер, руски офицер († 1891 г.) Починали 28 март – Доситей Обрадович, сръбски писател, поет, философ-рационалист, педагог, книжовник и народен будител (р. ок 1740 г.) 4 май – Николай Каменски, руски офицер (р. 1776 г.) 31 август – Луи Антоан дьо Бугенвил, френски изследовател (р. 1729 г.) 8 септември – Петер Зимон Палас, германски биолог (р. 1741 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1812 (MDCCCXII) е високосна година, започваща в сряда според Григорианския календар. Събития 12 март – Кадиските кортеси приемат първата испанска конституция. 26 март – Земетресение нанася тежки щети на Каракас. 26 август – Битката при Бородино между руските войски под командването на генерал-фелдмаршал Михаил Кутузов и французите, водени от Наполеон. 20 декември – Първо издание на първи том с приказките на Братя Грим. Столицата на Финландия е преместена от град Турку в Хелзинки. Родени Иларион Макариополски, български духовник († 1875 г.) Тонка Обретенова, българска революционерка († 1893 г.) 28 януари – Илия Гарашанин, сръбски държавник († 1874 г.) 7 февруари – Чарлз Дикенс, английски писател († 1870 г.) 19 февруари – Зигмунт Крашински, полски поет и драматург († 1859 г.) 9 юни – Йохан Готфрид Гал, немски астроном († 1910 г.) 21 септември – Ангел войвода, български хайдутин 1 декември – Владимир Гете, руско-френски духовник († 1892 г.) Починали 19/31 март – Осип Второв, руски офицер (р. 1772 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1813 (MDCCCXIII) година е обикновена година, започваща в петък според Григорианския календар. Събития 28 януари – Публикуван е романът на Джейн Остин „Гордост и предразсъдъци“. 4 март – Започва вторият мандат на Джеймс Мадисън като президент на САЩ. 29 декември – Британско-американска война: Бъфало (САЩ) е опожарен от британските военни сили. Родени 14 февруари – Александър Даргомижки, руски композитор († 1869 г.) 19 март – Дейвид Ливингстън, английски мисионер и изследовател († 1873 г.) 5 май – Сьорен Киркегор, датски философ и теолог († 1855 г.) 22 май – Рихард Вагнер, немски композитор († 1883) 10 октомври – Джузепе Верди, италиански оперен композитор († 1901 г.) 17 октомври – Георг Бюхнер, немски писател († 1837 г.) 20 ноември – Франц Миклошич, словенски славист († 1891 г.) 5 декември – Генадий Невелской, руски изследовател († 1876 г.) Починали Уилям Хотъм, британски адмирал (р. 1736 г.) 20 януари – Кристоф Мартин Виланд, немски писател (р. 1733 г.) 10 април – Жозеф Луи Лагранж, френски математик (р. 1736 г.) 19 април – Бенджамин Ръш, един от основателите на Съединените американски щати (т. нар. „бащи на САЩ“) (р. 1745 г.) 2 август – Софроний Врачански, български свещенослужител (р. 1739 г.) 11 октомври – Робърт Кер, шотландски писател (р. 1755 г.) 19 октомври – Йозеф Понятовски, полски княз, маршал на Франция (р. 1763 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1814 (MDCCCXIV) година е обикновена година, започваща в събота според Григорианския календар. Събития 6 април – Наполеон I Бонапарт абдикира, след което е заточен на остров Елба. 24 декември – В белгийския град Гент е подписан мирен договор, който слага край на Британско-американската война. Родени Димитър Цанко, български просветен деец († 1904 г.) 17 април – Аугуст Гризебах, немски ботаник († 1879 г.) 30 май – Михаил Бакунин, руски революционер († 1876 г.) 19 юли – Самюъл Колт, американски оръжеен конструктор († 1862 г.) 10 август – Анри Нестле, предприемач и изобретател († 1890 г.) 28 август – Шеридан Ле Фаню, ирландски писател († 1873 г.) 12 септември – Август Чешковски, полски философ († 1894 г.) 4 октомври – Жан-Франсоа Миле, френски художник († 1875 г.) 15 октомври – Михаил Лермонтов, руски писател († 1841 г.) 6 ноември – Адолф Сакс, белгийски изобретател († 1894 г.) 25 ноември – Юлиус Роберт фон Майер, германски физик († 1878 г.) 12 декември – Хуан Прим, испански генерал († 1870 г.) Починали 29 януари – Йохан Готлиб Фихте, немски философ (р. 1762 г.) 26 юни – Доминик Вияр, френски ботаник (р. 1745 г.) 21 август – Бенджамин Томпсън, британски физик и изобретател (р. 1753 г.) 2 декември – Донасиен Алфонс Франсоа дьо Сад, френски писател и философ (р. 1740 г.) 11 декември – Мари-Луиз О`Мърфи, френска благородничка (р. 1737 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1815 (MDCCCXV) година е обикновена година, започваща в неделя според Григорианския календар. Събития 18 юни – Битката при Ватерло Емануил Васкидович основава първото елино-българско училище в Свищов Родени Ботьо Петков, български възрожденски учител († 1869 г.) Савфет Мехмед паша, османски политик († 1883 г.) 4 февруари – Йосиф Щросмайер, хърватски католически епископ от немски произход, теолог († 1905 г.) 1 април – Ото фон Бисмарк, Обединител на Германия († 1898 г.) 24 април – Антъни Тролъп, английски писател († 1882 г.) 30 април – Виктор Григорович, руски филолог-славист († 1876 г.) 12 май – Анастасия Димитрова, българска учителка († 1894 г.) 31 октомври – Карл Вайерщрас, немски математик († 1897 г.) 2 ноември – Джордж Бул, математик и философ († 1864 г.) Починали Сакугава, японски майстор на бойни изкуства (р. 1733 г.) 5 март – Франц Месмер, немски лекар и меценат (р. 1734 г.) 1 юни – Луи Бертие, френски маршал (р. 1753 г.) 2 август – Гийом Брюн, френски маршал (р. 1763 г.) 2 декември – Ян Потоцки, полски писател и пътешественик (р. 1761 г.) 7 декември – Мишел Ней, френски маршал (р. 1769 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1816 (MDCCCXVI) е високосна година, започваща в понеделник според Григорианския календар. Събития 1816 г. е „година без лято“. 9 юли – Аржентина получава независимост от Испания. 11 декември – Индиана става 19-ият щат на САЩ. Френският лекар Рене Лаенек изобретява стетоскопа. Родени Антим I, български екзарх († 1888 г.) Димитър Добрович, български художник († 1905 г.) 21 април – Шарлот Бронте, английска писателка († 1855 г.) 28 юли – Стефан Дуньов, банатски български офицер и революционер († 1889 г.) 31 юли – Мария-Тереза Австрийска, кралица на Двете Сицилии († 1867 г.) 21 август – Шарл Жерар, френски химик († 1856 г.) 11 септември – Карл Цайс, германски механик и оптик († 1888 г.) 13 декември – Вернер фон Сименс, германски изобретател, индустриалец († 1892 г.) 29 декември – Карл Лудвиг, германски физиолог († 1895 г.) Починали 5 юни – Джовани Паизиело, италиански композитор от 18 век (* 1740 г.) 7 юли – Ричард Шеридан, ирландски драматург и политик (р. 1751 г.) 12 юни – Пиер Ожеро, френски маршал (р. 1757 г.) 14 юли – Франсиско де Миранда, латиноамерикански революционер (р. 1750 г.) 4 август – Франсоа-Андре Венсан, френски художник (р. 1746 г.) Вижте също: календара за тази година


text: 1817 (MDCCCXVII) година е обикновена година, започваща в сряда според Григорианския календар. Събития 4 март – Джеймс Монро става петият президент на САЩ. Шведският химик и минералог Йохан Арведсон открива лития. Родени Гаврил Кръстевич, български общественик († 1898 г.) Наум Миладинов, български музиковед († 1897 г.) 24 февруари – Огюст-Александър Дюкро, френски генерал († 1882 г.) 21 май – Херман Лотце, германски философ († 1881 г.) 31 май – Георг Хервег, германски поет († 1875 г.) 3 юни – Клементина Бурбон-Орлеанска, сакскобургготска принцеса († 1907 г.) 12 юли – Хенри Дейвид Торо, американски писател († 1862 г.) 29 юли – Иван Айвазовски, арменски художник († 1900 г.) 5 септември – Алексей Константинович Толстой, руски писател († 1875 г.) 6 септември – Михаил Когълничану, румънски държавник († 1891 г.) 14 септември – Теодор Щорм, германски писател († 1888 г.) 30 ноември – Теодор Момзен, германски историк († 1903 г.) Починали Накшидил валиде султан, валиде султан (р. 1766 г.) 11 януари – Тимъти Дуайт, американски поет (р. 1752 г.) 10 февруари – Карл Теодор фон Далберг, германски епископ и държавник (р. 1744 г.) 4 април – Андре Масена, френски маршал (р. 1758 г.) 12 април – Шарл Месие, френски астроном (р. 1730 г.) 14 юли – Ана Стал, френска писателка (р. 1766 г.) 14 юли – Карагеорги Петрович, сръбски революционер (р. 1762 г.) 18 август – Джейн Остин, английска писателка (р. 1755 г.) 14 октомври – Фьодор Ушаков, руски адмирал (р. 1744 г.) 15 октомври – Йохан Лудвиг Буркхард, швейцарски изследовател (р. 1784 г.) 15 октомври – Тадеуш Косцюшко, полски национален герой (р. 1746 г.) 26 октомври – Николаус Йозеф фон Жакен, холандски учен (р. 1727 г.) Вижте също: календара за тази година


text: Събития 4 април – Силно земетресение нанася щети в София Родени Спиридон Палаузов, руски историк Партений Зографски, български духовник и филолог Теодрос II, император на Етиопия 4 април – Майн Рид, британски писател 8 април – Кристиан IX, крал на Дания 17 април – Александър II, руски император 20 април – Хайнрих Гьобел, изобретател 5 май – Карл Маркс, немски философ и политикономист 8 май – Едуард Тотлебен, руски генерал 25 май – Якоб Буркхарт, швейцарски историк на изкуството 13 юни – Аугуст фон Сакс-Кобург-Гота, принц на Кохари 17 юни – Шарл Гуно, френски оперен композитор 1 юли – Анри Дьовил, френски физик и химик 6 юли – Адолф Андерсен, немски шахматист 30 юли – Емили Бронте, английска писателка 13 септември – Гюстав Емар, френски писател 7 ноември – Емил дю Боа-Реймон, германски физиолог 9 ноември – Иван Тургенев, руски писател 13 ноември – Михаил Катков, руски публицист 21 ноември – Люис Морган, американски антрополог 24 декември – Джеймс Джаул, английски физик Никола Михайловски, български общественик и книжовник Починали 4 януари – Онуфрий Габровски, български монах 20 март – Йохан Форкел, германски композитор 28 юли – Гаспар Монж, френски геометър и общественик 28 октомври – Абигейл Адамс, първа дама на САЩ 17 ноември – Шарлота фон Мекленбург-Щрелиц, кралица на Обединеното кралство Вижте също: календара за тази година


text: Събития 17 декември – На територията на испанското вицекралство Нова Гранада е образувана държавата Велика Колумбия. Родени Иван Момчилов, български просветител Стоян Чомаков, български общественик 14 февруари – Кристофър Шолс, американски изобретател 24 май – Виктория, кралица на Обединеното кралство 31 май – Уолт Уитман, американски поет 10 юни – Гюстав Курбе, френски живописец 20 юни – Жак Офенбах, френски композитор 30 юни – Уилям Уилър, 6 юли – Ернст Вилхелм фон Брюке, германски физиолог 19 юли – Готфрид Келер, швейцарски писател 1 август – Херман Мелвил, американски романист, есеист и поет 13 август – Джордж Гейбриъл Стоукс, ирландски учен 18 август – Мария Николаевна, херцогиня на Льойхтенберг 26 август – Алберт фон Сакс-Кобург-Гота, съпруг на кралица Виктория 18 септември – Леон Фуко, френски физик 3 октомври – Евлоги Георгиев, български предприемач 30 декември – Теодор Фонтане, немски писател († 1898 г.) Починали 9 януари – Екатерина Павловна, кралица на Вюртемберг 19 август – Джеймс Уот, шотландски инженер 15 ноември – Даниъл Ръдърфорд, английски химик 24 декември – Жан Серюрие, френски маршал Вижте също: календара за тази година


text: Събития Родени Желю войвода, български войвода Никола Богориди, османски политик Георги Зимбилев, български просветен деец Димитър Лютаков, български революционер Сава Доброплодни, български просветен деец 11 януари – Александър Серов, руски композитор и музикален критик († 1871 г.) 20 март – Александру Йоан Куза, румънски владетел 27 април – Хърбърт Спенсър, английски философ 5 май – Сергей Соловьов, руски историк 5 юли – Уилям Ранкин, шотландски физик 28 юли – Фьодор Радецки, руски офицер 24 септември – Александър Дондуков-Корсаков, руски генерал и държавник 26 октомври – Натанаил Охридски, български духовник 14 ноември – Ансън Бърлингейм, американски политик 28 ноември – Фридрих Енгелс, немски философ Починали Альойзи Фелински, полски поет, драматург и преводач 29 януари – Джордж III, крал на Великобритания и Ирландия и по-късно на Обединеното кралство 16 февруари – Николаус Опел, германски зоолог 11 март – Бенджамин Уест, американски живописец 12 март – Александър Маккензи, Шотландско-канадски изследовател Вижте също: календара за тази година


text: Събития 10 август – Мисури става 24-тия щат на САЩ. 25 март – Започва Гръцкото въстание за освобождаване от Османската империя Родени Габриел Мортилие, френски антрополог Георги Раковски, български революционер Александър Попов, руски историк Георги Гогов, български общественик Йордан Мечкаров, български журналист Теофил Бейков, български революционер 3 февруари – Елизабет Блекуел, британско-американска лекарка 19 февруари – Август Шлайхер, германски езиковед 5 март – Стефан Веркович, сръбски фолклорист, етнограф и археолог 19 март – Ричард Франсис Бъртън, британски пътешественик, изследовател, преводач 9 април – Шарл Бодлер, френски поет 2 юни – Йон Братиану, румънски политик 18 юли —- Полин Виардо, френска оперна певица, мецосопран († 1910 г.) 31 август – Херман фон Хелмхолц, германски физик и физиолог 24 септември – Циприан Норвид, полски поет 11 ноември – Фьодор Достоевски, руски писател 12 декември – Гюстав Флобер, френски писател. Починали Емануил Папас, гръцки революционер 23 февруари – Джон Кийтс, Английски поет 17 април – Индже войвода, български хайдутин и национален герой 5 май – Наполеон Бонапарт, френски император Вижте също: календара за тази година


text: Събития Бразилия получава независимост от португалската империя. Родени Мидхат паша, османски държавник Алеко Богориди, български политик Александър Богориди, български политик 2 януари – Рудолф Клаузиус, германски физик 6 януари – Хайнрих Шлиман, германски археолог 2 февруари – Огюст Дозон, френски дипломат 16 февруари – Френсис Галтън, Британски психолог и антрополог 8 март – Игнаци Лукашевич, полски аптекар и изобретател на газената лампа Добри Чинтулов, български поет 5 април – Емил дьо Лавеле, белгийски икономист 20 май – Фредерик Паси, френски икономист и политик 27 май – Йоханес Дайкер, германски художник 22 юли – Грегор Мендел, австрийски ботаник 26 юли – Робърт Уилям Томсън, шотландски изобретател 11 септември – Олга Николаевна Вюртембергска, кралица на Вюртемберг 10 декември – Цезар Франк, белгийско-френски композитор 24 декември – Матю Арнолд, английски писател 27 декември – Луи Пастьор, френски микробиолог и химик Починали Зафиракис Теодосиу, гръцки революционер 5 февруари – Али паша, албански държавник 10 март – Юзеф Вибицки, полски писател и политик 19 март – Валентин Аюи, френски педагог, основоположник на обучението на слепи хора 25 юни – Ернст Теодор Амадеус Хофман, германски писател 8 юли – Пърси Шели, британски поет 25 август – Уилям Хершел, германски астроном и композитор 13 октомври – Антонио Канова, италиански скулптор Вижте също: календара за тази година


text: Събития Родени Алеко Богориди, български политик Георги Бусилин, български книжовник Кръстьо Пишурка, български народен будител Стефан Станимиров, български духовник 1 януари – Шандор Петьофи, унгарски поет и революционер 3 януари – Хайнрих Густав Райхенбах, германски ботаник 23 февруари – Найден Геров, български писател, езиковед, фолклорист и общественик 28 февруари – Ернест Ренан, френски писател и философ 3 март – Дюла Андраши, унгарски политик 23 април – Абдул Меджид, Султан на Османската империя 24 април – Себастиян Лердо де Техада, президент на Мексико (1872 – 76) 15 юли – Александър фон Хесен-Дармщат, 8 октомври – Иван Аксаков, руски публицист 3 декември – Станислав Доспевски, български възрожденски художник 7 декември – Леополд Кронекер, немски математик Починали 1 юни – Луи Даву, френски маршал 22 август – Лазар Карно, френски политик Вижте също: календара за тази година


text: Събития Петър Берон отпечатва своя „Рибен Буквар“ Осъществено е преливане на кръв от човек на човек. Български патриоти започват първи стъпки за създаване на независима църква, гонейки гръцкия духовник Методи във Враца. Родени Владимир Черкаски, руски юрист и държавник Драган Манчов, български книжовник Никола Козлев, български книжовник и революционер 8 януари – Уилки Колинс, 21 януари – Томас Стоунуол Джаксън, генерал от Армията на Конфедерацията по време на Американската гражданска война 2 март – Бедржих Сметана, чешки композитор 26 юни – Уилям Томсън, Английски физик 4 септември – Антон Брукнер, Композитор 16 септември – Пьотр Алабин, руски общественик Аристотелис Валаоритис, гръцки писател Константин Петкович, български славист, публицист и поет; руски дипломат и преводач Починали 10 януари – Томас Едуард Боудич, английски изследовател 19 април – Джордж Байрон, британски поет Вижте също календара за тази година


text: Събития Ханс Кристиан Оерстед изолирал метала алуминий при редукция на алуминиев трихлорид с калий. Родени Кирил Рилски, игумен на Рилския манастир 24 юни – Александра Николаевна, 11 октомври – Конрад Фердинанд Майер, швейцарски писател († 1898 г.) 20 октомври – Сава Филаретов, 25 октомври – Йохан Щраус син, австрийски композитор 12 ноември – Юлия фон Хауке, принцеса Батенберг 29 ноември – Жан Шарко, френски невролог и професор по анатомична патология Починали 6 октомври – Бернар Жермен дьо Ласепед, френски зоолог и политик 14 ноември – Жан Паул, немски писател (* 1763 г.) 1 декември – Александър I, император на Русия 29 декември – Жак-Луи Давид, френски художник Вижте също: календара за тази година


text: Събития В Османската империя Махмуд II премахва „Кръвния данък“ Родени 10 март – Георги Миркович, български революционер 5 май – Евгения, императрица на Франция 26 май – Елизавета Михайловна, Херцогиня Нассау 4 юли – Стивън Фостър, американски композитор 13 август – Неделя Петкова, българска просветителка 17 септември – Бернхард Риман, немски математик 24 ноември – Карло Колоди, италиански писател Починали 19 февруари – Атанас Богориди, гръцки писател 5 юли – Томас Стамфорд Рафълс, британски изследовател 18 юли – Айзък Шелби, американски военнослужещ и политик 22 септември – Йохан Петер Хебел, немски писател и педагог (р. 1760 г.) Вижте също: календара за тази година


text: Събития Родени Иван Ведър, български масон Максимилиан Фаянс, полски художник и фотограф 21 май – Константин Победоносцев, руски политик 12 юни – Йохана Спири, швейцарска писателка 15 юни – Пьотър Шувалов, руски дипломат и политик 20 август – Йозеф Щраус, австрийски композитор 28 август – Екатерина Михайловна, Велика руска княгиня 16 октомври – Арнолд Бьоклин, швейцарски художник 17 ноември – Петко Славейков, български поет, писател, публицист, учител, общественик и фолклорист 26 ноември – Елън Г. Уайт, американска религиозна писателка Починали 17 февруари – Йохан Хайнрих Песталоци, швейцарски хуманист и педагог 5 март – Пиер-Симон Лаплас, френски математик 5 март – Алесандро Волта, италиански физик и химик 26 март – Лудвиг ван Бетховен, германски композитор 12 август – Уилям Блейк, английски поет и художник 18 ноември – Вилхелм Хауф, немски поет и новелист Вижте също: календара за тази година


text: Събития Родени Гийом Лежан, френски пътешественик Григорий Доростолски и Червенски, български духовник Никола Образописов, Български художник и иконописец 15 януари – Димитро Папазоглу, български предприемач 8 февруари – Жул Верн, френски писател 18 март – Уилям Рандъл Кримър, британски политик 20 март – Хенрик Ибсен, норвежки драматург 8 май – Анри Дюнан, швейцарски общественик 12 май – Данте Габриел Росети, английски поет, преводач, илюстратор и живописец 24 юли – Николай Чернишевски, руски писател и философ 28 юли – Йосиф Гурко, 27 август – Христо Г. Данов, български учител и книжовник 6 септември – Александър Михайлович Бутлеров, руски химик (нов стил – 17 септември) 9 септември – Йоаким Груев, български просветител и учител 9 септември – Лев Толстой, руски писател 15 септември – Александър Бутлеров, руски химик 25 октомври – Драган Цанков, български политик 18 ноември – Джон Лангдън Даун, английски учен, генетик 25 ноември – Франьо Рачки, хърватски историк и общественик Починали 16 април – Франсиско Гоя, испански художник 22 септември – Шака Зулу, зулуски цар 19 ноември – Франц Шуберт, Австрийски композитор Вижте също: календара за тази година


text: Събития В света Основан е град Ибадан, Норвегия. Основан е град Каламазу, САЩ. Основан е град Орегон Сити, САЩ. Основан е град Пърт, Австралия. Основан е град Уага Уага, Австралия. Основан е град Фримантъл, Австралия. Основан е окръг Ван Бюрън, Мичиган, САЩ. Основан е окръг Кас, Индиана, САЩ. Основан е окръг Кас, Мичиган, САЩ. Основан е окръг Сейнт Джоузеф, Мичиган, САЩ. Основан е окръг Ханкок, Кентъки, САЩ. Основан е Германският археологически институт в Берлин. Основан е Институтът за слепи „Перкинс“ в САЩ. Основан е Техническият университет Чалмърс в Гьотеборг, Швеция. Построена е болницата Благовещение – най-старата болница на територията на днешна Северна Македония. Публикуван е първият исторически роман в Русия – „Юрий Милославски или Русия през 1612 година“ от Михаил Загоскин. Състои се премиерата на операта „Малвина“ от Николо Дзингарели в операта Сан Карло, Неапол. Уилям Остин Бърт патентова машина, която нарича типограф. Шотландският полярен изследовател Джон Рос открива полуостров Бутия. 1 януари – Английските изследователи Чарлз Стърт и Хамилтън Юм, откриват притока на р. Дарлинг, Боган, а след това и самата р. Дарлинг. 1 януари – Хосе Мигел де Веласко Франко става 6-ият Президент на Боливия, до 24 май същата година. 17 януари – Основан е окръг Макупин, Илинойс, САЩ. 19 януари – Основан е окръг Мейкън, Илинойс, САЩ. 22 януари – Основан е окръг Рандолф, Мисури, САЩ. 23 януари – Основан е окръг Кроуфорд, Мисури, САЩ. февруари – Основана в Музикалната академия в Загреб. 6 февруари – Състои се премиерата на операта Пиер и Катерина от Адолф Адам в Опера комик, Париж. 28 февруари – Приключва Колумбийско-перуанската война. 4 март – Андрю Джаксън става 7-ият президент на САЩ. 13 март – Учредено е Първо Дунавско параходство – "Ди ерсте Донау Дампфшифарт гезелшафт” (ДДСГ), със седалище Виена и Будапеща, на вода е пуснат параходът „Франц I“ за превоз на пътници и товари, по реката започва редовно корабоплаване. 13 април – Английският парламент гарантира свобода на вероизповеданието за католиците. 29 април – Основан е окръг Бери, Мичиган, САЩ. 6 май – Регистриран е първият патент за акордеон във Виена от производителя на органи и пиана Сирил Демиан и синовете му Карл и Гуидо. 19 май – За първи път е публикувана поемата Ал Араф от Едгар Алън По. 24 май – Андрес де Санта Крус става 7-ият Президент на Боливия, чийто мандат продължава до 17 февруари 1839 г. 3 юни – Тържествено е осветен катедралния храм „Св. Александър Невски (Симферопол)|Св. Александър Невски“ в Симферопол, Крим. 10 юни – Проведена е първата Оксфорд-Кеймбридж регата в Хенли на Темза по инициатива на студентите Чарлз Меривейл и Чарлз Уордсуърт. 11 юни – Августа Сакс-Ваймарска се омъжва за принц Вилхелм I в берлинския дворец Шарлотенбург. 12 юни – Състои се премиерата на операта Агнес фон Хоенщауфен от Гаспаре Спонтини в кралската опера Берлин. 19 – 20 юни – Руско-турска война: Състои се Битката при Соганли. 6 юли – Състои се премиерата на операта Замъкът Кенилуърт от Гаетано Доницети в театър Сан Карло в Неапол, Италия. 7 юли – Открита е пистата за конни надбягвания Ейнтрий Рейскорс. 10 юли – За първи път е изкачен връх Елбрус, Русия. 11 юли – Приключва Австро-итало-френската война с победа за Франция и Сардиния. 2 август – Амели дьо Боарне се омъжва за бразилския император Педро I в имперската капела в Рио де Жанейро. 3 август – Състои се премиерата на операта Вилхелм Тел от Джоакино Росини в Пале Гарние, Париж. 14 август – Основан е Кингс Колидж в Лондон от крал Джордж IV и Артър Уелсли, херцог на Уелингтън. 21 август – Дезире Клари официално е коронована за кралица на Швеция. 25 август – Немският архитект Фридрих фон Гертнер започва строежа на Църквата Свети Лудвиг в Мюнхен. 1 септември – Подписан е Одринският мирен договор, който слага край на Руско-турската война от 1828 – 1829 година. 1 септември – Агустин Гамара става 9-ият Президент на Перу, чийто мандат продължава до 20 декември 1833 г. 22 септември – Приключва Колумбийско-перуанската война. 29 септември – Основана е Лондонската полиция „Метрополитън“. 6 октомври – Първият модерен парен локомотив – Ракета, конструиран от Джордж Стивънсън, извършва първото си пробно пътуване от Манчестър до Ливърпул. 9 октомври – За първи път е изкачен връх Арарат, Турция. 9 октомври – Основан е окръг Айова, Уисконсин, САЩ. 19 октомври – Основан е окръг Калхун, Мичиган, САЩ. 29 октомври – Основан е окръг Бериън, Мичиган, САЩ. 29 октомври – Основан е окръг Бранч, Мичиган, САЩ. 29 октомври – Основан е окръг Ингам, Мичиган, САЩ. 2 ноември – Основан е окръг Джеферсън, Арканзас, САЩ. 2 ноември – Основан е окръг Монро, Арканзас, САЩ. 2 ноември – Основан е окръг Поуп, Арканзас, САЩ. 2 ноември – Основан е окръг Хот Спринг, Арканзас, САЩ. 2 ноември – Основан е окръг Юниън, Арканзас, САЩ. 5 ноември – Основан е окръг Джаксън, Арканзас, САЩ. 14 ноември – След смъртта на херцогиня Мария Беатриса д’Есте Херцогство Маса и Карара е анексирано към Херцогтство Модена. 11 декември – Мария-Кристина Бурбонска се омъжва за испанския крал Фернандо VII в Мадрид. 22 декември – Състои се премиерата на операта Рицарите тамплиери и еврейка от Хайнрих Маршнер в Алтес Театър в Лайпциг. В България Излиза първото издание на книгата на Юрий Венелин Старите и сегашни българи в тяхното политическо, народописно, историческо и религиозно отношение спрямо русите. Руско-турска война: Състои се Въстанието в Тракия. 28 март – Руско-турска война: Боевете за Созопол. 5 май – Руско-турска война: Състои се Боят при Ески Арнаутлар, днешен Староселец. 30 май – Руско-турска война: Състои се Битката при Кюлевча, източно от Шумен. 18 юни – Руско-турска война: С превземането на крепостта от руските войски завършва Втората обсада на Силистра. 11 юли г. – Руско-турска война (1828–1829): Руски отряди овладяват Месемврия (днес Несебър) и Анхиало (днес Поморие). 31 юли – Руско-турска война: Състои се Боят при Сливен. Родени Август Кюне, немски писател († 1883 г.) Август Холмстрьом, руски ювелир († 1903 г.) Александра Коваленска, руска писателка († ? г.) Александър Ласкарис, гръцки духовник († 1869 г.) Александър Базилевски, руски дипломат († 1899 г.) Александър Бок, руски скулптор († 1895 г.) Александър Видов, руски архитект († 1896 г.) Александър Якимович, руски генерал († 1903 г.) Андон Китанов, български строител († 1914 г.) Анте Орешкович, сръбски полковник († 1906 г.) Аркадий Курлов, руски генерал († 1888 г.) Болеслав Кукел, руски генерал († 1869 г.) Василий Досекин, руски фотограф († 1900 г.) Василий Петрушевски, руски офицер († 1891 г.) Вениамин, руски епископ († 1890 г.) Виктор Квитницки, руски генерал († 1890 г.) Виктор Фукс, руски юрист († 1891 г.) Владимир Враски, руски зоолог († 1862 г.) Владимир Осоргин, руски поручик († ? г.) Георги Желязкович, български политик († 1889 г.) Георги Чакъров, български възрожденец († 1892 г.) Давидко Манов, български политик († 1899 г.) Джеймс Грисли, британски художник († 1908 г.) Димитриос Гривас, гръцки генерал († 1889 г.) Дмитрий Абашев, руски химик († 1880 г.) Дмитрий Живокини, руски артист († 1890 г.) Езра Хейуд, американски анархист († 1893 г.) Елисавета Левкеева, руска актриса († 1881 г.) Елоизе Стенард, английска художничка († 1915 г.) Ефим Зарин, руски писател († 1892 г.) Иван Лазаревич, руски лекар († 1902 г.) Иван Лебедев, руски дворянин († 1887 г.) Иван Петровски, руски лекар († 1903 г.) Иван Розенбом, руски офицер († 1877 г.) Иван Суворов, руски лекар († 1880 г.) Иван Пикел, руски цигулар († 1902 г.) Йосиф Юргенсон, руски издател († ? г.) Константин Трубников, руски журналист († 1904 г.) Корнелий Карастелев, руски професор († 1886 г.) Людмила Крол, руска дворянка († 1870 г.) Маргарит Димзов, гръцки историк († 1903 г.) Михаил Зеленски, руски лекар († 1890 г.) Михаил Кондратиев, руски минералог († 1890 г.) Михаил Кривошапкин, руски лекар († 1900 г.) Михаил Окатов, руски физик († 1901 г.) Михаил Шугуров, руски историк († 1891 г.) Мухамад Осман ал-Джалял, египетски писател († 1898 г.) Николай Золотницки, руски езиковед († 1880 г.) Николай Коргуев, руски писател († 1900 г.) Николай Мазуров, руски генерал († ? г.) Николай Самарин, руски общественик († 1892 г.) Николай Свербеев, руски дворянин († 1860 г.) Николаос Кунелакис, гръцки художник († 1869 г.) Орчо войвода, български революционер († 1911 г.) Петър Горанов, български революционер († 1925 г.) Пьотър Борел, руски художник († 1901 г.) Пьотър Жерве, руски адмирал († 1907 г.) Пьотър Левиз-оф-Менар, руски офицер († 1885 г.) Пьотър Рудановски, руски лекар († 1888 г.) Пьотър Яковлев, руски генерал († 1894 г.) Ранавалона II, владетелка на Мадагаскар († 1883 г.) Румена войвода, българска хайдутка († ? г.) Севастиян Етер, руски офицер († 1883 г.) Северин Шехович, руски писател († 1872 г.) Семьон Ахшарумов, руски историк († ? г.) Сергей Трубецкой, руски княз († 1899 г.) Стамбол Димитров, български революционер († 1936 г.) Тийо Сога, южноафрикански публицист († 1871 г.) Феогност, руски митрополит († 1903 г.) Феофан Тихонович, руски химик († ? г.) Филимон Коридзе, грузински певец († 1911 г.) Фридрих Баур, немски юрист († 1893 г.) Фьодор Езбера, чешки филолог († 1901 г.) Юлий Хаген, немски архитект († 1909 г.) Юсуф ал-Халиди, кмет на Йерусалим († 1907 г.) 1 януари – Алфред дю Павилон, френски ботаник († 1907 г.) 1 януари – Томазо Салвини, италиански артист († 1915 г.) 3 януари – Конрад Дуден, немски филолог († 1911 г.) 8 януари – Валентин Розе, немски филолог († 1916 г.) 8 януари – Хайнрих Шрьотер, немски математик († 1892 г.) 9 януари – Адолф Шлагинтвайт, немски пътешественик († 1857 г.) 11 януари – Едуард Прильо, френски ботаник († 1915 г.) 11 януари – Жюлиен Луизион, френски генерал († 1899 г.) 16 януари – Михаил Михайлов, руски поет († 1865 г.) 16 януари – Владимир Спасович, руски юрист († 1906 г.) 17 януари – Николай Щал, руски офицер († 1885 г.) 18 януари – Лудвиг Лоренц, датски математик († 1891 г.) 21 януари – Джоб Елис, американски миколог († 1905 г.) 21 януари – Оскар II, крал на Швеция († 1907 г.) 22 януари – Розалия Спор, немска музикантка († 1919 г.) 23 януари – Антон Зайц, немски художник († 1900 г.) 25 януари – Владимир Курочкин, руски драматург († 1885 г.) 27 януари – Ян Бото, словенски поет († 1881 г.) 28 януари – Жак Планше, френски адмирал († 1894 г.) 29 януари – Пол фон Лилиенфелд, руски политик († 1903 г.) 29 януари – Франтишек Колар, чешки режисьор († 1895 г.) февруари – Дмитрий Урусов, руски шахматист († 1903 г.) 2 февруари – Алфред Брем, немски зоолог († 1884 г.) 2 февруари – Степан Ешевски, руски историк († 1865 г.) 4 февруари – Василий Серов, руски генерал († 1901 г.) 4 февруари – Густав Йонге, белгийски художник († 1893 г.) 9 февруари – Кнут Алмльоф, шведски артист († 1899 г.) 9 февруари – Робърт Гюдик, руски архитект († 1910 г.) 10 февруари – Симон Швенденер, швейцарски ботаник († 1919 г.) 10 февруари – Юлий Шимановски, руски лекар († 1868 г.) 11 февруари – Вилхелм Вестмайер, немски композитор († 1880 г.) 12 февруари – Александър Щербатов, руски офицер († 1902 г.) 12 февруари – Виктор Дела-Вос, руски учен († 1890 г.) 12 февруари – Николай Барбот дьо Марни, руски геолог († 1877 г.) 14 февруари – Алфред Иверсън, американски генерал († 1911 г.) 14 февруари – Андрю Макдоналд, канадски политик († 1912 г.) 15 февруари – Николай Татишчев, руски офицер († 1907 г.) 16 февруари – Исидор Шараневич, руски историк († 1901 г.) 18 февруари – Рудолф Кюгел, германски богослов († 1896 г.) 20 февруари – Григорий Захарин, руски лекар († 1897 г.) 20 февруари – Маскилейсон Нафтали, еврейски поет († 1897 г.) 20 февруари – Одо Ръсел, британски дипломат († 1884 г.) 20 февруари – Юлий Фалкенхайн, австрийски политик († 1899 г.) 24 февруари – Фридрих Шпилхаген, германски писател († 1911 г.) 25 февруари – Натаниел Барнаби, английски корабостраител († 1915 г.) 26 февруари – Ханс Баур, немски скулптор († 1897 г.) 26 февруари – Евгений Богданович, руски генерал († 1914 г.) 26 февруари – Леви Щраус, американски индустриалец († 1902 г.) 28 февруари – Антонио Гузман, президент на Венецуела († 1899 г.) 1 март – Адолф Сийл, немски художник († 1907 г.) 2 март – Карл Шурц, американски политик († 1906 г.) 2 март – Павел Кравченко, руски генерал († 1889 г.) 2 март – Франсис Дей, английски учен († 1889 г.) 3 март – Карл фон Сименс, немски предприемач († 1906 г.) 3 март – Хенрих Дернбург, немски юрист († 1907 г.) 4 март – Самюел Гардинър, английски историк († 1902 г.) 5 март – Абдулах Галиб паша, османски администратор († 1905 г.) 5 март – Жан-Жак Енер, френски художник († 1905 г.) 7 март – Август Борзиг, немски индустриалец († 1878 г.) 7 март – Едуард Фогел, немски астроном († 1856 г.) 13 март – Ричард Кок, американски политик († 1897 г.) 14 март – Пиер-Хектор Куле, френски кардинал († 1912 г.) 16 март – Теодор Хоршелт, немски художник († 1971 г.) 22 март – Фридрих Щемпел, руски генерал († 1891 г.) 23 март – Норман Погсън, английски астроном († 1891 г.) 29 март – Виктор Мюлер, германски художник († 1872 г.) 29 март – Робърт Доудс, американски инженер († 1864 г.) 30 март – Карл Арвид фон Клингспор, шведски офицер († 1903 г.) 1 април – Хенрих фон Лендорф, пруски генерал († 1905 г.) 8 април – Иван Милютин, руски просветител († 1907 г.) 8 април] – Каролина Мелбърг, френска светица († 1891 г.) 10 април – Йоханес Янсен, немски историк († 1891 г.) 12 април – Рихард Луке, немски архитект († 1877 г.) 19 април – Александър Яблоновски, полски историк († 1913 г.) 21 април – Анна Тютчева, руска придворна дама († 1889 г.) 26 април – Григорий Данилевски, руски писател († 1890 г.) 26 април – Теодор Билрот, австрийски хирург († 1894 г.) 30 април – Ромоло Джеси, италиански офицер († 1881 г.) 30 април – Фердинанд фон Хохщетер, австрийски геолог († 1884 г.) 1 май – Жузе ди Аленкар, бразилски писател († 1877 г.) 1 май – Михаил Боресков, руски инженер († 1898 г.) 1 май – Фредерик Сандис, английски художник († 1904 г.) 2 май – Виталий Молски, руски генерал († 1892 г.) 6 май – Тимофей Стуколкин, руски артист († 1894 г.) 8 май – Луис Моро Готшалк, американски композитор († 1869 г.) 10 май – Василий Берви-Флеровски, руски публицист († 1918 г.) 12 май – Павлос Карер, гръцки композитор († 1896 г.) 13 май – Александър Есен, руски генерал († 1888 г.) 14 май – Константин Бестужев-Рюмин, руски историк († 1897 г.) 17 май – Хайнрих Шел, немски архитект († 1909 г.) 18 май – Павел Плешанов, руски художник († 1882 г.) 26 май – Пиер-Мари Осуф, архиепископ на Токио († 1906 г.) 30 май – Левин Голдшмит, немски юрист († 1897 г.) 31 май – Оскар Кремер, руски адмирал († 1910 г.) 3 юни – Чарлз Джонсън Брук, крал на Малайзия († 1917 г.) 5 юни – Джон Смит, американски ботаник († 1928 г.) 5 юни – Йохан Шилинг, немски лекар († 1884 г.) 6 юни – Алън Хюм, британски политик († 1912 г.) 6 юни – Йозеф Кернер, австрийски ботаник († 1906 г.) 6 юни – Николай Елис, руски генерал († 1902 г.) 6 юни – Хонинбо Шусаки, японски играч на Го († 1862 г.) 7 юни – Едуард Флюгер, немски физиолог († 1910 г.) 8 юни – Джон Миле, британски художник († 1896 г.) 9 юни – Гаетано Брага, италиански композитор († 1907 г.) 9 юни – Николай Фьодоров, руски философ († 1903 г.) 11 юни – Алфред Нютън, британски зоолог († 1907 г.) 16 юни – Адолф Хенел, полски публицист († 1869 г.) 16 юни – Григорий Строганов, руски политик († 1910 г.) 16 юни – Джеронимо, вожд на апачите чирикауа († 1909 г.) 17 юни – Мейер Кайзерлинг, швейцарски равин († 1905 г.) 18 юни – Степан Рукачев, руски генерал († 1899 г.) 20 юни – Вилхелм фон Линденшмит Младши, немски художник († 1895 г.) 26 юни – Иван Амилахори, руски генерал († 1905 г.) 4 юли – Богуслав Хотек, австрийски дипломат († 1896 г.) 5 юли – Вилхелм Сторк, пруски писател († 1905 г.) 8 юли – Понсон дю Терай, френски писател († 1871 г.) 9 юли – Павел Назимов, руски мореплавател († 1902 г.) 11 юли – Модест Новиков, руски адмирал († 1893 г.) 13 юли – Алексей Потехин, руски драматург († 1908 г.) 14 юли – Едуард Бенсън, английски архиепископ († 1896 г.) 16 юли – Грациадио Асколи, италиански лингвист († 1907 г.) 18 юли – Николай Вагнер, руски зоолог († 1907 г.) 19 юли – Виктор Шербюле, френски журналист († 1899 г.) 21 юли – Михаил Набоков, руски губернатор († 1886 г.) 25 юли – Елизабет Сидал, английска поетеса († 1862 г.) 26 юли – Грациадио Асколи, италиански лингвист († 1907 г.) 26 юли – Огюст Бернарт, белгийски политик († 1912 г.) 28 юли – Николай Соловьов, руски генерал († 1884 г.) 1 август – Иван Сеченов, руски физиолог († 1905 г.) 1 август – Луи-Шарл Кафарел, френски генерал († 1907 г.) 2 август – Феликс Каниц, унгарски археолог († 1904 г.) 3 август – Лоурънс Олифант, британски писател († 1888 г.) 5 август – Николай Дмитриев, руски композитор († 1893 г.) 5 август – Хайнрих Щил, немски композитор († 1886 г.) 8 август – Емил Дескомб, френски пианист († 1912 г.) 8 август – Люсиен-Анатол Прево-Парадол, френски журналист († 1870 г.) 9 август – Чогюр Лингпа, будистки учител († 1870 г.) 10 август – Михаил Толстой, руски генерал († 1905 г.) 14 август – Михаил Чертков, руски генерал († 1905 г.) 14 август – Робърт Нобел, шведски индустриалец († 1896 г.) 15 август – Прасковя Лачинова, руска писателка († 1892 г.) 16 август – Екатерина Василева, руска актриса († 1877 г.) 19 август – Едуард Моран, американски художник († 1901 г.) 19 август – Михо Клаич, хърватски политик († 1896 г.) 23 август – Виктор Бемерт, германски политик († 1918 г.) 23 август – Мориц Кантор, германски математик († 1920 г.) 28 август – Алберт Дитрих, германски композитор († 1908 г.) 30 август – Николай Аделсон, руски генерал († 1901 г.) 2 септември – Алексий Лавров-Платонов, руски архиепископ († 1878 г.) 3 септември – Адолф Фик, немски физиолог († 1901 г.) 3 септември – Антонин Гиндели, чешки историк († 1892 г.) 5 септември – Уилям Олдинг, английски химик († 1921 г.) 6 септември – Рудолф Радаке, немски композитор († 1893 г.) 7 септември – Фердинанд Хайдън, американски геолог († 1887 г.) 7 септември – Фридрих Август Кекуле, немски химик († 1896 г.) 8 септември – Сет Бартън, американски офицер († 1900 г.) 9 септември – Елиза Юнг-Щилинг, латвийски художник († 1904 г.) 9 септември – Конрад Нол, немски скулптор († 1899 г.) 9 септември – Херман Флиге, немски композитор († 1907 г.) 10 септември – Адолф Кампхаузен, немски богослов († 1909 г.) 10 септември – Францишек Тегацо, полски художник († 1879 г.) 12 септември – Анселм Фойербах, германски художник († 1880 г.) 12 септември – Чарлз Дъдли Уорнър, американски писател († 1900 г.) 14 септември – Йоханес Сторк, немски духовник († 1914 г.) 14 септември – Катарина Ланер, австрийска белерина († 1908 г.) 16 септември – Ащил Емперар, френски художник († 1898 г.) 18 септември – Антон Жбиковски, руски математик († 1900 г.) 18 септември – Една Проктър, американска поетеса († 1923 г.) 21 септември – Огюст Тулмуш, френски художник († 1890 г.) 22 септември – Морис Жоли, френски адвокат († 1878 г.) 22 септември – Ту Дук, виетнамски император († 1883 г.) 23 септември – Радама II, владетел на Мадагаскар († 1863 г.) 23 септември] – Херман Мюлер, немски естествоизпитател († 1883 г.) 25 септември – Уилям Росети, английски писател († 1919 г.) 28 септември – Ерик Бодом, норвежки художник († 1879 г.) 28 септември – Ян Дзялински, полски граф († 1880 г.) 29 септември – Михаил Усов, руски адмирал († 1904 г.) 30 септември – Енгелберг Рьонтген, немски цигулар († 1897 г.) 30 септември – Франц Рьоло, немски учен († 1905 г.) 5 октомври – Лудвиг Наус, германски художник († 1910 г.) 5 октомври – Честър Артър, 21-ви президент на САЩ († 1886 г.) 7 октомври – Михаил Ковалевски, руски политик († 1884 г.) 8 октомври – Екатерина Сисоева, руска писателка († 1893 г.) 12 октомври – Константин Боборикин, руски генерал († 1904 г.) 14 октомври – Аугуст Малстрьом, шведски художник († 1901 г.) 14 октомври – Едуард Ласкер, германски политик († 1884 г.) 14 октомври – Франц Холцендорф, германски публицист († 1889 г.) 15 октомври – Асаф Хол, американски астроном († 1907 г.) 16 октомври – Евгений Андреев, руски технолог († 1889 г.) 16 октомври – Хонорад Козмински, католически свещеник († 1916 г.) 18 октомври – Мелхиор де Вог, френски археолог († 1916 г.) 20 октомври – Хенри Базин, френски инженер († 1917 г.) 22 октомври – Митрофан Флорински, руски архимандрит († 1895 г.) 24 октомври – Мориц фон Сакс-Алтенбург, германски принц († 1907 г.) 25 октомври – Юрген Бона, немски философ († 1897 г.) 28 октомври – Зенаида Флерио, френска писателка († 1890 г.) 30 октомври – Карел Тифтрунк, чешки историк († 1897 г.) 30 октомври – Сюзан Мане, френска пианистка († 1906 г.) 1 ноември – Йоан Кронщадски, руски светец († 1909 г.) 4 ноември – Филип Склейтър, английски зоолог († 1913 г.) 6 ноември – Адолф Бело, френски драматург († 1890 г.) 7 ноември – Марко Цепенков, български писател († 1920 г.) 7 ноември – Уилям Чандлес, английски хидрограф († 1896 г.) 10 ноември – Александр Соколов, руски художник († 1913 г.) 10 ноември – Елвин Бруно Кристофел, немски математик († 1900 г.) 14 ноември – Карл Вилхелм фон Купфер, немски анатом († 1902 г.) 14 ноември – Микаел Налбандян, арменски писател († 1866 г.) 16 ноември – Коста Шуменкович, сръбски общественик († 1898 г.) 19 ноември – Георг Майснър, немски анатом († 1905 г.) 21 ноември – Теофан Венар, католически светец († 1861 г.) 23 ноември – Хайнрих фон Ахенбах, пруски политик († 1899 г.) 27 ноември – Анри Сосюр, швейцарски учен († 1905 г.) 28 ноември – Антон Рубинщайн, руски пианист († 1894 г.) 8 декември – Дмитрий Дервиз, руски сенатор († 1916 г.) 10 декември – Александър Камински, руски архитект († 1897 г.) 10 декември – Мацумае Такахиро, японски даймьо († 1866 г.) 11 декември – Жан Антуан Артюр Грис, френски ботаник († 1872 г.) 18 декември – Лудвиг Вилхелм фон Баден, баденски принц († 1897 г.) 19 декември – Лудвиг Радлкофер, германски ботаник († 1927 г.) 21 декември – Лаура Бриджмън, американска поетеса († 1889 г.) 21 декември – Николай Бирильов, руски адмирал († 1882 г.) 28 декември – Адам Арцимович, самарски губернатор († 1893 г.) 31 декември – Исак Артом, италиански политик († 1900 г.) Починали Адам Осташевски, руски офицер (* 1750 г.) Александър Каменов, руски генерал (* 1773 г.) Алексей Фролов-Багреев, руски военачалник (* ? г.) Василий Гагарин, руски княз (* 1787 г.) Владимир Рентел, руски адмирал (* 1769 г.) Гийом Лалеманд, френски публицист (* 1782 г.) Гьорше Попов, български просветен деец (* ? г.) Екатерина Енгелхард, руска графиня (* 1761 г.) Елиезер Папо, еврейски равин (* 1785 г.) Иван Клементовски, руски лекар (* 1784 г.) Йохан фон Фитцтум, руски генерал (* 1765 г.) Йохан Шефър, немски лекар (* 1753 г.) Карл Филип фон Бликсен-Финеке, шведски генерал (* 1750 г.) Лев Лобко, руски генерал (* 1779 г.) Мария Синявска, руска актриса (* 1762 г.) Матвей Спиридов, руски сенатор (* 1751 г.) Мир Умар, узбекски емир (* 1810 г.) Михаил Колпачкевич, полски поет (* ? г.) Михаил Миницки, руски капитан (* 1772 г.) Мунис Хорезми, узбекски писател (* 1778 г.) Никола Ковели, италиански геолог (* 1790 г.) Николай Воропанов, руски генерал (* ? г.) Николай Степанович Кошелевский, руски архитект (* 1758 г.) Павел Цизирев, руски генерал (* ? г.) Павел Цорн, руски генерал (* 1777 г.) Пьотър Желтухин, руски генерал (* 1777 г.) Пьотър Потоцки, полски генерал (* 1745 г.) Уилям Шилд, английски композитор (* 1754 г.) Феодосий Иванович Цац, руски адмирал (* ? г.) Филип Биченски, руски адмирал (* 1760 г.) Фьодор Падейски, руски генерал (* 1759 г.) Яковос Томбазис, гръцки търговец (* 1782 г.) 1 януари – Педро Бланко Сото, президент на Боливия (* 1795 г.) 2 януари – Луи-Симон Оже, френски журналист (* 1772 г.) 2 януари – Мелхиор Джойя, италиански писател (* 1767 г.) 3 януари – Ан Мари Розали Ламар, френска херцогиня (* 1765 г.) 6 януари – Йосеф Добровски, чешки филолог (* 1753 г.) 7 януари – Иван Князев, руски губернатор (* 1754 г.) 10 януари – Антон Вилхелм Страк, немски художник (* 1758 г.) 12 януари – Михаил Фишър, немски органист (* 1773 г.) 12 януари – Фридрих фон Шлегел, немски литературовед (* 1772 г.) 13 януари – Ибрахим Халфин, татарски просветител (* 1778 г.) 17 януари – Адам Мюлер, немски публицист (* 1779 г.) 27 януари – Анри Еврар, маркиз дьо Дрьо-Брезе, френски благородник (* 1762 г.) 27 януари – Луиджи Фортис, италиански свещеник (* 1748 г.) 29 януари – Йоаким Грабовски, руски епископ (* 1756 г.) 29 януари – Пол Барас, деец на Великата френска революция (* 1755 г.) 29 януари – Томоти Пикеринг, американски политик (* 1745 г.) 31 януари – Михаил Ахльостишев, руски генерал (* 1782 г.) 2 февруари – Олферт Фишър, датски офицер (* 1747 г.) 8 февруари – Кристобал Мендоса, президент на Венецуела (* 1772 г.) 10 февруари – Лъв XII, римски папа (* 1760 г.) 11 февруари – Александър Грибоедов, руски дворянин (* 1795 г.) 12 февруари – Фома Месер, руски генерал (* 1765 г.) 16 февруари – Александра Воейкова, руска художествена муза († 1795 г.) 16 февруари – Франсоа Госек, френски композитор († 1734 г.) 18 февруари – Йохан Георг Арнолд, немски поет (* 1780 г.) 19 февруари – Христиана Луиза от Насау-Узинген, немска херцогиня (* 1776 г.) 22 февруари – Адам Алберт фон Найперг, австрийски генерал (* 1775 г.) 24 февруари – Ян Стефани, полски композитор (* 1746 г.) 25 февруари – Джовани Торлония, първи принц ди Чивитела-Чези, италиански благородник (* 1755 г.) 26 февруари – Дмитрий Трощински, руски генерал (* 1749 г.) 26 февруари – Йохан Тишбейн, немски художник (* 1751 г.) 1 март – Фьодор Голубцов, руски политик (* 1758 г.) 2 март – Карл Готфрид Хаген, пруски химик (* 1749 г.) 5 март – Джон Адамс, английски мореплавател (* 1767 г.) 6 март – Пьотър Белински, полски сенатор (* 1754 г.) 11 март – Иван Орлай, руски лекар (* 1771 г.) 13 март – Мартин Ернст фон Стикс, немски преподавател (* 1759 г.) 15 март – Шарл Сезар де Дама, френски генерал (* 1758 г.) 18 март – Александър Ламет, френски политик (* 1760 г.) 23 март – Александър Рудзевич, руски генерал (* 1775 г.) 23 март – Ричард Солсбъри, английски ботаник (* 1761 г.) 24 март – Жан-Батист Кавеняк, френски революционер (* 1762 г.) 25 март – Егор Фукс, руски писател (* 1762 г.) 26 март – Каролина фон Хумболт, немска аристократка (* 1766 г.) 27 март – Александър Княжнин, руски генерал (* 1771 г.) 31 март – Доменик-Винсент Рамел-Ногаре, френски икономист (* 1760 г.) 2 април – Фридрих VI, немски аристократ (* 1769 г.) 6 април – Нилс Абел, норвежки математик (* 1802 г.) 14 април – Тимоти Метлек, американски революционер (* 1736 г.) 16 април – Йохан Шлун, руски писател (* 1768 г.) 23 април – Пиер Пол Анрион, френски политик (* 1742 г.) 25 април – Клод Антуан де Безиад, френски политик (* 1740 г.) 29 април – Марк Снаксарев, руски адмирал (* ? г.) 8 май – Мауро Джулиани, италиански композитор (* 1781 г.) 8 май – Чарлз Ебот, британски политик (* 1757 г.) 10 май – Томас Йънг, английски учен (* 1773 г.) 17 май – Джон Джей, американски политик (* 1745 г.) 18 май – Мария-Жозефа Саксонска, кралица на Испания (* 1803 г.) 19 май – Филаделф Риндин, руски генерал (* ? г.) 20 май – Франтишек Сапега, литовки генерал (* 1772 г.) 21 май – Петер I, немски херцог (* 1755 г.) 22 май – Фьодор Шаховски, руски княз (* 1796 г.) 25 май – Чарлз Гардинър, английски аристократ (* 1782 г.) 29 май – Хъмфри Дейви, английски химик (* 1778 г.) 30 май – Луи от Хохенлохе-Валденбург-Бартенщайн, френски маршал (* 1765 г.) 30 май – Филибер Жан-Батист франсоа Кюриал, френски генерал (* 1774 г.) 5 юни – Антон Пошман, руски писател (* 1758 г.) 5 юни – Сидор Баранов, руски общественик (* 1754 г.) 11 юни – Адолф Мюлнер, немски драматург (* 1774 г.) 11 юни – Алексей Гамен, руски генерал (* 1773 г.) 15 юни – Сергей Долгоруков, руски генерал (* 1769 г.) 22 юни – Пьотър Лодий, руски философ (* 1764 г.) 24 юни – Кирил Казанчовски, руски генерал (* 1760 г.) 27 юни – Джеймс Смитсън, английски химик (* 1765 г.) 28 юни – Джордж Панцер, немски ботаник (* 1755 г.) 30 юни – Жак Алексис Тюрио де ла Розиер, френски адвокат (* 1753 г.) 1 юли – Леонардо до Сакраменто, бразилски ботаник (* 1778 г.) 7 юли – Пиер Дюмануар, френски адмирал (* 1770 г.) 7 юли – Яков Абел, немски философ (* 1751 г.) 15 юли – Иван Пелт, руски учен (* 1780 г.) 23 юли – Войчех Богуславски, полски писател (* 1757 г.) 23 юли – Иван Бурцев, руски генерал (* 1794 г.) 26 юли – Александр Крилов, руски поет (* 1798 г.) 26 юли – Винсенте Сервантес, испански химик (* 1758 г.) август – Хосе Николас Бали, испански мисионер (* 1768 г.) 1 август – Пьотър Апрелев, руски генерал (* 1778 г.) 2 август – Николай Бекетов, руски икономист (* 1790 г.) 3 август – Осип Корицки, руски изобретател (* 1778 г.) 8 август – Ян Фрей, полски художник (* 1769 г.) 18 август – Бенедита Португалска, португалска инфанта (* 1746 г.) 25 август – Иван Сабанеев, руски генерал (* 1770 г.) 27 август – Карл Будберг, руски генерал (* 1775 г.) 4 септември – Валериан Мадатов, руски генерал (* 1782 г.) 5 септември – Пиер Дарю, френски генерал (* 1767 г.) 6 септември – Джузепе Ради, италиански ботаник (* 1770 г.) 12 септември – Хуан Игнасио Молина, чилийски свещеник († 1740 г.) 14 септември – Ювдейл Прайс, британски филолог († 1747 г.) 15 септември – Карл Фридрих Вилхелм фон Герсдорф, немски генерал († 1765 г.) 16 септември – Валериан Мадатов, арменски генерал († 1782 г.) 21 септември – Михаил Понсет, руски генерал († 1780 г.) 25 септември – Павел Голенищев-Кутузов, руски поет († 1767 г.) 27 септември – Пиетро Бетелини, италиански гравьор († 1763 г.) 28 септември – Николай Раевски, руски генерал († 1771 г.) 1 октомври – Каролина Улрика Амалия, немска принцеса (* 1753 г.) 8 октомври – Ивер Квистгард, датски историк (* 1767 г.) 12 октомври – Гаврил Веселитски, руски генерал († 1774 г.) 15 октомври – Джордж Доу, английски художник (* 1781 г.) 18 октомври – Дмитрий Тенишев, руски дворянин (* 1766 г.) 24 октомври – Луиза фон Хесен-Дармщат, немска принцеса (* 1761 г.) 28 октомври – Марк Булгари, руски дипломат (* 1794 г.) 29 октомври – Мария Анна Моцарт, най-възрастната сестра на Моцарт (* 1751 г.) 9 ноември – Жан-Ксавие Лефевр, френски композитор (* 1763 г.) 12 ноември – Жан-Батист Реньо, френски художник (* 1754 г.) 13 ноември – Сам Патч, американски каскадьор (* 1799 г.) 14 ноември – Луи Никола Воклен, френски химик (* 1763 г.) 14 ноември – Мария Беатриса д’Есте, италианска херцогиня (* 1750 г.) 17 ноември – Екатерина Волконска, руска графиня (* 1754 г.) 19 ноември – Дмитрий Бутурлин, руски сенатор (* 1763 г.) 20 ноември – Елизабет Росел, френски астроном (* 1765 г.) 25 ноември – Мария Тереза фон Артнер, австрийска поетеса (* 1772 г.) декември – Чарлс Бризбейн, британски адмирал (* 1769 г.) 3 декември – Егор Криштафович, руски генерал (* 1769 г.) 4 декември – Анна Бунина, руска поетеса (* 1774 г.) 4 декември – Антон Лосев, руски архитект (* 1765 г.) 6 декември – Балцар фон Платен, шведски инженер (* 1766 г.) 6 декември – Ян Воронич, полски свещеник (* 1757 г.) 14 декември – Едуард Готлиб, руски професор (* 1788 г.) 14 декември – Луиджи Маркези, италиански певец (* 1754 г.) 18 декември – Жан-Батист Ламарк, френски биолог (* 1744 г.) 25 декември – Иван Жиров, руски генерал (* 1765 г.) 29 декември – Хенриета Насау-Вайлбург, австрийска херцогиня (* 1797 г.) 30 декември – Алексей Куракин, руски генерал (* 1759 г.) Вижте също Календара за тази година


text: Събития Френска окупация на Алжир. 4 октомври – Белгия се обявява за независима държава от Холандия. 20 декември – Независимостта на Белгия е призната от Великите сили. 31 август – Едуин Биърд Бадинг получава патент за изобретяването на косачката. Родени Панайот Хитов, български революционер Перестю, валиде султан Виктор Румпелмайер, австрийски архитект Петър Арабаджията, български революционер Филип Тотю, български хайдутин и революционер 18 януари – Григор Пърличев, български възрожденец, писател и преводач 8 февруари – Абдул Азис, султан на Османската империя 15 март – Паул фон Хайзе, немски писател, поет, драматург 12 май г. – Алексей Саврасов, руски художник-пейзажист, передвижник († 1897 г.) 20 май г. – Ектор Мало, френски писател 8 юли – Александра Йосифовна, велика руска княгиня 18 август – Франц Йозеф, император на Австро-Унгария 8 септември – Фредерик Мистрал, френски поет 15 септември – Порфирио Диас, мексикански политик 3 декември – Фредерик Лейтън, английски художник 10 декември – Емили Дикинсън, американска поетеса Починали 22 януари – Анастасиос Каратасос, гръцки революционер 17 март – Лоран Сен Сир, френски маршал 6 април – Уилям Хамилтън, британски дипломат и археолог 16 май – Жан Батист Жозеф Фурие, френски математик и физик 26 юни – Джордж IV, британски крал 26 август – Карл-Фридрих Фален, шведски учен 15 септември – Уилям Хъскисън, британски политик 8 декември – Бенжамен Констан, швейцарски писател 17 декември – Симон Боливар, латиноамерикански революционер Вижте също: календара за тази година


text: Събития 19 ноември – Велика Колумбия окончателно се разпада на Нова Гранада, Венецуела и Еквадор. 27 декември – Чарлс Дарвин започва историческото си пътешествие с кораба Бийгъл. Родени Игнаций Донъли, ирландско-американски учен, конгресмен в САЩ, писател 15 февруари – Николай Ге, руски художник, передвижник († 1894 г.) 13 юни – Джеймс Кларк Максуел, шотландски физик 8 юли – Джон Пембъртън, американски фармацевт 10 юли – Камий Писаро, френски импресионист 8 август – Николай Николаевич, велик княз на Русия 12 август – Елена Блаватска, руска теософка 8 септември – Вилхелм Раабе, немски белетрист и художник († 1910 г.) 6 октомври – Рихард Дедекинд, немски математик Починали 21 януари – Ахим фон Арним, писател 2 юни – Константин Павлович, велик княз на Русия 29 юни – Хайнрих Фридрих Карл, 30 август – Луиза Сакс-Гота-Алтенбургска, херцогина на Сакс-Кобург и Гота 14 ноември – Георг Вилхелм Фридрих Хегел, немски философ 16 ноември – Карл фон Клаузевиц, пруски военен стратег и теоретик Вижте също: календара за тази година


text: Събития Родени Осман паша, османски офицер Мелетий Софийски, български духовник Неофит VIII Константинополски, цариградски патриарх Стоян Костов, български просветен деец 6 януари – Гюстав Доре, Художник и гравьор 13 януари – Хорейшо Алджър, американски писател 23 януари – Едуард Мане, френски художник 23 януари – Едуар Мане, френски художник 27 януари – Луис Карол, британски писател и математик 27 януари – Артър Хюс, британски художник 29 януари – Николай Игнатиев, руски дипломат 10 март – Георги Ангелиев, български революционер 19 април – Хосе Ечегарай, испански драматург 10 юни – Николаус Ото, немски изобретател 23 юни – Павел Чистяков, руски художник и преподавател 5 август – Апостол Маргарит, арумънски просветител 16 август – Вилхелм Вунт, германски психолог 29 септември – Йоахим Опенхайм, еврейски равин 6 ноември – Михаил Николаевич, велик княз на Русия 29 ноември – Луиза Мей Олкът, 8 декември – Бьорнстерн Бьорнсон, норвежки писател 8 декември – Бьорнстерне Бьорнсон, норвежки писател 15 декември – Густав Айфел, френски инженер 30 декември – Михаил Константинович Клодт, руски художник, пейзажист († 1902 г.) Починали Андрю Бел, британски педагог 4 март – Жан-Франсоа Шамполион, френски египтолог 10 март – Муцио Клементи, Английски пианист-виртуоз, композитор и клавирен педагог от италиански произход 22 март – Йохан Волфганг фон Гьоте, немски писател 15 май – Карл Фридрих Целтер, немски композитор 31 май – Еварист Галоа, френски математик 10 юни – Мануел Гарсия (баща), испански оперен певец, композитор и педагог (р. 1775 г.) 21 юни – Амалия фон Хесен-Дармщат, германска принцеса 22 юли – Наполеон II, 17 август – Пиер Домени, френски офицер 23 август – Йохан Георг Ваглер, германски зоолог 24 август – Никола Леонар Сади Карно, френски физик 21 септември – Уолтър Скот, шотландски романист и поет 15 ноември – Жан-Батист Сей, френски икономист Вижте също: календара за тази година


text: Събития 25 ноември – Земетресение в Суматра, Индонезия Родени Казимир Ернрот, руски генерал Александър Нелидов, руски дипломат Георги Вълкович, български лекар и политик Пьотър Гресер, руски офицер Феликс Бракмон, френски художник и гравьор Хараламби Натов, български свещеник и просветител 19 януари – Ели Дюкомен, швейцарски политик 28 март – Нил Попов, руски историк 2 април – Август Александър Ярнефелт, руски офицер 4 май – Валерий Якоби, руски художник († 1902 г.) 7 май – Йоханес Брамс, немски композитор и пианист 20 юни – Леон Бона, френски художник 28 август – Едуард Бърн-Джоунс, британски художник 20 септември – Ернесто Теодоро Монета, италиански политик 2 октомври – Вито Позитано, италиански дипломат 18 октомври – Васил Попович, български писател 21 октомври – Алфред Нобел, шведски преприемач 10 ноември – Добри Войников 11 ноември – Леандър Леге, френски дипломат 12 ноември – Александър Бородин, руски композитор 19 ноември – Вилхелм Дилтай, немски философ 6 декември – Джон Сингълтън Мосби, американски военен Починали 5 юли – Жозеф Ниепс, френски изобретател 11 юли – Яган, австралийски военачалник 29 септември – Фернандо VII, крал на Испания Вижте също: календара за тази година


text: 1834 (MDCCCXXXIV) година е обикновена година, започваща в сряда според Григорианския календар. Събития 16 октомври – Пожар унищожава по-голямата част от оригиналната сграда на Уестминстърския дворец (парламента) в Лондон. Родени Бранислав Велешки, български революционер († 1919 г.) Георги Бабаджанов, български революционер († 1894 г.) Спиро Джеров, български революционер († 1868 г.) Лев Каменев – руски художник, пейзажист († 1886 г.) 2 януари – Тодор Бурмов, български политик († 1906 г.) 18 януари – Йоаким III, константинополски патриарх († 1912 г.) 27 януари – Димитрий Менделеев, руски химик (нов стил 8 февруари) († 1907 г.) 1 февруари – Кузман Шапкарев, български книжовник и фолклорист († 1909 г.) 16 февруари – Ернст Хекел, немски естественик († 1919 г.) 17 март – Готлиб Даймлер, германски инженер († 1900 г.) 21 март – Иван Найденов, български публицист († 1910 г.) 24 март – Уилям Морис, английски дизайнер, художник, писател и социалист († 1896 г.) 7 април – Григорий Мясоедов, руски художник, передвижник († 1911 г.) 30 април – Джон Лъбок, английски археолог, политик и естественик († 1913 г.) 19 юли – Едгар Дега, френски художник, импресионист († 1917 г.) 5 август – Евалд Херинг, германски физиолог († 1918 г.) 26 септември – Димитър Павлович, български лекар († 1911 г.) 15 октомври – Петър Оджаков, български просветен деец († 1916 г.) 13 ноември – Николай Столетов, руски офицер († 1912 г.) 30 декември – Ернст Равенщайн, немско-британски географ († 1913 г.) Починали 12 февруари – Фридрих Шлайермахер, германски теолог (р. 1768 г.) 25 юли – Самюъл Колридж, английски поет (р. 1772 г.) 10 септември – Хрисант Константинополски, цариградски патриарх (р. 1768 г.) 24 септември – Педру I, император на Бразилия (р. 1798 г.) 23 декември – Томас Малтус, британски учен – икономист и социолог (р. 1766 г.) Вижте също: календара за тази година


text: Събития 1 декември – Ханс Кристиан Андерсен издава първата си книга с приказки. Решителни българи от Търново подготвят Велчовата завера. Габровското училище било открито. Родени Манолаки Ташев, български политик Станка Николица-Спасо-Еленина, българска книжовничка, преводачка и поетеса Христо Македонски, български революционер и войвода август – Цани Гинчев, български писател 9 януари – Ивасаки Ятаро, японски финансист и индустриалец 18 януари – Цезар Кюи, руски композитор († 1918) 15 февруари – Димитриос Викелас, гръцки бизнесмен 25 февруари – Масайоши Мацуката, Министър-председател на Япония 11 март – Алексей Корзухин, руски художник, передвижник († 1894 г.) 15 март – Едуард Щраус, австрийски композитор 9 април – Леополд II, крал на белгийците 7 юли – Бачо Киро, български учител, революционер, книжовник, историк, читалищен деец и фолклорист 27 юли – Джозуе Кардучи, италиански поет 27 юли – Илия Цанов, български политик 5 август – Кристиан Вагнер, немски писател († 1918 г.) 10 септември – Тодор Икономов, български политик 17 септември – Михаил Петрович Клодт, руски художник, передвижник († 1914 г.) 9 октомври – Камий Сен-Санс, френски композитор 25 ноември – Андрю Карнеги, американски бизнесмен и филантроп († 1919) 29 ноември – Цъси, императрица на Китай 30 ноември – Марк Твен, американски писател 9 декември – Николай Павлович, български художник и литограф († 1894) Починали 2 март – Франц II, император на Свещената Римска империя и първи император на Австрийската империя 8 април – Вилхелм фон Хумболт, германски филолог, философ, лингвист и държавник 23 септември – Винченцо Белини, италиански композитор 21 ноември – Сеишу Ханаока, японски лекар 5 декември – Аугуст фон Платен, немски поет (р. 1796 г.) Вижте също: календара за тази година


text: Събития Родени Анастасиос Пихеон, гръцки революционер († 1913 г.) Нестор Марков, български просветен деец († 1916 г.) Поп Грую Бански, български духовник и революционер († 1908 г.) Теодосий Икономов, български просветен деец († 1871/1872 г.) 8 януари – Лорънс Алма-Тадема, британски художник († 1912 г.) 18 февруари – Шри Рамакришна, Индийски гуру († 1886 г.) 21 февруари – Лео Делиб, френски композитор († 1891 г.) 16 май – Димитри Атанасеску, арумънски просветител († 1907 г.) 17 май – Вилхелм Щайниц, австро-американски шахматист и първи световен шампион по шах (1866 – 1894) († 1900 г.) 12 октомври – Нико Попов, първи кмет на Бургас († 1905 г.) Починали 27 януари – Вилхелмина от Баден, Велика херцогиня на Хесен 10 юни – Андре-Мари Ампер, френски физик, математик и естествоизпитател 1 юли – Феликс дьо Божур, френски дипломат 2 септември – Уилям Хенри, английски химик 5 септември – Фердинанд Раймунд, австрийски драматург (* 1790 г.) 17 септември – Антоан-Лоран дьо Жусийо, френски ботаник 23 септември – Мария Малибран, испанска оперна певица 6 ноември – Шарл X, крал на Франция 30 ноември – Пиер-Симон Жирар, френски инженер Вижте също: календара за тази година


text: Събития Уилям Проктър и Джеймс Гембъл основават „Проктър и Гембъл“ Родени ? – Пиер Огюст Кот, френски художник Марко Балабанов, български политик Ангел Обретенов, български революционер Иван Касабов, български революционер Мирон Бешков, български общественик Стефан Сливков, български революционер и политик Цачо Шишков, български доброволец 23 февруари – Димитър Душанов, български книжовник, преводач 21 април – Фредрик Байер, датски политик 29 април – Жорж Буланже, френски генерал 27 май – Иван Крамской, руски художник и критик 22 юни – Пол Чарлс Морфи, американски шахматист 22 юни – Пол Морфи, американски шахматист 18 юли – Васил Левски, български революционер и национален герой (стар стил – 6 юли) 11 август – Сади Карно, Президент на Франция 14 декември – Марин Калугеров, български духовник 24 декември – Елизабет Баварска (Сиси), австрийска императрица Починали 11 януари – Франсоа Жерар, френски художник 29 януари – Александър Пушкин, руски писател (нов стил: 10 февруари) 19 февруари – Георг Бюхнер, немски писател 31 март – Джон Констабъл, английски художник 5 май – Николо Дзингарели, италиански композитор (р. 1752 г.) 20 юни – Уилям IV, крал на Великобритания 8 октомври – Шарл Фурие, 17 октомври – Йохан Непомук Хумел, именит музикант от епоха на преход 26 октомври – Артър Улф, английски инженер Вижте също: календара за тази година


text: Събития Родени Марин Дринов, български историк Сюлейман паша, османски офицер Агапий Войнов, български просветен деец Андрей Стоянов, български политик Методий Кусев, български духовник Христо Иванов-Големия, български революционер и политик 25 януари – Юлия Вревска, руска баронеса 9 февруари – Ивлин Ууд, британски фелдмаршал 16 февруари – Шигенобу Окума, Министър-председател на Япония 5 април – Тодораки Пешов, български политик 16 април – Ернест Солвей, белгийски химик 22 април – Аритомо Ямагата, Министър-председател на Япония 28 април – Тобиас Михаел Карел Асер, холандски политик 6 юни – Томас Глоувър, шотландски търговец 6 юли – Ватрослав Ягич, хърватски славист 8 юли – Фердинанд фон Цепелин, Германски граф, генерал и авиоконструктор 8 октомври – Джон Хей, американски политик 25 октомври – Жорж Бизе, френски композитор Починали 17 май – Шарл Морис дьо Талейран, френски политик 19 юли – Пиер Луи Дюлон, френски физик и химик 21 август – Аделберт фон Шамисо, немски писател и учен 22 септември – Салих Ага, 24 октомври – Джоузеф Ланкастър, английски учител 20 декември – Франсоа Пуквил, френски дипломат и учен Вижте също: календара за тази година