text: 23 май е 143-тият ден в годината според григорианския календар (144-ти през високосна). Остават 222 дни до края на годината. Събития 1430 г. – Жана д'Арк попада в плен на бургундите, докато се опитва да освободи Компиен. 1498 г. – Джироламо Савонарола, италиански духовник и политически реформатор, е обесен и изгорен на клада. 1555 г. – Кардинал Джампиетро Карафа е избран за папа и приема името Павел IV. 1592 г. – Във Венеция Инквизицията арестува италианския философ Джордано Бруно, обвинен в ерес. 1618 г. – Състои се втора Пражка дефенестрация, която предизвиква Тридесетгодишната война. 1785 г. – В писмо до приятел Бенджамин Франклин споделя идеята си за бифокалните очила. 1805 г. – Наполеон Бонапарт е коронован за крал на Италия в Миланската катедрала. 1877 г. – Провъзгласена е пълната независимост на Обединеното княжество Влахия и Молдавия от Османската империя. 1880 г. – Приет е първият Закон за административното деление на Княжество България, с който се закриват губерниите. 1900 г. – Избухва бунт против натуралния десятък в Дуранкулак, Балчишко (дн. община Шабла). 1907 г. – Открита е жп линията Зимница – Сливен (24 км). 1915 г. – Първата световна война: Италия обявява война на Австро-Унгария и се присъединява към Антантата. 1928 г. – Италианският изследовател Умберто Нобиле прави опит да достигне Северния полюс с дирижабъл; на връщане машината претърпява катастрофа и при спасителните работи загива Руал Амундсен. 1930 г. – В СССР е връчен за първи път най-високият орден – Ленин. 1934 г. – Бони и Клайд – известна двойка американски гангстери, са убити при престрелка с полицията. 1945 г. – Втора световна война: Ръководителят на СС Хайнрих Химлер се самоубива, след като е задържан от Съюзниците. 1945 г. – Уинстън Чърчил подава оставка като министър-председател на Великобритания. 1949 г. – С обявяването на Основния закон на Федерална република Германия е създадена Западна Германия. 1969 г. – Британската група The Who издава първата в света рок опера – Tommy. 1977 г. – При два терористични акта в Холандия похитители вземат над 100 заложници в начално училище и отвличат влак с около 80 пътници. 1988 г. – Състои се прощалният футболен мач на френския футболист Мишел Платини. 1988 г. – Състои се премиерата на българската комедия Ако можеш, забрави. 1994 г. – По време на ислямското богомолство Хадж в Мека, при изпълняване на опасния ритуал Прогонване на дявола с камъни паника става причина за загиването на 270 пилигрими. 1995 г. – Sun Microsystems представя езика за програмиране Java. 2002 г. – Започва Апостолическото поклонничество на папа Йоан Павел II в България. 2010 г. – Основан е Музеят на македонската борба в град Костур, Гърция. Родени 1052 г. – Филип I, крал на Франция († 1108 г.) 1707 г. – Карл Линей, шведски ботаник († 1778 г.) 1734 г. – Франц Месмер, австрийски лекар († 1815 г.) 1799 г. – Томас Худ, британски сатирик († 1845 г.) 1842 г. – Мария Конопницка, полска поетеса († 1910 г.) 1847 г. – Михаил Греков, български революционер († 1922 г.) 1848 г. – Константин Варламов, руски артист († 1915 г.) 1848 г. – Ото Лилиентал, германски изобретател († 1896 г.) 1854 г. – Иван Димитриев Гешов, български политик († 1934 г.) 1860 г. – Ярослав Вешин, български художник († 1915 г.) 1862 г. – Херман Обрист, швейцарски художник († 1927 г.) 1883 г. – Дъглас Феърбанкс, американски актьор († 1939 г.) 1891 г. – Пер Лагерквист, шведски писател, Нобелов лауреат през 1951 г. (* 1974 г.) 1891 г. – Иля Рабинович, руски шахматист († 1942 г.) 1900 г. – Ханс Франк, немски политик († 1946 г.) 1903 г. – Олга Кирчева, българска актриса († 1978 г.) 1908 г. – Джон Бардийн, американски физик, Нобелов лауреат през 1956 и 1972 г. († 1991 г.) 1911 г. – Паул Майер, германски духовник († 2010 г.) 1912 г. – Влади Симеонов, български диригент († 1990 г.) 1912 г. – Яна Язова, българска поетеса († 1974 г.) 1921 г. – Григорий Чухрай, руски режисьор († 2001 г.) 1921 г. – Джеймс Блиш, американски писател († 1975 г.) 1923 г. – Ула Якобсон, шведска актриса († 1982 г.) 1925 г. – Джошуа Лидърбърг, американски генетик, Нобелов лауреат през 1958 г. († 2008 г.) 1926 г. – Николай Антонов, български писател († ? г.) 1928 г. – Мила Павлова, българска актриса († 1963 г.) 1932 г. – Емилия Радева, българска актриса 2023 1941 г. – Кръстю Пастухов, български журналист († 2017 г.) 1941 г. – Мариана Аламанчева, българска актриса († 2018 г.) 1944 г. – Мартин Полак, немски писател 1949 г. – Алан Гарсия, перуански политик († 2019 г.) 1951 г. – Анатоли Карпов, руски шахматист 1954 г. – Бойко Станкушев, български журналист 1960 г. – Асен Златев, български щангист 1960 г. – Стилиян Йотов, български философ 1963 г. – Укио Катаяма, японски пилот от Ф1 1967 г. – Фил Селуей, британски барабанист 1972 г. – Бурак Хакъ, турски актьор 1972 г. – Рубенс Барикело, бразилски пилот от Формула 1 1974 г. – Джуъл Килчър, американска певица 1977 г. – Елисавета Белобрадова, българска юристка и политик 1986 г. – Йоанна Драгнева, българска поп певица Починали 1498 г. – Джироламо Савонарола, италиански свещеник (* 1452 г.) 1524 г. – Исмаил I, шах на Персия (* 1487 г.) 1701 г. – Уилям Кид, известен шотландски капер (* 1645 г.) 1857 г. – Огюстен Луи Коши, френски математик (* 1789 г.) 1871 г. – Ярослав Домбровски, полски революционер (* 1836 г.) 1871 г. – Ернест Хофман, руски геолог (* 1801 г.) 1883 г. – Циприан Норвид, полски поет (* 1821 г.) 1886 г. – Леополд фон Ранке, германски историк (* 1795 г.) 1895 г. – Йоханес Дайкер, германски художник (* 1822 г.) 1906 г. – Хенрик Ибсен, норвежки драматург (* 1828 г.) 1937 г. – Джон Рокфелер, американски мултимилионер (* 1839 г.) 1942 г. – Чарлз Робърт Ашби, английски архитект, дизайнер и предприемач (* 1863) 1943 г. – Христо Кърпачев, български поет, публицист и партизанин (* 1911 г.) 1943 г. – Емануил Попдимитров, български поет и писател (* 1885 г.) 1944 г. – Дичо Петров, български офицер (* 1919 г.) 1945 г. – Хайнрих Химлер, началник на СС и германската полиция (* 1900 г.) 1947 г. – Шарл-Фердинан Рамю, швейцарски писател (* 1878 г.) 1986 г. – Стърлинг Хейдън, американски актьор (* 1916 г.) 1999 г. – Оуен Харт, канадски кечист (* 1965 г.) 2001 г. – Борис Гюдеров, български волейболист (* 1927 г.) 2009 г. – Но Му-хен, президент на Република Корея (* 1946 г.) 2012 г. – Валентин Церовски, български политик (* 1956 г.) 2013 г. – Димитър Овчаров, български археолог и изкуствовед (* 1931 г.) 2017 г. – Константин Маркианополски, висш български православен духовник (епископ) (* 1941 г.) Празници Световен ден за защита на морските костенурки Празник на Националната разузнавателна служба (от 2006 г.) България – Празник на селата Мокреш и Долна Вереница Азербайджан – Ден на Министерството на околната среда и природните ресурси Южна Каролина, САЩ – Ден на държавността Ямайка – Ден на труда 523


source: wikipedia

text: 24 май е 144-тият ден в годината според григорианския календар (145-и през високосна година). Остават 221 дни до края на годината. Според църковния календар денят на св. св. Кирил и Методий, създали първообраза на българската писменост – глаголицата, която е и славянска писменост, се чества на 11 май. Глаголицата претърпява своеобразни промени, докато се оформи в сегашния си вид – кирилица, на която се пише на български, македонски, руски, украински, сръбски и други езици. Кирилицата е официална азбука в Монголия и в някои републики от бившия Съветски съюз, а до 19 век се е ползвала и в Румъния. Свързването на датата 24 май с Ден на светите братя Кирил и Методий, на българската азбука, просвета и култура и на славянската книжовност произлиза от това, че след 1916 г., когато в България е установен Григорианския календар като държавен, граждански календар, денят на св. св. Кирил и Методий, отбелязван от Българската православна църква на датата 11 май по църковния литургичен календар, се пада на 24 май по държавния и така тази дата добива по-голяма гражданственост. След 1968 г. църквата чества св. св. Кирил и Методий на 11 май и така 24 май остава само Ден на българската просвета и култура и на славянската писменост. Събития 1798 г. – Започва ирландско въстание за независимост от Англия. 1819 г. – Американският колесен параход „Савана“ се отправя на път за Европа и става първият параход, пресякъл Атлантическия океан. 1832 г. – Гърция е обявена за кралство. 1844 г. – От Вашингтон до Балтимор е изпратено първото телеграфно съобщение при използване на морзовата азбука със съдържание „Какво е сътворил Господ?“. 1851 г. – В Пловдив за първи път публично се честват св. св. Кирил и Методий; денят по-късно започва да празнува като Ден на българската просвета и култура и на славянската писменост. 1883 г. – В Ню Йорк е открит известният Бруклински мост – най-големият висящ мост към това време. 1899 г. – В Бостън е открит първият многоетажен покрит паркинг в САЩ. 1900 г. – Великобритания анексира Орания по време на Втората англо-бурска война. 1900 г. – В Русия е пуснат на вода крайцерът Аврора, станал по-късно символ на Октомврийската революция. 1914 г. – Официално е регистриран ПФК Левски (София). 1915 г. – Първата световна война: Италия обявява война на Австро-Унгария. 1924 г. – Създадена е Българската федерация по лека атлетика. 1928 г. – Провежда се учредителна конференция на Работнически младежки съюз (РМС). 1940 г. – Американският авиоконструктор от украински произход Игор Сикорски осъществява първия успешен полет на еднороторен хеликоптер. 1943 г. – Втората световна война: Доктор Йозеф Менгеле заема поста лекар на концлагера Освиенцим. 1949 г. – В Народна република България е учредена Димитровска награда, която се дава за „значителни постижения и заслуги“ в науката, изкуството и културата. 1956 г. – В Лугано (Швейцария) е проведен първият телевизионен песенен конкурс Песен на Евровизия. 1975 г. – Пред Народната библиотека в София е открит паметникът на св. св. Кирил и Методий. 1976 г. – Започват редовните полети с Конкорд между Лондон и Ню Йорк. 1981 г. – Екип от астрономи, включващ Харолд Ретсема, Уилям Хубарт, Лари Лебовски, Дейвид Толен и др., открива Протей – спътник на Нептун. 2000 г. – Израел прекратява 22-годишната си окупация на Южен Ливан. 2002 г. – Джордж Уокър Буш и Владимир Путин подписват в Москва договор за съкращаване на стратегическите оръжия, известен като „Московски договор“ или „SORT“. 2010 г. – Уикипедия на български език достига своите първи 100 000 статии. 2014 г. – провежда се финалът на Шампионската лига за сезон 2013/2014 в Лисабон между отборите на Реал Мадрид и Атлетико Мадрид. Родени 15 г. пр.н.е. – Германик Юлий Цезар, член на Юлиево-Клавдиевата династия на Римската империя († 19 г.) 1494 г. – Понтормо, италиански художник († 1557 г.) 1544 г. – Уилям Гилбърт, английски физик († 1603 г.) 1686 г. – Габриел Фаренхайт, германски физик († 1736 г.) 1743 г. – Жан-Пол Марат, френски революционер († 1793 г.) 1763 г. – Пиер Шомет, френски политик(† 1794 г.) 1803 г. – Александер фон Нордман, финландски зоолог († 1866 г.) 1803 г. – Шарл Люсиен Бонапарт, френски зоолог († 1857 г.) 1819 г. – Виктория, кралица на Обединеното кралство († 1901 г.) 1854 г. – Лудвиг Александър фон Батенберг, първи маркиз на Милфорд Хейвън († 1921 г.) 1861 г. – Алберт Питър Лоу, канадски геолог († 1942 г.) 1869 г. – Йордан Павлов, български политик († 1959 г.) 1876 г. – Сава Огнянов, български актьор († 1933 г.) 1880 г. – Пиетро Малети, италиански офицер († 1940 г.) 1885 г. – Методий Лолов, български журналист († 1959 г.) 1897 г. – Лазар Станев, български политически деец († 1938 г.) 1901 г. – Хосе Насаси, уругвайски футболист († 1968 г.) 1905 г. – Михаил Шолохов, руски писател, Нобелов лауреат през 1965 г. († 1984 г.) 1911 г. – У Не Вин, политически деятел на Мианмар († 2002 г.) 1927 г. – Клод Аб, френски футболист († 2008 г.) 1931 г. – Майкъл Лонсдейл, френски актьор († 2020 г.) 1932 г. – Кирил Ракаров, български футболист († 2006 г.) 1932 г. – Кирил Серафимов, български физик († 1993 г.) 1934 г. – Кирил Господинов, български актьор († 2003 г.) 1940 г. – Йосиф Бродски, руски поет, Нобелов лауреат през 1987 г. († 1996 г.) 1940 г. – Кристоф Волф, германски музиколог 1940 г. – Христина Лютова, българска народна певица († 2020 г.) 1941 г. – Боб Дилън, американски музикант 1945 г. – Присила Пресли, американска актриса 1952 г. – Антон Сираков, български политик и адвокат 1953 г. – Алфред Молина, британски актьор 1954 г. – Райналд Гьоц, германски писател 1960 г. – Миглена Тачева, български политик 1962 г. – Никола Поповски, македонски политик 1963 г. – Иван Капели, италиански пилот от Формула 1 1963 г. – Майкъл Шейбон, американски писател 1966 г. – Ерик Кантона, френски футболист и актьор 1972 г. – Лор Сенклер, френска порноактриса 1973 г. – Руслана Лижичко, украинска певица 1973 г. – Кирил Вълчев, български юрист и журналист 1987 г. – Тома Здравков, български певец Починали 1153 г. – Дейвид I, крал на Шотландия (* 1084 г.) 1543 г. – Николай Коперник, полски астроном (* 1473 г.) 1725 г. – Джонатан Уайлд, английски престъпник (* 1683 г.) 1848 г. – Анете фон Дросте-Хюлзхоф, германска поетеса (* 1797 г.) 1883 г. – Абдел Кадир, алжирски политически лидер (* 1808 г.) 1919 г. – Амадо Нерво, мексикански поет (* 1870 г.) 1934 г. – Иван Караджов, български революционер († 1875 г.) 1936 г. – Клаудия Муцио, италианска певица (* 1889 г.) 1945 г. – Роберт Ритер фон Грайм, германски фелдмаршал (* 1892 г.) 1949 г. – Алексей Шчусев, руски архитект (* 1873 г.) 1959 г. – Джон Фостър Дълес, американски политик (* 1888 г.) 1974 г. – Дюк Елингтън, американски композитор (* 1899 г.) 1977 г. – Мара Цибулка, българска певица (* 1891 г.) 1988 г. – Алексей Лосев, (* 1893 г.) 1988 г. – Серафим Северняк, български писател (* 1930 г.) 1991 г. – Тодор Шошев, български общественик (* 1918 г.) 2005 г. – Карл Амери, германски писател (* 1922 г.) 2007 г. – Волфганг Бехлер, германски поет (* 1925 г.) 2010 г. – Пол Грей, басист на американската неометъл група Слипнот (* 1972 г.) 2023 г. – Тина Търнър, американска певица и киноактриса (* 1939 г.) Празници Европейски ден на парковете Бермудски острови – Ден на националните герои (първоначално е честван като Ден на кралица Виктория, национален празник) Бразилия – Национален празник на кафето България – Ден на светите братя Кирил и Методий, на българската азбука, просвета и култура и на славянската книжовност България – Празник на народните читалища (от 1990 г.) България – Ден на българската журналистика (от 1990 г.) България – Празник на Тракийския университет (от 1995 г.) България – Празник на Балчик, Благоевград, Велики Преслав, Девня, Долни Чифлик, Кубрат, Тополовград, Чепеларе, Маджарово, Сливница и на селата, Нова Черна , Александрово, Аспарухово, Винище, Горна Ковачица, Долна Рикса, Долно Линево, Дондуково, Еловица, Септемврийци, Нова Шипка, Бабук, Сеноклас Еритрея – Ден на независимостта (от Етиопия, 1993 г., национален празник) Русия – Ден на славянската писменост и култура Източници 524


text: 25 май е 145-ият ден в годината според григорианския календар (146-и през високосна година). Остават 220 дни до края на годината. Събития 1572 г. – Григорий XIII е избран за папа. 1659 г. – Ричард Кромуел се отказва от титлата си Лорд-протектор (държавен глава) на Англия, което е начало на едногодишен републикански период в държавното управление. 1787 г. – Във Филаделфия започва работа Конституционен конвент, който има за задача да изработи Конституцията на САЩ. 1807 г. – В Константинопол избухва бунт на ямаците. 1848 г. – В САЩ е открит първият в света универсален магазин. 1865 г. – При експлозия на склад за боеприпаси в Алабама (САЩ) загиват 300 души. 1869 г. – Тържествено е открита сградата на Виенската държавна опера с „Дон Жуан“ на Моцарт. 1872 г. – Иларион Макариополски е избран за търновски митрополит. 1876 г. – В Тетевенския Балкан при засада е убит Георги Бенковски, водач на Априлското въстание. 1895 г. – Писателят Оскар Уайлд е осъден от лондонския съд на две години каторжен труд за „крайно непристойно поведение с други лица от мъжки пол“. 1905 г. – Основан е италианския АС Лукезе-Либертас. 1907 г. – Във Финландия за първи път в света жени вземат участие в заседание на парламента. 1908 г. – В България се провеждат избори за XIV обикновено народно събрание, спечелени от Демократическата партия. 1915 г. – Първата световна война: Приключва втората битка за Ипр, в която загиват 105 хил. души. 1919 г. – По време на XXII си конгрес БРСДП (т.с.) се преименува на БКП (т.с.) и приема курс към болшевизация. 1926 г. – Ръководителят на украинското правителство в изгнание на Украинската народна република – Симон Петлюра е застрелян демонстративно на улица в Париж. 1933 г. – Осъществен е първият полет на чехословашки изтребител биплан Avia B-534. 1946 г. – Йордания официално провъзгласява независимостта си от Великобритания и за крал е провъзгласен Абдула I. 1953 г. – От университета в Хюстън започва излъчване на първия телевизионен канал в САЩ. 1953 г. – САЩ извършва първия си и единствен опит с артилерийски атомен снаряд. 1961 г. – Програма Аполо: Президентът на САЩ Джон Кенеди излага пред Конгреса идеята за космическата програма Аполо – Човек на Луната. 1961 г. – Кралят на Йордания Хюсеин се жени за втори път – с англичанката Антоанет Арвил Гардинър, която приема исляма и името Муна ал-Хюсеин (майка на сегашния крал Абдула II). 1963 г. – В Адис Абеба (Етиопия) е учредена Организацията за африканско единство. 1963 г. – Открит е язовир „Тополница“. 1972 г. – В Москва е подписан Съветско-американски договор за ограничаване на системите за противоракетна отбрана (ПРО). 1977 г. – Състои се премиерата на филма Междузвездни войни (преименуван на Междузвездни войни: Епизод IV – Нова надежда през 1981 г.). 1978 г. – Започва строежът на Народния дворец на културата в София. 1979 г. – Самолет McDonnell Douglas на американските авиолинии катастрофира по време на излитане от летището в Чикаго, загиват 271 пътници на борда и двама души на земята. 1985 г. – Бангладеш попада под ударите на тропически циклон, който отнема живота на около 10 хил. души. 1986 г. – Близо 7 милиона души участват в инициативата Ръце около Америка за набиране на средства за гладните и бездомни хора в САЩ, образувайки линия през страната. 1994 г. – В Русия след 18-годишно изгнание се завръща писателят Александър Солженицин. 1995 г. – В Босна и Херцеговина армията на автономната Република Сръбска обстрелва струпали се младежи – загиват 72 и са ранени 200 души. 1997 г. – В Сиера Леоне с военен преврат е отстранен президентът Ахмад Тежан Кабах и властта е взета от майор Джони Пол Коромах. 2001 г. – Американците Шерман Бул (64 г.) и Ерик Вайхенмайър (32 г.) стават най-възрастният човек и първият сляп човек, покорили връх Еверест. 2002 г. – Самолет Боинг 747-200 на Китайските авиолинии се разбива в Тайванския пролив, загиват 225 души. 2005 г. – Българска народна банка пуска разменна монета от 50 стотинки. 2008 г. – Космическият апарат на НАСА „Феникс“ каца успешно близо до северния полюс на Марс. 2009 г. – Северна Корея провежда втори ядрен опит, с което създава напрежение в международната общност. 2013 г. – Открит е паметник на Вълкана Стоянова в родното ѝ село Люлин (област Ямбол). 2014 г. – Провеждат се 8-ите подред Избори за Европейски парламент (в 21 страни членки, останалите страни членки вече са гласували в предходните дни между 22 и 24 май). На 25 май България също участва в изборите за 3-ти пореден път. 2018 г. – Влиза в сила Общият регламент относно защитата на данните. Родени 1802 г. – Йохан Фридрих фон Брант, германски зоолог († 1879 г.) 1803 г. – Ралф Уолдо Емерсън, американски писател († 1882 г.) 1818 г. – Якоб Буркхарт, швейцарски историк († 1897 г.) 1845 г. – Марин Поплуканов, български революционер († 1913 г.) 1848 г. – Хелмут фон Молтке, германски военачалник († 1916 г.) 1852 г. – Данаил Юруков, български общественик († 1926 г.) 1852 г. – Филип Симидов, български книжовник († 1925 г.) 1856 г. – Луи Франше д'Еспере, френски маршал († 1942 г.) 1863 г. – Хайнрих Рикерт, германски философ († 1936 г.) 1865 г. – Джон Мот, американски общественик, Нобелов лауреат през 1946 г. († 1955 г.) 1865 г. – Питер Зееман, нидерландски физик, Нобелов лауреат през 1902 г. († 1943 г.) 1869 г. – Георги Стаматов, български писател († 1942 г.) 1870 г. – Иван Коюмджиев, български революционер († 1923 г.) 1870 г. – Иван Куюмджиев, български революционер († 1927 г.) 1875 г. – Петър Дървингов, български офицер († 1958 г.) 1876 г. – Иван Кирилов, български писател († 1936 г.) 1884 г. – Жан-Ришар Блок, френски писател († 1947 г.) 1887 г. – Отец Пио, италиански свещеник († 1968 г.) 1895 г. – Игор Сикорски, руски авиоинженер († 1972 г.) 1899 г. – Панка Пелишек, българска пианистка с чешки произход († 1990 г.) 1901 г. – Васил Беязов, български архитект († 1980 г.) 1902 г. – Стале Попов, македонски писател († 1965 г.) 1918 г. – Гриша Островски, български режисьор († 2007 г.) 1921 г. – Джак Стайнбъргър, американски физик, Нобелов лауреат († 2020 г.) 1926 г. – Макс фон дер Грюн, германски писател († 2005 г.) 1927 г. – Робърт Лъдлъм, американски писател († 2001 г.) 1932 г. – Елка Константинова, български критик († 2023 г.) 1938 г. – Реймънд Карвър, американски писател († 1988 г.) 1939 г. – Адриана Андреева, българска актриса († 2022 г.) 1947 г. – Методи Савов, български алпинист 1948 г. – Клаус Майне, германски музикант (Scorpions) 1952 г. – Петър Стоянов, 3-ти президент на България 1953 г. – Гаетано Ширеа, италиански футболист († 1989 г.) 1953 г. – Ева Енслър, американски драматург 1954 г. – Вихър Стойчев, български актьор 1958 г. – Геновева Димитрова, български журналист 1963 г. – Игор Марковски, български актьор 1963 г. – Калин Сърменов, български актьор 1967 г. – Найден Найденов, български волейболист 1973 г. – Моли Симс, американска актриса 1976 г. – Сандра Насич, германска певица 1984 г. – Костас Мартакис, гръцки поп певец Починали 230 г. – Урбан I, римски папа (* неизв.) 615 г. – Бонифаций IV, римски папа (* ок. 550) 735 г. – Беда Достопочтени, англосаксонски историк (* ок. 672) 992 г. – Мешко I, основател и първи владетел на Полша (* 935 г.) 1085 г. – Григорий VII, римски папа (* ок. 1020) 1261 г. – Александър IV, римски папа (* 1199 г.) 1559 г. – Анри II, крал на Навара (* 1503 г.) 1840 г. – Александър Римски-Корсаков, руски генерал (* 1753 г.) 1862 г. – Йохан Нестрой, австрийски драматург (* 1801 г.) 1876 г. – Георги Бенковски, български революционер и водач на Априлското въстание (* 1843 г.) 1900 г. – Константин Доганов, български политик (* 1841 г.) 1906 г. – Манол Иванов, български езиковед (* 1867 г.) 1907 г. – Петър Радев-Пашата, български революционер (* 1875 г.) 1924 г. – Любов Попова, руска художничка (* 1889 г.) 1926 г. – Симон Петлюра, президент на Украйна (* 1879 г.) 1928 г. – Търпо Поповски, български свещеник от Македония (* 1848 г.) 1934 г. – Анани Явашов, български учен – археолог и ботаник (* 1855 г.) 1934 г. – Густав Холст, английски композитор (* 1874 г.) 1936 г. – Марко Вачков, български общественик, основател на модерното пчеларство в България (* 1866 г.) 1945 г. – Демян Бедни, руски писател († 1883 г.) 1945 г. – Иван Кинкел, руски и български икономист (* 1883 г.) 1968 г. – Георг фон Кюхлер, германски фелдмаршал (* 1881 г.) 1969 г. – Райна Касабова, българска медицинска сестра (* 1897 г.) 1983 г. – Идрис, крал на Либия (* 1890 г.) 1996 г. – Димитър Йорданов, български футболист (* 1929 г.) 2001 г. – Алберто Корда, кубински фотограф (* 1928 г.) 2014 г. – Войчех Ярузелски, президент на Полша (* 1923 г.) Празници Международен ден на хавлията (от 2001 г.) Ден на безследно изчезналите деца (от 2003 г.) Аржентина – Ден на Майската революция (срещу испанската колонизация, 1810 г.) – национален празник Йордания – Ден на независимостта (от Великобритания, 1946 г., национален празник) Ливан – Ден на освобождението на Южен Ливан (от 2000 г.) Чад, Либерия, Мали, Мавритания, Намибия, Замбия и Зимбабве – Ден на свободата в Африка (от 1963 г.) 525


text: 26 май е 146-ият ден в годината според григорианския календар (147-и през високосна). Остават 219 дни до края на годината. Събития 17 г. – Германик празнува триумф за победите си над всички германски племена на запад от река Елба. 1293 г. – При земетресение в Камакура (Япония) загиват около 30 хил. души. 1521 г. – Мартин Лутер е изгонен от пределите на Свещената Римска империя на немската нация. 1538 г. – Жан Калвин и последователите му са изселени от Женева и през следващите 3 години Калвин пребивава в Страсбург. 1647 г. – В Хартфорд (Кънектикът) е извършена първата в Америка екзекуция на жена, призната за вещица. 1770 г. – В Гърция избухва първото въстание за независимост от Османската империя, завършило с трагичен неуспех. 1805 г. – В Милано Наполеон I Бонапарт е коронован за крал на Италия. 1868 г. – Извършена е последната публична екзекуция в Англия – ирландският националист Майкъл Барет е обесен заради бомбен атентат в Лондон. 1869 г. – Щатът Масачузетс учредява Бостънския университет. 1876 г. – След неуспеха на Априлското въстание Панайот Волов се отправя за Румъния и при опит да премине буйните води на р. Янтра се удавя. 1879 г. – Открит е Върховният касационен съд на България. 1879 г. – С договор между Русия и Великобритания е създадена държавата Афганистан. 1880 г. – С княжески указ окръжията в Княжество България са разделени на околии. 1894 г. – Емануел Ласкер става вторият световен шампион по шахмат. 1896 г. – В Москва се състои коронацията на последния руски император Николай II. 1896 г. – Публикувано е първото издание на промишления индекс Дау Джонс. 1908 г. – В Югозападна Персия са открити първите залежи на нефт, които много скоро след това са обявени за собственост на Великобритания. 1918 г. – С разпадането на Руската империя е създадена Демократична република Грузия. 1924 г. – Извършен е първият полет на екперименталния самолет АНТ-2. 1938 г. – В град Волфсбург (Германия) Адолф Хитлер поставя първия камък на завода на Фолксваген. 1942 г. – Британският външен министър Антъни Идън и съветският Вячеслав Молотов подписван съюзен договор за война срещу нацистка Германия и нейните съюзници в Европа и договор за сътрудничество и взаимна помощ след войната. 1966 г. – Британска Гвиана придобива независимост и става Кооперативна република Гвиана. 1970 г. – Извършен е първият редовен полет на съветския свръхзвуков самолет Ту-144. 1972 г. – Подписан е договор между СССР и САЩ – САЛТ 1, за ограничаване на стратегическите нападателни оръжия и договор за ограничаване на системите за противоракетна отбрана (ПРО). 1977 г. – Американецът Джон Уилиг прави първото успешно катерене по южната кула на Световния търговски център в Ню Йорк. 1983 г. – При силно земетресение (7,7 по Скалата на Рихтер) в Япония, последвано от цунами, загиват 104 души, а хиляди са ранени. 1986 г. – Европейската общност приема Европейското знаме. 1986 г. – Открита е първата експозиция на Националния музей в Габрово, създаден на 1 януари 1974 г., който се помещава в сградата на Априлската гимназия. 1991 г. – Звиад Гамсахурдия става първият демократично избран президент на Грузия. 1991 г. – Самолет Боинг на авиокомпанията Лауда Еър катастрофира над Тайланд, загиват 223 души. 2001 г. – По инициатива на бившия президент на България Жельо Желев в София е създаден Балкански политически клуб, в който участват бивши и настоящи балкански политици. 2002 г. – Завършва посещението на папа Йоан Павел II в България. 2002 г. – Алваро Урибе е избран за президент на Колумбия. 2006 г. – При земетресение на остров Ява загиват 5700 души, а почти 200 хил. остават без дом. Родени 1478 г. – Климент VII, римски папа († 1534 г.) 1566 г. – Мехмед III, султан на Османската империя († 1603 г.) 1594 г. – Олимпия Майдалкини, италианска благородничка († 1657 г.) 1602 г. – Филип дьо Шампан, френско-фламандски бароков художник († 1674) 1650 г. – Джон Чърчил, Херцог Марлборо, английски военачалник († 1722 г.) 1667 г. – Абраам дьо Моавр, френски математик († 1754 г.) 1689 г. – Мери Монтегю, английска писателка († 1762 г.) 1826 г. – Елизавета Михайловна, херцогиня Нассау († 1845 г.) 1877 г. – Айседора Дънкан, американска танцьорка († 1927 г.) 1878 г. – Горазд II, чешки светец († 1942 г.) 1885 г. – Николай Лилиев, български поет († 1960 г.) 1886 г. – Павел Блонски, съветски психолог († 1941 г.) 1888 г. – Никола Трайков, български дипломат и учен († 1963 г.) 1896 г. – Христо Лилков, български военен деец и политик († 1971 г.) 1900 г. – Яким Якимов, български учен († 1965 г.) 1904 г. – Неджип Фазъл Късакюрек, турски поет († 1983 г.) 1907 г. – Джон Уейн, американски актьор († 1979 г.) 1909 г. – Мат Бъзби, шотландски футболист († 1994 г.) 1910 г. – Лорънс Рокфелер, американски финансист († 2004 г.) 1912 г. – Янош Кадар, министър-председател на Унгария († 1989 г.) 1922 г. – Стефан Груев, български журналист, писател и общественик († 2006 г.) 1923 г. – Хари Джонсън, канадски икономист († 1977 г.) 1926 г. – Майлс Дейвис, американски джаз музикант († 1991 г.) 1931 г. – Илия Буржев, български поет († 2008 г.) 1932 г. – Григор Вачков, български актьор († 1980 г.) 1935 г. – Алан Чумак, руски журналист и екстрасенс († 2017 г.) 1939 г. – Климент Денчев, български актьор († 2009 г.) 1946 г. – Нешка Робева, българска гимнастичка и треньорка 1949 г. – Уорд Кънингам, американски програмист, създател на Уикипедия 1951 г. – Мухамед Фарис, сирийски военен летец 1951 г. – Рамон Калдерон, испански адвокат, президент на Реал Мадрид (2006 – 2009) 1951 г. – Сали Райд, американска астронавтка († 2012 г.) 1954 г. – Ерих Хакл, австрийски писател 1956 г. – Андреас Брандхорст, германски писател 1958 г. – Виктор Шейман, министър на вътрешните работи на Беларус 1964 г. – Лени Кравиц, американски рок музикант и продуцент 1966 г. – Хелена Бонам Картър, английска актриса 1968 г. – Фредерик Датски, датски принц и престолонаследник 1977 г. – Лука Тони, италиански футболист 1978 г. – Бенджи Грегъри, американски актьор 1978 г. – Небойша Йеленкович, сръбско-български футболист 1979 г. – Ашли Масаро, професионален кечист и фотомодел 1981 г. – Ирини Меркури, гръцка певица 1981 г. – Исаак Слейд, американски рок певец (Дъ Фрей) 1987 г. – Григор Григоров, български шахматист Починали 946 г. – Едмънд I, крал на Англия (* 921 г.) 1421 г. – Мехмед I, султан на Османската империя (* 1382 г.) 1512 г. – Баязид II, султан на Османската империя (* 1447 г.) 1870 г. – Йохан Хайнрих Блазиус, германски зоолог (* 1809 г.) 1876 г. – Георги Икономов, български революционер (* 1846 г.) 1876 г. – Панайот Волов, български революционер (* 1850 г.) 1876 г. – Франтишек Палацки, чешки историк (* 1798 г.) 1883 г. – Абд ал-Кадир, емир на Алжир (* 1808 г.) 1902 г. – Атанас Петров, български революционер (* неизв.) 1905 г. – Стоимен Баничански, български революционер (* неизв.) 1917 г. – Борис Дрангов, български офицер и военен педагог (* 1872 г.) 1918 г. – Иван Йончев, български поет (* 1884 г.) 1922 г. – Ернест Солвей, белгийски химик (* 1838 г.) 1924 г. – Виктор Хърбърт, ирландски композитор (* 1859 г.) 1925 г. – Георги Шейтанов, български анархист и антифашист (* 1896 г.) 1939 г. – Богомил Андреев, български режисьор и актьор (* 1891 г.) 1943 г. – Исадор Кориат, американски психиатър (* 1875 г.) 1951 г. – Линкълн Елсуърт, американски полярен изследовател (* 1880 г.) 1955 г. – Алберто Аскари, италиански пилот от Формула 1 (* 1918 г.) 1964 г. – Христо Калайджиев, български революционер (* 1886 г.) 1967 г. – Гидеон Столбери, шведски шахматист (* 1908 г.) 1976 г. – Мартин Хайдегер, германски философ (* 1889 г.) 1989 г. – Дон Реви, английски футболист и треньор (* 1927 г.) 1993 г. – Цола Драгойчева, български политик от БКП (* 1898 г.) 1995 г. – Борис Велчев, български политик (* 1914 г.) 1995 г. – Фриц Фреленг, американски аниматор (* 1906 г.) 2004 г. – Николай Черних, руски астроном (* 1931 г.) 2008 г. – Сидни Полак, американски режисьор, актьор и продуцент (* 1934 г.) 2009 г. – Дорис Мюрингер, австрийска поетеса (* 1920 г.) 2010 г. – Лео Канелс, нидерландски футболист (* 1933 г.) 2013 г. – Джак Ванс, американски писател (* 1916 г.) Празници Световен ден на предизвикателството (за масовия спорт) организиран от Международната организация „Спорт за всички“ Австралия – Национален ден за прошка Гвиана – Ден на независимостта (от Великобритания, 1966 г.) Грузия – Ден на независимостта (от Русия, 1918 г.) и Ден на републиката (1918 г.) – национален празник Дания – Рожден ден на престолонаследника (принц Фредерик Датски, 1968 г.) Полша – Ден на майката Православна църква – свети апостол Карп, свети Августин Кентърбърийски, свети мъченик Георги Софийски Най-нови Русия – Ден на руското предприемачество 526


text: 27 май е 147-ият ден в годината според григорианския календар (148-и през високосна). Остават 218 дни до края на годината. Събития 1328 г. – Филип VI, първи представител на династията Валоа, става крал на Франция. 1703 г. – Руският цар Петър Велики основава Санкт Петербург. 1717 г. – Нова Гранада става самостоятелно вицекралство на Испания. 1850 г. – Населението в Белоградчишко се вдига на въстание, прераснало в цяла Северозападна България и известно като Видинско въстание. 1866 г. – В Букурещ е създаден Таен български централен комитет (ТБЦК), приемник на който по-късно става БРЦК. 1870 г. – Васил Левски преминава от Румъния в България със задачата да създаде мрежа от местни революционни комитети. 1925 г. – Извършена е последната публична екзекуция в Европа – обесване на извършителите на атентата в катедралата „Св. Крал“ Марко Фридман, Петър Задгорски и Георги Коев. 1937 г. – Пуснат е в експлоатация мостът Голдън Гейт в Сан Франциско. 1940 г. – Втората световна война: При клането при Па дьо Кале са убити 97 британски войници от части на 3-та СС дивизия Тотенкопф. 1941 г. – Втората световна война: След постъпки на властта в София от немските лагери са освободени около 12 700 македонски българи – военнопленници. 1941 г. – Втората световна война: Британската военна флота потапя в Северно море германския линеен кораб Бисмарк. 1942 г. – Втората световна война – в Прага в 10:32 ч. се извършва атентат срещу СС обергрупенфюрера Райнхард Хайдрих. 1943 г. – Втората световна война: Създаден е Национален фронт на съпротивата във Франция. 1949 г. – Официално е създадена Японската асоциация по карате. 1950 г. – Американският певец Франк Синатра за първи път се представя в телевизионно предаване. 1960 г. – Демократичното правителство в Турция е свалено чрез военен преврат. 1971 г. – Със заповед No9 – 4 на Министерството на народната просвета в град Бургас е открита ПМГ „Акад. Никола Обрешков“. 1974 г. – Жак Ширак е избран за министър-председател на Франция. 1985 г. – В Рим започва процес за съучастие в атентата срещу Йоан Павел II на Сергей Антонов и задочно – на Тодор Айвазов и Жельо Василев. 1993 г. – СДС внася вот на недоверие на правителството на Любен Беров, но парламентът го отхвърля. 1994 г. – Съветският писател-дисидент Александър Солженицин се завръща в родината си след 20-годишно принудително изгнание в САЩ. 1999 г. – Карла дел Понте, главен обвинител на Международния наказателен трибунал за бивша Югославия в Хага, повдига обвинение срещу Слободан Милошевич за военни престъпления и престъпления срещу човечеството, извършени в Косово. 2006 г. – Земетресение на остров Ява (Индонезия) с магнитуд 6,2 по Скалата на Рихтер отнема живота на около 4600 души. 2009 г. – В Рим се играе Финала на Европейската купа на шампионите по футбол. ФК Барселона побеждава ФК Манчестър Юнайтед с 2:0 с голове на Самюел Ето'о и Лионел Меси. 2010 г. – Състои се втори полуфинал на песенния конкурс Евровизия 2010. Родени 1332 г. – Ибн Халдун, арабски учен († 1406 г.) 1623 г. – Уилям Пети, английски учен († 1687 г.) 1799 г. – Жак Фроментал Халеви, френски композитор († 1862 г.) 1822 г. – Йоханес Дайкер, германски художник († 1895 г.) 1833 г. – Тодор Шишков, български книжовник († 1896 г.) 1837 г. – Иван Крамской, руски художник († 1887 г.) 1864 г. – Анте Трумбич, хърватски политик († 1938 г.) 1867 г. – Арнолд Бенет, английски писател и критик († 1931 г.) 1878 г. – Панарет Брегалнишки, български духовник († 1944 г.) 1884 г. – Макс Брод, австрийски писател († 1968 г.) 1894 г. – Дашиъл Хамет, американски писател († 1961 г.) 1894 г. – Луи-Фердинан Селин, френски писател († 1961 г.) 1897 г. – Джон Кокрофт, британски физик, Нобелов лауреат († 1967 г.) 1897 г. – Милко Бичев, български архитект († 1972 г.) 1903 г. – Никола Фурнаджиев, български поет († 1968 г.) 1907 г. – Рейчъл Карсън, американска зооложка († 1964 г.) 1917 г. – Владимир Кабаиванов, български химик († 2008 г.) 1918 г. – Ясухиро Накасоне, министър-председател на Япония († 2019 г.) 1920 г. – Бранко Пендовски, писател от Република Македония († 2006 г.) 1922 г. – Кристофър Лий, британски актьор († 2015 г.) 1923 г. – Хенри Кисинджър, Държавен секретар на САЩ, Нобелов лауреат през 1973 г. 1926 г. – Атанас Пацев, български художник († 1999 г.) 1930 г. – Джон Барт, американски писател 1931 г. – Филип Котлър, маркетинг специалист 1934 г. – Харлан Елисън, американски писател († 2018 г.) 1937 г. – Жерар Клайн, френски писател 1939 г. – Сократис Кокалис, гръцки бизнесмен 1942 г. – Пиърс Къредж, британски пилот от Формула 1 († 1970 г.) 1943 г. – Димитър Митов, български художник 1948 г. – Александър Волков, руски космонавт 1953 г. – Йордан Александров Димитров, български генерал 1956 г. – Джузепе Торнаторе, италиански режисьор 1958 г. – Румен Пенин, български учен 1959 г. – Венцислав Рангелов, български треньор 1961 г. – Жорета Николова, българска актриса 1964 г. – Бисер Цолов, български учен 1964 г. – Елена Йончева, българска журналистка 1967 г. – Пол Гаскойн, английски футболист 1970 г. – Бианка Панова, българска гимнастичка 1976 г. – Анита Блонд, унгарска порно актриса 1978 г. – Иван Юруков, български актьор 1981 г. – Йозгюр Чевик, турски актьор 1990 г. – Крис Колфър, американски актьор Починали 927 г. – Симеон I, цар на българите (* 864 г.-865) 1508 г. – Лудовико Сфорца, италиански благородник, меценат на изкуството (* 1452 г.) 1525 г. – Томас Мюнцер, немски теолог (* 1489 г. или 1495) 1564 г. – Жан Калвин, швейцарски религиозен реформатор (* 1509 г.) 1610 г. – Франсоа Раваяк, френски убиец (* 1578 г.) 1690 г. – Джовани Легренци, италиански бароков композитор (* 1626 г.) 1797 г. – Франсоа Бабьоф, френски революционер (* 1760 г.) 1840 г. – Николо Паганини, генуезки виолинист и композитор (* 1782 г.) 1876 г. – Таньо Стоянов, български революционер (* 1846 г.) 1902 г. – Агапий Войнов, български просветен деец (* 1838 г.) 1910 г. – Роберт Кох, германски учен, Нобелов лауреат през 1905 г. (* 1843 г.) 1933 г. – Люба Ивошевич, съпруга на Георги Димитров (* 1882 г.) 1939 г. – Йозеф Рот, австрийски писател (* 1894 г.) 1963 г. – Акилино Рибейро, португалски писател (* 1885 г.) 1964 г. – Джавахарлал Неру, индийски революционер и държавник (* 1889 г.) 1988 г. – Ернст Руска, немски физик, Нобелов лауреат през 1986 г. (* 1906 г.) 1989 г. – Арсений Тарковски, руски поет (* 1907 г.) 1992 г. – Майкъл Толбът, американски писател (* 1953 г.) 1993 г. – Тодор Боров, български литературен историк и библиограф (* 1901 г.) 2000 г. – Морис Ришар, канадски хокеист (* 1921 г.) 2003 г. – Лучано Берио, италиански композитор (* 1925 г.) 2011 г. – Джеф Конауей, американски актьор (* 1950 г.) 2014 г. – Станка Пенчева, българска поетеса (* 1929 г.) 2021 г. – Лорина Камбурова, българска актриса (* 1991 г.) Празници Нигерия – Ден на детето Полша – Ден на местното самоуправление Русия и Киргизстан – Ден на библиотеките Украйна – Ден на работещите в химическата промишленост 527


text: 28 май е 148-ият ден в годината според григорианския календар (149-и през високосна година). Остават 217 дни до края на годината. Събития 1358 г. – Във Франция започва най-голямото селско въстание през Средновековието, известно като „Жакерия“. 1754 г. – Френско-индианската война: Състои се Битката при Грейт Мидоуз, в която отряд от 40 души, командван от 22-годишния Джордж Вашингтон, напада френски лагер в местността Грейт Мидоуз, Северна Америка. 1812 г. – Русия и Турция подписват Букурещкия договор. 1871 г. – Разгромена е Парижката комуна след „Кървавата седмица“, в която загиват повече от 25 хиляди комунари, други 40 хиляди са изпратени в затвора или на заточение. 1890 г. – Открито е първото училище за медицински сестри в София. 1920 г. – В Царство България е приет Закон за трудовата повинност, с който се задължават младежите над 20 години и девойките над 16 години да упражняват общественополезен труд. 1924 г. – На VIII летни олимпийски игри в Париж Националният отбор по футбол на България играе първия си официален мач и губи с 0:1 от отбора на Ейре. 1930 г. – Открита е една от най-високите сгради в света – Крайслер Билдинг в Ню Йорк. 1940 г. – Втората световна война: Белгия капитулира пред Германия. 1952 г. – Жените в Гърция получават избирателно право. 1955 г. – Народното събрание ратифицира Варшавския договор. 1961 г. – Създадена е международната неправителствена организация за защита на човешките права „Амнести Интернешънъл“. 1964 г. – Образувана е Организацията за освобождение на Палестина (ООП). 1966 г. – Възстановено копие на парахода Радецки е пуснато на вода в Русе. 1969 г. – В бившия СССР е създадена Инициативна група за защита правата на човека – първата в страната обществена организация в защита на жертвите от политически репресии. 1971 г. – В орбита е изведена космическата лаборатория Марс 3, която достига Марс през декември 1971 г. 1974 г. – САЩ и Египет възстановяват дипломатическите си отношения. 1987 г. – 19-годишният пилот от Западна Германия Матиас Руст безпрепятствено навлиза с малък самолет в съветското въздушно пространство и каца на Червения площад в Москва. Той е незабавно задържан и не е пуснат до 3 август 1988. 1998 г. – Ядрен опит: В отговор на серията ядрени опити, извършени от Индия, Пакистан провежда пет свои, с което подтиква САЩ, Япония и други нации да ѝ наложат икономически санкции. 1999 г. – В Милано, Италия, след 21-годишна реставрация, шедьовърът на Леонардо да Винчи Тайната вечеря отново е изложен на показ. 2008 г. – Непал официално е обявена за република. 2009 г. – Загиват 17 души край Ямбол вследствие инцидент с повреден автобус. Родени 1524 г. – Селим II, султан на Османската империя († 1574 г.) 1654 г. – Йохан II Бернули, швейцарски математик († 1705 г.) 1676 г. – Якопо Рикати, италиански математик († 1754 г.) 1759 г. – Уилям Пит-младши, министър-председател на Обединеното кралство († 1806 г.) 1779 г. – Томас Мур, ирландски поет († 1852 г.) 1805 г. – Ильо войвода, български войвода († 1898 г.) 1815 г. – Александър фон Коцебу, германско-руски художник († 1889 г.) 1844 г. – Леонид Соболев, министър-председател на България († 1913 г.) 1849 г. – Никола Обретенов, български революционер († 1939 г.) 1868 г. – Панайот Сантурджиев, български военен деец († 1962 г.) 1872 г. – Леонард Шулце Йена, германски етнограф († 1955 г.) 1877 г. – Максимилиан Волошин, руски поет († 1932 г.) 1880 г. – Христо Силянов, български революционер († 1939 г.) 1884 г. – Едуард Бенеш, президент на Чехословакия († 1948 г.) 1888 г. – Джим Торп, американски атлет († 1953 г.) 1892 г. – Йозеф Дитрих, германски генерал († 1966 г.) 1906 г. – Волф Албах-Рети, австрийски актьор († 1967 г.) 1908 г. – Йън Флеминг, британски писател († 1964 г.) 1911 г. – Фриц Хохвелдер, австрийски драматург († 1986 г.) 1912 г. – Патрик Уайт, австралийски писател, Нобелов лауреат († 1990 г.) 1913 г. – Тихон Хренников, руски композитор († 2007 г.) 1918 г. – Иван Гълъбов, български езиковед († 1978 г.) 1925 г. – Бюлент Еджевит, министър-председател на Турция († 2006 г.) 1930 г. – Димитър Точев, български поет и писател, журналист († 2006 г.) 1930 г. – Франк Дрейк, американски астроном 1933 г. – Димитър Мишев, български академик († 2003 г.) 1940 г. – Развигор Попов, български музикант 1941 г. – Чавдар Шинов, български сценарист 1941 г. – Гунтрам Веспер, германски писател 1942 г. – Божидара Турзоновова, словашка актриса от български произход 1944 г. – Рудолф Джулиани, американски юрист и политик, кмет на Ню Йорк (1994 – 2001) 1945 г. – Пач Адамс, американски доктор и автор на книги 1947 г. – Захи Хауас, египетски историк 1949 г. – Стефан Димитров, български композитор 1954 г. – Мариана Димитрова, българска актриса († 2005 г.) 1958 г. – Красимир Едрев, български поет и публицист 1960 г. – Корине Маух, швейцарски политик 1961 г. – Ричард А. Кнаак, американски писател 1962 г. – Франсоа-Анри Пино, френски бизнесмен 1968 г. – Кайли Миноуг, австралийска певица и актриса 1970 г. – Иван Попов, български писател († 2019 г.) 1970 г. – Илиян Банев, български футболист 1974 г. – Ханс-Йорг Бут, германски футболист 1983 г. – Христо Гаджев, български политик 1985 г. – Кери Мълиган, английска актриса Починали 1357 г. – Алфонсо IV, крал на Португалия 1805 г. – Луиджи Бокерини, италиански композитор (* 1743 г.) 1849 г. – Ан Бронте, английска писателка (* 1820 г.) 1869 г. – Ернст Вилхелм Хенгстенберг, германски духовник и теолог (* 1802 г.) 1876 г. – Бачо Киро, български учител и революционер (* 1835 г.) 1912 г. – Пенчо Славейков, български поет (* 1866 г.) 1913 г. – Джон Лъбък, английски археолог, политик и естественик (* 1834 г.) 1916 г. – Иван Франко, украински писател (* 1856 г.) 1927 г. – Борис Кустодиев, руски художник (* 1878 г.) 1937 г. – Алфред Адлер, австрийски психолог (* 1870 г.) 1952 г. – Перикъл Джогов, български лекар (* 1874 г.) 1970 г. – Георги Найденов, български футболист (* 1931 г.) 1971 г. – Жан Вилар, американски актьор (* 1912 г.) 1972 г. – Едуард VIII, крал на Обединеното кралство (* 1894 г.) 1986 г. – Леа Иванова, българска шлагерна и джаз певица (* 1923 г.) 2007 г. – Дейвид Лейн, американски неонацист (* 1938 г.) 2007 г. – Йорг Имендорф, германски художник (* 1945 г.) 2010 г. – Гари Коулман, американски актьор (* 1968 г.) 2014 г. – Мая Анджелоу, американска писателка (* 1928 г.) 2015 г. – Ханс Бендер, германски писател (* 1919 г.) Празници Европейски ден на съседите, спонсориран от Съвета на Европа Ден на парковете Азербайджан и Армения – Ден на републиката (от 1918 г., национален празник) Беларус, Киргизстан, Русия, и Украйна – Ден на граничните служители Етиопия – Възстановяване на демокрацията – сваляне на диктатурата на Менгисту Хайле Мариам (1991 г., национален празник) Филипини – Ден на националния флаг 528


text: 29 май е 149-ият ден в годината според григорианския календар (150-и през високосна година). Остават 216 дни до края на годината. Събития 1453 г. – Падането на Константинопол: Армията на султан Мехмед II Фатих (Завоевателя) превзема Константинопол след двумесечна обсада, артилерийски обстрел с най-модерните за тази епоха оръдия и масирана атака на еничарския корпус. При атаката е убит последният византийски император Константин XI Палеолог. 1660 г. – Английската реставрация: Чарлз II е възстановен на трона на Великобритания. 1667 г. – Френските трапери Медард дьо Грозейле и Пиер Еспри Радисон откриват езерото Нипигон в Канада. 1807 г. – Султан Селим III абдикира в резултат от инспирирания бунт на ямаците в Константинопол. 1876 г. – Априлското въстание: Четата на Христо Ботев овладява пътническия параход „Радецки“ и заставя капитана да спре на българския бряг при село Козлодуй. 1927 г. – Провеждат се избори за XXII ОНС, спечелени от управляващия Демократически сговор. 1948 г. – Подписан е Българо-полски договор за сътрудничество. 1953 г. – Сър Едмънд Хилари и шерпът Тенсинг Норгей стават първите алпинисти, изкачили връх Еверест в Хималаите. 1956 г. – Пакистан се обявява за ислямска държава. 1968 г. – Установени са дипломатически отношения с Република Горна Волта. 1970 г. – Посещение на Тодор Живков в СССР. 1984 г. – В Канада Пиер Трюдо подава оставка и Джон Търнър става министър-председател. 1985 г. – Трагедията на Хейзел: На финала на Шампионската лига на УЕФА в Брюксел, Белгия, 39 футболни запалянковци са убити и стотици са ранени от срутена подпорна стена, след като привърженици на ФК Ливърпул проникват в сектор на ФК Ювентус. 1989 г. – Възродителен процес: В изявление по БНР и БНТ председателят на Държавния съвет Тодор Живков призовава Турция да отвори границите си за български емигранти, което става причина за „Голямата екскурзия“. 1990 г. – Руският парламент избира Борис Елцин за Председател на Президиума на Върховния съвет на Руската СФСР. 1999 г. – Космическата совалка Дискавъри извършва първото скачване с Международната космическа станция. 2010 г. – Провежда се финала на песенния конкурс Евровизия 2010. Родени 1439 г. – Пий III, римски папа († 1503 г.) 1568 г. – Вирджиния Медичи, италианска благородничка († 1615 г.) 1851 г. – Леон Буржоа, френски политик, Нобелов лауреат († 1925 г.) 1860 г. – Исак Албенис, испански композитор († 1909 г.) 1866 г. – Акоп Акопян, арменски поет († 1937 г.) 1868 г. – Абдул Меджид II, османски халиф († 1944 г.) 1871 г. – Сергей Зернов, съветски зоолог († 1945 г.) 1874 г. – Гилбърт Кийт Честъртън, английски писател († 1936 г.) 1879 г. – Коста Абраш, сръбски поет от Македония († 1898 г.) 1880 г. – Освалд Шпенглер, германски философ († 1936 г.) 1892 г. – Алфонсина Сторни, аржентинска поетеса († 1938 г.) 1903 г. – Боб Хоуп, американски комик 1917 г. – Джон Кенеди, 35-и президент на САЩ († 1963 г.) 1920 г. – Джон Харшани, американски икономист († 2000 г.) 1920 г. – Рачко Ябанджиев, български артист († 2004 г.) 1929 г. – Питър Хигс, британски физик 1933 г. – Никола Пъдевски, български шахматист 1934 г. – Георги Йорданов, български комунист 1942 г. – Иван Ганев, български учен († 2003 г.) 1953 г. – Александър Абдулов, руски актьор († 2008 г.) 1953 г. – Дани Елфман, американски музикант 1959 г. – Рупърт Евърет, английски актьор 1965 г. – Даниел Дянков, български художник 1965 г. – Иво Атанасов, български политик и юрист 1971 г. – Габриела Коневска, политик от Република Македония († 2010 г.) 1975 г. – Мелани Браун, английска поп певица 1977 г. – Леонардо Франко, аржентински футболист 1981 г. – Андрей Аршавин, руски футболист 1985 г. – Иван Ангелов, български певец Починали 1453 г. – Константин XI Палеолог, византийски император (* 1405 г.) 1829 г. – Хъмфри Дейви, английски химик (* 1778 г.) 1910 г. – Милий Балакирев, руски композитор (* 1837 г.) 1919 г. – Робърт Бейкън, американски държавник и дипломат (* 1860 г.) 1931 г. – Михаил Ганчев, български военен деец (* 1872 г.) 1942 г. – Джон Баримор, американски актьор (* 1882 г.) 1944 г. – Иван Нивянин, български поет-партизанин (* 1919 г.) 1951 г. – Михаил Бородин, руски дипломат (* 1884 г.) 1956 г. – Херман Абендрот, германски диригент, професор (* 1883 г.) 1958 г. – Хуан Рамон Хименес, испански поет (* 1881 г.) 1978 г. – Али Соили, коморски политик (* 1937 г.) 1979 г. – Мери Пикфорд, актриса (* 1892 г.) 1982 г. – Роми Шнайдер, австрийска актриса (* 1938 г.) 1988 г. – Сиака Стивънс, министър-председател (1967 – 1971) и президент (1971 – 1985) на Сиера Леоне (* 1905 г.) 1990 г. – Александър Цветков, български шахматист (* 1914 г.) 2004 г. – Димитър Минчев, български футболист (* 1927 г.) 2005 г. – Сватоплук Плускал, чешки футболист (* 1930 г.) 2008 г. – Пола Гън Алън, американска писателка (* 1939 г.) 2010 г. – Денис Хопър, американски актьор (* 1936 г.) 2011 г. – Сергей Багапш, абхазки агроном и политик (* 1949 г.) 2011 г. – Ференц Мадъл, унгарски учен и политик (* 1931 г.) Празници ООН – Международен ден на мироопазващите сили на ООН – отбелязва се от 2002 г. по решение на Общото събрание на ООН. България – Празник на град Горна Оряховица. 529


text: 30 май е 150-ият ден в годината според григорианския календар (151-ви през високосна). Остават 215 дни до края на годината. Събития 1431 г. – Стогодишната война: В Руан, Франция, 19-годишната Жана д'Арк е изгорена на клада от английско ориентирания трибунал. 1498 г. – Христофор Колумб се отправя на третата си експедиция. 1527 г. – Основан е Марбургския университет в Марбург, първият протестантски университет в света. 1814 г. – Наполеоновите войни: Подписан е Парижкия договор, с който френските граници са върнати към състоянието си през 1792 г. 1876 г. – Априлското въстание: Ръководителите на Трети революционен окръг се събират начело със Стоян Заимов във врачанската църква „Свето Възнесение Господне“ и обявяват въстанието. Сформирана е малка чета. 1876 г. – Априлското въстание: Четата на Христо Ботев води сражение на Милин камък. 1876 г. – В Цариград е извършен държавен преврат, ръководен от Мидхат паша. Абдул Азис е детрониран, а за султан е провъзгласен Мурад V. 1913 г. – Подписан е Лондонския мирен договор, с който се слага край на Балканската война. България получава пристанището Дедеагач. 1917 г. – Александрос I става крал на Гърция. 1918 г. – Народнолибералите на Добри Петков напускат правителството и то губи мнозинството си в XVII обикновено народно събрание. 1922 г. – Във Вашингтон е открит Мемориал на Ейбрахам Линкълн. 1934 г. – Политическият кръг Звено се саморазпуска. 1941 г. – Втората световна война: Германската армия превзема остров Крит. 1942 г. – Втората световна война: Британската авиация извършва бомбардировка над Кьолн с над 1000 самолета. 1949 г. – Приета е Конституцията на Източна Германия. 1966 г. – 300 самолета на САЩ бомбардират Северен Виетнам. 1967 г. – Африканската държава Биафра обявява независимостта си от Нигерия. 1968 г. – Бийтълс започват да записват своя Бял албум. 1968 г. – Президентът на Франция Шарл дьо Гол разпуска парламента в обръщение по радиото. Непосредствено след това близо един милион негови поддръжници излизат на шествие по Шанз-Елизе в Париж. 1971 г. – Програма Маринър: Изстрелян е безпилотният космически апарат Маринър 9, чиято главна цел е картографиране на повърхността на Марс. 1975 г. – В София е открит Домът на съветската наука и култура. 1980 г. – Йоан Павел II посещава Франция за пръв път от 1814 г. 1982 г. – Испания става 16-а страна-членка на НАТО. 1986 г. – Европейската космическа агенция изстрелва ракетата Ариана-2. 1998 г. – Мощно земетресение в Северен Афганистан отнема живота на над 5000 души. 2009 г. - По време на участието си в предаването Сървайвър 4, Нончо Воденичаров получава сърдечен удар след загубата на отбора му и умира близо 20 минути по-късно. Родени 1782 г. – Константин Полторацки, руски офицер († 1858 г.) 1814 г. – Йожен Шарл Каталан, френско-белгийски математик († 1894 г.) 1814 г. – Михаил Бакунин, руски революционер († 1876 г.) 1845 г. – Амадей I, Крал на Испания († 1880 г.) 1846 г. – Петер Карл Фаберже, руски бижутер († 1920 г.) 1876 г. – Жан Нику, шведски индустриалец († 1930 г.) 1881 г. – Георг фон Кюхлер, немски фелдмаршал († 1968 г.) 1893 г. – Стоил Стоилов, български режисьор, актьор и театрален деец († 1944 г.) 1896 г. – Хауърд Хоукс, американски режисьор († 1977 г.) 1901 г. – Христо Бръзицов, български публицист († 1980 г.) 1907 г. – Антон Маринович, български театрален и кинорежисьор († 1976 г.) 1908 г. – Ханес Алфвен, шведски физик, Нобелов лауреат († 1995 г.) 1921 г. – Джейми Юис, южноафрикански режисьор, сценарист и продуцент († 1996 г.) 1922 г. – Александър Матковски, историк от Република Македония († 1992 г.) 1922 г. – Хал Клемънт, американски писател († 2003 г.) 1928 г. – Густав Леонхард, нидерландски музикант († 2012 г.) 1930 г. – Цвета Унджиева, български учен († 2000 г.) 1934 г. – Алексей Леонов, съветски космонавт († 2019 г.) 1937 г. – Любиша Георгиевски, театрален режисьор, писател и политик († 2018 г.) 1940 г. – Дейвид Ейкройд, американски актьор 1946 г. – Драган Джаич, сръбски футболист 1949 г. – Симеон Симев, журналист от Република Македония 1950 г. – Бертран Деланое, френски политик 1958 г. – Мари Фредриксон, шведска поп-певица (Роксет) († 2019 г.) 1961 г. – Иван Говедаров, български футболист 1964 г. – Венко Андоновски, писател от Република Македония 1964 г. – Ивайло Калфин, български политик 1964 г. – Том Морело, американски китарист 1971 г. – Петьо Гарвански, български инженер 1971 г. – Станислава Армутлиева, български продуцент, председател на Управителния съвет на БАМП 1972 г. – Юахим Рьонинг, норвежки кинорежисьор 1980 г. – Йоахим Щандфест, австрийски футболист 1980 г. – Стивън Джерард, английски футболист 1981 г. – Андрей Аршавин, руски футболист 1986 г. – Паша Парфени, молдовски певец 1989 г. – Александра Дюлгеру, румънска тенисистка 1990 г. – Юна, корейска певица Починали 339 г. – Евсевий Кесарийски, византийски историк (* 263 г.) 1416 г. – Йероним Пражки, чешки учен (* 1379 г.) 1431 г. – Жана д'Арк, френска героиня (* ок. 1412) 1574 г. – Шарл IX, крал на Франция (* 1550 г.) 1593 г. – Кристофър Марлоу, английски драматург (* 1564 г.) 1640 г. – Петер Паул Рубенс, фламандски художник (* 1577 г.) 1744 г. – Александър Поуп, английски поет (* 1688 г.) 1770 г. – Франсоа Буше, френски художник (* 1703 г.) 1778 г. – Волтер, френски философ (* 1694 г.) 1808 г. – Луи-Шарл Орлеански, френски благородник (* 1779 г.) 1903 г. – Дичо Андонов, български революционер (* 1882 г.) 1905 г. – Богдан Югович Хайнц, войвода на сръбската пропаганда (* 1882 г.) 1912 г. – Уилбър Райт, американски летец (* 1867 г.) 1916 г. – Джон Сингълтън Мосби, американски военен деец (* 1933 г.) 1920 г. – Стефан Паприков, български генерал (* 1858 г.) 1941 г. – Иван Томов, морски капитан (* 1898 г.) 1941 г. – Рама VII, крал на Сиам (* 1893 г.) 1942 г. – Борис Сафонов, съвенски военен пилот (* 1915 г.) 1949 г. – Марку Беза, румънски писател (* 1882 г.) 1954 г. – Кларънс Оберндорф, американски психиатър (* 1882 г.) 1960 г. – Борис Пастернак, руски писател, носител на Нобелова награда за литература през 1958 г. (* 1890 г.) 1960 г. – Луи Йелмслев, датски лингвист (* 1899 г. 1963 г. – Невена Дончева, българска певица (* 1909 г.) 1967 г. – Клод Рейнс, американски актьор (* 1889 г.) 1978 г. – Тецу Катаяма, министър-председател на Япония (* 1887 г.) 1979 г. – Илка Попова, българска певица (* 1905 г.) 1981 г. – Зиаур Рахман, президент на Бангладеш (* 1936 г.) 1985 г. – Григорий Майстрос, гръцки духовник (* 1917 г.) 1993 г. – Сън Ра, американски музикант (* 1914 г.) 2001 г. – Георги Божилов, български художник (* 1935 г.) 2007 г. – Делчо Делчев, български генерал (* 1920 г.) 2009 г. – Нончо Воденичаров, български певец (* 1955 г.) 2012 г. – Андрю Хъксли, английски физиолог и биофизик, носител на Нобелова награда (* 1917 г.) 2023 г. – Борис Луканов, български актьор (* 1936 г.) Празници Православна църква – св. Емилия (светица) Международен ден на предизвикателството Ангуила – Ден на Ангуила (1967 г., въвеждане на самостоятелна полиция, с ранг на национален празник) Украйна – Ден на работниците в издателствата, книгоразпространението и полиграфията Хърватия – национален празник 530


text: 31 май е 151-вият ден в годината според григорианския календар (152-ри през високосна). Остават 214 дни до края на годината. Събития 1815 г. – Провъзгласено е създаването на Кралство Нидерландия, което включва и днешна Белгия. 1876 г. – Априлското въстание: Четата на Христо Ботев изчаква в района на връх Веслец подкрепление от околните села; след като се разбира, че въстанието в Трети революционен окръг е осуетено, четата се насочва към Врачанската планина. 1894 г. – Приключва мандата на Стефан Стамболов като министър-председател на България, за премиер е избран Константин Стоилов. 1895 г. – Основан е чешкият футболен отбор СК Славия. 1902 г. – Слага се край на Англо-бурската война. 1902 г. – В Санкт Петербург е подписана тайна българо-руска военна концепция. 1903 г. – Четите на Пандо Кляшев и Васил Чекаларов водят сражение при Локвата и Виняри. 1910 г. – Създаден е Южноафриканският съюз. 1911 г. – Президентът на Мексико Порфирио Диас напуска страната след избухването на Мексиканската революция. 1924 г. – СССР подписва споразумение с Пекин, според което Вътрешна Монголия е „неделима част от Република Китай“ и чийто суверенитет СССР обещава да уважава. 1927 г. – Последният автомобил Ford Model T излиза от конвейера – той е 15 007 003-тият екземпляр на модела. 1942 г. – Втората световна война: Луфтвафе бомбардира английския град Ковънтри. 1946 г. – Основан е АНТК Антонов. 1946 г. – Летище Хийтроу край Лондон е отворено за граждански цели. 1952 г. – Дуайт Айзенхауер се отказва от активна служба в Армията на САЩ. 1961 г. – Установени са дипломатически отношения между Народна република България и Република Гана. 1961 г. – Създадена е Южноафриканската република. 1962 г. – Конфедерацията Западна Индия се разпада. 1969 г. – Създава се Национален комитет за европейска сигурност и сътрудничество. 1970 г. – Земетресение с магнитуд 7,5 по скалата на Рихтер разтърсва Перу. 1974 г. – Сирия и Израел подписват споразумение за слагане на края на Йомкипурската война. 1977 г. – Завършен е нефтопровода Трансаляска. 1985 г. – 41 торнада поразяват Охайо, Пенсилвания, Ню Йорк и Онтарио, като жертвите са 76 души. 1986 г. – В НДК се провежда голям концерт на оперния певец Никола Гюзелев по повод на 50-годишния му юбилей. 1996 г. – България отправя молба за членство в Централноевропейското споразумение за зона за свободна търговия (ЦЕФТА). 1996 г. – Във Виена България, заедно с Албания, Беларус и Украйна, е приета за член на Централноевропейската инициатива (ЦЕИ). 2000 г. – За последен път се излъчва телевизионният канал на БНТ Ефир 2. 2001 г. – За химн на Българската армия официално е обявен маршът Велик е нашият войник. 2002 г. – Започва Световно първенство по футбол 2002 в Япония и Южна Корея. 2003 г. – Самолетът на Ер Франс Конкорд извършва последния полет на този модел. 2003 г. – Терористът Ерик Рудолф е заловен в Мърфи. 2004 г. – Грешка по време на рутинно софтуерно обновяване в Канадската кралска банка става причина за тридневно объркване на 10 милиона салда. Родени 1469 г. – Мануел I, крал на Португалия († 1521 г.) 1557 г. – Фьодор I, цар на Русия († 1598 г.) 1656 г. – Марен Маре, френски придворен композитор († 1728 г.) 1773 г. – Лудвиг Тик, германски поет († 1853 г.) 1817 г. – Георг Хервег, германски поет († 1875 г.) 1819 г. – Уолт Уитман, американски поет († 1892 г.) 1857 г. – Пий XI, римски папа († 1939 г.) 1866 г. – Кръстьо Кръстев, български литературен критик и писател († 1919 г.) 1872 г. – Чарлз Грийли Абът, американски астрофизик († 1973 г.) 1881 г. – Стефан Баджов, български художник († 1953 г.) 1887 г. – Сен-Джон Перс, френски поет, Нобелов лауреат († 1975 г.) 1890 г. – Петко Стайнов, български юрист († 1972 г.) 1898 г. – Грегор Щрасер, германски политик († 1934 г.) 1899 г. – Леонид Леонов, руски писател († 1994 г.) 1903 г. – Маньо Стоянов, български литературовед, историк, библиограф († 1986 г.) 1911 г. – Морис Але, френски икономист, носител на Нобелова награда († 2010 г.) 1917 г. – Жан Руш, френски режисьор и антрополог († 2004 г.) 1922 г. – Денъм Елиът, британски актьор († 1992 г.) 1923 г. – Рение III, принц на Монако (1949 – 2005) († 2005 г.) 1930 г. – Клинт Истууд, американски актьор и режисьор 1931 г. – Джон Робърт Шрифър, американски физик и Нобелов лауреат († 2019 г.) 1931 г. – Хуан Карлос Копес, аржентински хореограф († 2021 г.) 1938 г. – Джон Прескът, британски политик 1945 г. – Райнер Вернер Фасбиндер, немски кинорежисьор († 1982 г.) 1947 г. – Васил Сотиров, български писател 1947 г. – Вълко Ценов, български скулптор 1948 г. – Джон Бонъм, британски барабанист († 1980 г.) 1956 г. – Николай Сотиров, български актьор 1957 г. – Габриел Барили, австрийски писател, актьор и режисьор 1958 г. – Бойко Клечков, български политик и икономист 1960 г. – Крис Елиът, американски актьор 1962 г. – Бьорг Оусланд, норвежки изследовател 1963 г. – Виктор Орбан, унгарски политик и министър-председател 1965 г. – Брук Шийлдс, американска актриса 1967 г. – Сандрин Бонер, френска актриса 1968 г. – Джон Конъли, ирландски писател 1976 г. – Колин Фарел, ирландски актьор 1977 г. – Симеон Аспарухов, български поет 1978 г. – Даниел Беконо, камерунски футболист 1984 г. – Йордан Кънев, български тенисист 1989 г. Марко Ройс, германски футболист Пабло Алборан, испански певец и автор на песни Починали 1015 г. – Ернст I, херцог на Швабия (* ок. 994 г.) 1162 г. – Геза II, крал на Унгария (* 1130 г.) 1594 г. – Якопо Тинторето, италиански художник, маниерист (* 1518 г.) 1740 г. – Фридрих Вилхелм I, крал на Прусия (* 1688 г.) 1809 г. – Жан Лан, френски офицер (* 1769 г.) 1809 г. – Йозеф Хайдн, австрийски композитор (* 1732 г.) 1832 г. – Еварист Галоа, френски математик (* 1811 г.) 1888 г. – Виктор Нишки, български духовник (* 1783 г.) 1910 г. – Елизабет Блекуел, британско-американска лекарка (* 1821 г.) 1911 г. – Блаже Кръстев, български революционер (* 1873 г.) 1952 г. – Стефан Македонски, български оперен певец (* 1885 г.) 1962 г. – Адолф Айхман, нацистки офицер (* 1906 г.) 1976 г. – Жак Моно, френски биолог и биохимик, Нобелов лауреат през 1965 г. (* 1910 г.) 1983 г. – Джак Демпси, американски боксьор (* 1895 г.) 1986 г. – Джеймс Рейнуотър, американски физик, Нобелов лауреат (* 1917 г.) 1990 г. – Васил Попов, български математик, член-кореспондент на БАН (* 1942 г.) 1996 г. – Тимъти Лири, американски психолог, автор на книги (* 1920 г.) 2003 г. – Франческо Коласуоно, италиански духовник (* 1925 г.) 2005 г. – Любомир Георгиев, български виолончелист и композитор (* 1951 г.) 2006 г. – Минчо Семов, български учен (* 1935 г.) 2006 г. – Реймънд Дейвис, американски физик, Нобелов лауреат (* 1914 г.) 2013 г. – Владимир Гоев, български художник (* 1925 г.) 2014 г. – Таня Масалитинова, българска актриса (* 1921 г.) Празници Световен ден без тютюнопушене Международен ден на блондинките (отбелязва се от 2006 г.) 531


text: 5 юни е 156-ият ден в годината според григорианския календар (157-и през високосна година). Остават 209 дни до края на годината. Събития 70 г. – Тит Флавий Веспасиан и предвожданите от него римски легиони пробиват средната стена на Йерусалим в Обсадата на Йерусалим. 1305 г. – Бертран де Го е избран за папа под името Климент V. 1817 г. – Фронтенак става първият параход пуснат на вода в Големите езера. 1849 г. – Дания става конституционна монархия с подписването на нова конституция. 1851 г. – Романът Чичо Томовата колиба на Хариет Бичър Стоу започва да се публикува в подлистник във вестник Национална ера. 1864 г. – Американска гражданска война: Битката за Пиемонт завършва с победа на войските на генерал Дейвид Хънтър от Севера над войските на конфедератите от Юга. Битката се води при Пиемонт във Вирджиния. Близо 1000 души са пленени. 1866 г. – Според изчисленията, планетата Плутон е достигнала своя най-голям афелий; следващият афелий ще бъде достигнат през август 2113 г. 1873 г. – Основан е град Кимбърли в Република Южна Африка. 1900 г. – Британски войници превземат Претория по време на Втората бурска война. 1904 г. – Основан е парагвайският футболен Клуб Насионал. 1915 г. – Нанесени са поправки в конституцията на Дания, които дават избирателни права на жените. 1942 г. – Втора световна война: САЩ обявяват война на Царство България в отговор на обявената символична война на САЩ. 1942 г. – Втора световна война: При Битката при Мидуей е потопен японският самолетоносач „Акаги“. 1944 г. – Втора световна война: Над 1000 британски бомбардировача пускат 5000 тона бомби по германски артилерийски батареи на брега на Нормандия при подготовката за десанта от 6 юни 1944 г. 1947 г. – План Маршал: По време на реч в Харвардския университет държавният секретар на САЩ Джордж Маршал призовава за оказване на икономическа помощ на следвоенна Европа. 1963 г. – Британският военен министър Джон Профюмо подава оставка заради сексуален скандал. 1967 г. – Започва Шестдневната война с атаката на израелските военновъздушни сили срещу цели в Египет, Йордания и Сирия. 1968 г. – Американският кандидат-президент Робърт Кенеди е смъртоносно прострелян в хотел „Амбасадор“ в Лос Анджелис от палестински емигрант и умира на следващия ден. 1975 г. – Суецкият канал отваря за първи път след Шестдневната война. 1977 г. – Извършва се военен преврат в Сейшели. 1984 г. – Министър-председателят на Индия Индира Ганди дава нареждане за нападение над Златния храм, свещеното място на сикхите. 2004 г. – Антоанета Стефанова става световна шампионка по шахмат за жени. 2006 г. – Сърбия обявява независимост от конфедерацията Сърбия и Черна гора. 2017 г. – Черна гора става член на НАТО. Родени 1656 г. – Жозеф Питон дьо Турнфор, френски ботаник († 1708 г.) 1723 г. – Адам Смит, шотландски икономист и философ, основоположник на икономиката († 1790 г.) 1787 г. – Пиер Жан Жорж Кабанис, френски философ († 1808 г.) 1878 г. – Панчо Виля, мексикански революционер († 1923 г.) 1883 г. – Джон Мейнард Кейнс, английски икономист и учен († 1946 г.) 1898 г. – Федерико Гарсия Лорка, испански поет († 1936 г.) 1900 г. – Денис Габор, унгаро-английски физик, Нобелов лауреат († 1979 г.) 1904 г. – Любен Димитров, български скулптор и художник († 2000 г.) 1905 г. – Михаил Венедиков, български геодезист († 1973 г.) 1914 г. – Роуз Хил, английска актриса († 2003 г.) 1927 г. – Калина Тасева, българска художничка († 2022 г.) 1928 г. – Тони Ричардсън, британски режисьор († 1991 г.) 1937 г. – Елен Сиксу, френска писателка 1941 г. – Бойко Димитров, български политик 1941 г. – Едуард Олтман, американски икономист 1946 г. – Патрик Хед, британски бизнесмен, технически директор от Формула 1 и съсобственик на отбор Уилямс 1946 г. – Стефания Сандрели, италианска актриса 1951 г. – Силвио Лонгобуко, италиански футболист († 2022 г.) 1952 г. – Нико Макбрейн, американски музикант (Iron Maiden) 1954 г. – Бедиа Енер, турска киноактриса 1956 г. – Кени Джи, американски саксофонист 1957 г. – Томас Клинг, германски поет († 2005 г.) 1957 г. – Емил Кюлев, български банкер († 2005 г.) 1960 г. – Петя Александрова, български кинокритик 1964 г. – Рик Риърдън, американски писател 1968 г. – Рихард Голц, германски футболен вратар 1969 г. – Брайън Макнайт, американски певец и продуцент 1971 г. – Марк Уолбърг, американски актьор 1973 г. – Ивелин Първанов, български писател и политик 1974 г. – Жоао Брито, португалски футболист 1974 г. – Чад Алън, американски актьор 1975 г. – Борислав Чучков, български сценарист 1979 г. – Пийт Уентз, американски музикант 1981 г. – Милена Йорданова, тюрколог, професор 1985 г. – Рубен де ла Ред, испански футболист 1990 г. – Секу Олисе, либерийски футболист 1995 г. – Трой Сиван, австралийски актьор, певец и влогър от южноафрикански произход 1998 г. – Юлия Липницкая, руска фигуристка Починали 754 г. – Бонифаций, английски мисионер (* ок. 672) 1316 г. – Луи X, крал на Франция (* 1289 г.) 1383 г. – Дмитрий III, велик княз на Владимирско-Суздалското княжество (* 1324 г.) 1568 г. – Ламорал Егмонт, фламандски благородник (* 1522 г.) 1722 г. – Йохан Кунау, германски композитор (* 1660 г.) 1816 г. – Джовани Паизиело, италиански композитор (* 1740 г.) 1826 г. – Карл Мария фон Вебер, германски композитор (* 1786 г.) 1894 г. – Жул-Леон Дютрей дьо Рен, френски изследовател и географ (* 1846 г.) 1900 г. – Стивън Крейн, американски писател (* 1871 г.) 1910 г. – О. Хенри, американски писател (* 1862 г.) 1912 г. – Костадин Голев, български революционер (* 1877 г.) 1930 г. – Жул Паскин, български художник (* 1885 г.) 1945 г. – Густав Фен, германски офицер (* 1892 г.) 1947 г. – Карл Богданович, руско-полски изследовател (* 1864 г.) 1953 г. – Бил Тилдън, американски тенисист (* 1893 г.) 1964 г. – Ангел Държански, български политик (* 1895 г.) 1975 г. – Паул Керес, естонски шахматист (* 1916 г.) 1991 г. – Оскар Аудьорш, германски офицер (* 1898 г.) 2001 г. – Симон Бенмуса, френски драматург и писател (* 1931 г.) 2004 г. – Роналд Рейгън, 40-и президент на САЩ (* 1911 г.) 2012 г. – Рей Бредбъри, американски писател (* 1920 г.) 2016 г. – Джеръм Брунър, американски психолог (* 1915 г.) Празници ООН – Световен ден на околната среда (отбелязва се от 1973 г. по решение на ООН) Дания – Ден на конституцията (1848 г., национален празник) 605


text: 6 юни е 157-ият ден в годината според григорианския календар (158-и през високосна). Остават 208 дни до края на годината. Събития 1523 г. – Густав Васа е избран за крал на Швеция, с което настъпва края на Калмарската уния. 1853 г. – Основан е град Аламида, щата Калифорния, САЩ. 1882 г. – Хенри Сийли патентова електрическата ютия. 1925 г. – Уолтър Перси Крайслер основава корпорацията Крайслер. 1930 г. – Основана е Албанската суперлига по футбол. 1942 г. – Осъществен е първият скок със синтетичен парашут. 1944 г. – Втора световна война: Започва Десантът в Нормандия. 155 000 войници на Съюзниците дебаркират по бреговете на Нормандия (Франция), бързо преодоляват Атлантическия вал и навлизат във вътрешността на страната. 1971 г. – Програма Союз: Изстрелян е съветският пилотиран космически апарат Союз 11. 1982 г. – Започва Ливанската война от 1982: Военни части под командването на израелския министър на отбраната Ариел Шарон нахлуват в Южен Ливан и успяват да достигнат до столицата Бейрут. 1985 г. – В Бразилия са ексхумирани останките на „Волфганг Герхард“, за които по-късно се установява, че са на Йозеф Менгеле, „Ангелът на смъртта“ от Аушвиц. 1993 г. – Монголия провежда своите първи преки президентски избори. 1999 г. – Появява се за първи път компютърният вирус „Worm.ExploreZip“, който поразява хиляди компютри по цял свят. Родени 1436 г. – Йохан Региомонтан, германски астроном († 1476 г.) 1502 г. – Жуау III, крал на Португалия († 1557 г.) 1519 г. – Андреа Чезалпино, италиански анатом и ботаник († 1603 г.) 1599 г. – Диего Веласкес, испански художник († 1660 г.) 1606 г. – Пиер Корней, френски драматург († 1684 г.) 1638 г. – Герит Беркхейде, холандски художник († 1698 г.) 1799 г. – Александър Пушкин, руски поет († 1837 г.) 1838 г. – Томас Глоувър, шотландски търговец († 1911 г.) 1850 г. – Карл Фердинанд Браун, германски физик, Нобелов лауреат († 1918 г.) 1856 г. – Александър Ляпунов, руски математик († 1918 г.) 1868 г. – Робърт Скот, английски изследовател († 1912 г.) 1870 г. – Ганчо Ценов, български историк († 1949 г.) 1875 г. – Томас Ман, немски писател, Нобелов лауреат († 1955 г.) 1883 г. – Атанас Саев, български революционер († 1963 г.) 1885 г. – Никола Ракитин, български поет ,публицист. 1889 г. – Сергей Рубинщейн, съветски психолог († 1960 г.) 1901 г. – Сукарно, първи президент на Индонезия († 1970 г.) 1903 г. – Арам Хачатурян, арменски композитор († 1978 г.) 1911 г. – Илия Булашев, български футболист († ? г.) 1923 г. – Христо Добрев, български военен деец († 2013 г.) 1924 г. – Васил Акьов, български сценарист († 1989 г.) 1929 г. – Сабах IV ал-Ахмад ал-Джабер ал-Сабах, емир на Кувейт († 2020 г.) 1931 г. – Георги Кандиларов, български юрист 1931 г. – Сали Мугабе, първа дама на Зимбабве (1980 – 92) († 1992 г.) 1932 г. – Дейвид Скот, американски астронавт 1933 г. – Хайнрих Рорер, швейцарски физик, Нобелов лауреат († 2013 г.) 1934 г. – Албер II, крал на белгийците 1944 г. – Анета Петровска, българска актриса 1944 г. – Филип Шарп, американски биолог, Нобелов лауреат 1956 г. – Бьорн Борг, шведски тенисист 1959 г. – Маруан Баргути, палестински водач 1959 г. – Васко Кръпката, български блус музикант 1960 г. – Стийв Вай, американски китарист и композитор 1963 г. – Николай Урумов, български актьор 1964 г. – Стойчо Кацаров, български политик 1967 г. – Пол Джиамати, американски актьор 1968 г. – Бойка Атанасова, български журналист 1969 г. – Мария Сапунджиева, българска актриса 1970 г. – Андриан Душев, български състезател по кану-каяк 1970 г. – Джеймс Шафър, американски китарист 1973 г. – Джаки Аркльов, шведски неонацист 1977 г. – Макс Мирни, беларуски тенисист 1978 г. – Мариана Попова, българска поппевица 1992 г. – Хьона, южнокорейска певица Починали 913 г. – Александър, византийски император (* ок. 870) 1134 г. – Норберт Ксантенски, католически светец (* 1080 г.) 1843 г. – Фридрих Хьолдерлин, германски писател (* 1770 г.) 1870 г. – Фердинанд Врангел, руски мореплавател (* 1797 г.) 1916 г. – Джеймс Тайлър Кент, американски хомеопат (* 1849 г.) 1916 г. – Шъ-кай Юан, китайски държавен и военен деец (* 1859 г.) 1922 г. – Павел Христов, български революционер (* 1874 г.) 1946 г. – Герхарт Хауптман, немски драматург и Нобелов лауреат (* 1862 г.) 1961 г. – Карл Густав Юнг, швейцарски психиатър (* 1875 г.) 1968 г. – Никола Кенов, български диригент и композитор (* 1902 г.) 1968 г. – Робърт Кенеди, американски политик (* 1925 г.) 1975 г. – Алвин Хансен, американски икономист (* 1887 г.) 1975 г. – Хироши Ошима, японски дипломат (* 1886 г.) 1984 г. – Джарнаил Сингх Бхидранвал, индийски (сикхски) религиозен водач (* 1947 г.) 1986 г. – Херберт Айзенрайх, австрийски писател (* 1925 г.) 1991 г. – Стан Гец, американски джаз музикант (* 1927 г.) 1999 г. – Дамян Дамянов, български поет (* 1935 г.) 2000 г. – Александър Кипров, български шахматист (* 1916 г.) 2005 г. – Ан Банкрофт, американска актриса (* 1931 г.) 2009 г. – Жан Досе, френски имунолог, Нобелов лауреат (* 1916 г.) 2013 г. – Джеръм Карл, американски физикохимик, носител на Нобелова награда (* 1918 г.) Празници Швеция – Национален празник на Швеция 606


text: 7 юни е 158-ият ден в годината според григорианския календар (159-и през високосна). Остават 207 дни до края на годината. Събития 1099 г. – Кръстоносците от Първи кръстоносен поход започват петседмична Обсада на Йерусалим. 1494 г. – Испания и Португалия подписват под егидата на папата Договора от Тордесиляс, с който си поделят Новия свят. 1654 г. – Луи XIV е коронясан за крал на Франция. 1879 г. – Високата порта назначава комисия по реформите в европейските вилаети в изпълнение на чл. 23 от Берлинския договор. 1901 г. – Светият синод свиква за първи път епархиални събори на свещениците по инициатива на митрополит Натанаил Охридски и Пловдивски и утвърждава типовия им устав на 27 март 1903. 1905 г. – Швеция и Норвегия с договор прекратяват съществуването си като обединена държава. 1929 г. – Папската държава е възстановена под името Ватикан, след като е ликвидирана през 1870 г. 1942 г. – Втора световна война: Приключва Битката при Мидуей. 1981 г. – Военновъздушните сили на Израел унищожават иракския ядрен реактор Озирак, за да предотвратят използването му за производство на ядрени оръжия. 1982 г. – Грейсленд, имението на Елвис Пресли, отваря врати за посетители. 1983 г. – От СССР е изстрелян автоматичен космически апарат Венера 16. 1988 г. – Изстрелян е съветския космически апарат Союз ТМ-5, сред чийто екипаж се намира втория български космонавт Александър Александров. 2004 г. – Открита е Централна автогара София. 2008 г. – В Австрия и Швейцария започва Европейското първенство по футбол. 2009 г. – В България и в други страни от Европейския съюз се провеждат Избори за Европейси парламент. 2019 г. – Американската бой-банда Jonas Brothers издава петия си самостоятелен албум „Happiness Begins“ Родени 1794 г. – Пьотър Чаадаев, руски философ и публицист († 1856 г.) 1825 г. – Ричард Блекмор, английски писател († 1900 г.) 1838 г. – Виталиано Позели, италиански архитект († 1918 г.) 1840 г. – Шарлота Белгийска, императрица на Мексико († 1927 г.) 1841 г. – Карл Лемох, руски художник от немски произход († 1910 г.) 1848 г. – Пол Гоген, френски живописец, постимпресионист († 1903 г.) 1862 г. – Филип Ленард, унгарски физик, Нобелов лауреат († 1947 г.) 1868 г. – Чарлс Рени Макинтош, британски архитект († 1928 г.) 1872 г. – Александра Фьодоровна, императрица на Русия († 1918 г.) 1877 г. – Петър Ацев, български революционер († 1939 г.) 1877 г. – Чарлз Гловър Баркла, британски физик, Нобелов лауреат († 1944 г.) 1879 г. – Кнуд Расмусен, гренландски антрополог († 1933 г.) 1896 г. – Робърт Мъликен, американски физик и химик, Нобелов лауреат († 1986 г.) 1896 г. – Имре Над, унгарски политик († 1958 г.) 1896 г. – Фьодор Ремезов, съветски военачалник († 1991 г.) 1897 г. – Кирил Мерецков, съветски маршал († 1968 г.) 1905 г. – Джеймс Брадок, американски боксьор († 1974 г.) 1907 г. – Младен Исаев, български поет и писател († 1991 г.) 1909 г. – Джесика Тенди, американска актриса († 1994 г.) 1917 г. – Дийн Мартин, американски актьор и певец († 1995 г.) 1924 г. – Вили Цанков, български театрален и кинорежисьор († 2007 г.) 1928 г. – Джеймс Айвъри, американски филмов режисьор 1935 г. – Тецухико Асаи, японски каратист († 2006 г.) 1940 г. – Том Джоунс, уелски певец 1942 г. – Муамар Кадафи, либийски лидер († 2011 г.) 1945 г. – Волфганг Шюсел, австрийски политик 1952 г. – Лиъм Нийсън, северноирландски актьор 1952 г. – Орхан Памук, турски писател, Нобелов лауреат 1957 г. – Фред Варгас, френска писателка 1958 г. – Принс, американски музикант († 2016 г.) 1959 г. – Антим Пехливанов, български футболист 1962 г. – Ралица Димитрова, българска актриса и режисьор 1963 г. – Александър Праматарски, български политик 1964 г. – Джуди Арънсън, американска актриса 1966 г. – Златко Янков, български футболист 1967 г. – Дейв Наваро, американски китарист 1967 г. – Малина, българска попфолк певица 1968 г. – Сара Париш, британска актриса 1970 г. – Кафу, бразилски футболист 1970 г. – Майк Модано, американски хокеист 1972 г. – Карл Ърбан, новозеландски актьор 1974 г. – Беър Грилс, английски пътешественик 1975 г. – Алан Айверсън, американски баскетболист 1976 г. – Стефан Стоянов, български сценарист и драматург 1976 г. – Некро, американски музикант 1981 г. – Анна Курникова, руска тенисистка 1988 г. – Екатерина Макарова, руска тенисистка 1988 г. – Георги Самандов, български политик и инженер 1988 г. – Павлин Кръстев, български политик и инженер 1990 г. – Алисън Шмит, американска състезателка по плуване 1990 г. – Иги Азалия, австралийска певица и модел 1990 г. – Луиза Григорова, българска актриса 1993 г. – Джордж Езра, британски поп-певец Починали 555 г. – Вигилий, римски папа (* неизв.) 1329 г. – Робърт I, крал на Шотландия (* 1274 г.) 1710 г. – Луиза дьо Ла Валиер, метреса на Луи XIV (* 1644 г.) 1799 г. – Виктоар Френска, френска благородничка (* 1733 г.) 1840 г. – Фридрих Вилхелм III, крал на Прусия (* 1770 г.) 1888 г. – Едмон Льо Бьоф, маршал на Франция (* 1809 г.) 1901 г. – Яким Игнатиев, български революционер (* 1870 г.) 1903 г. – Иван Стойчев, български офицер (* 1867 г.) 1935 г. – Иван Мичурин, руски биолог и селекционер (* 1855 г.) 1944 г. – Вълко Димитров, деец на БЗНС, ятак (* 1885 г.) 1944 г. – Харалампи Аничкин, български партизанин и антифашист (* 1818 г.) 1953 г. – Геза Рохайм, унгарски психоаналитик (* 1891 г.) 1953 г. – Димитър Влахов, македонски политически деец и журналист (* 1878 г.) 1954 г. – Алън Тюринг, английски математик (* 1912 г.) 1965 г. – Джуди Холидей, американска актриса († 1921 г.) 1967 г. – Винцас Миколайтис-Путинас, литовски писател (* 1893 г.) 1968 г. – Фьодор Токарев, съветски оръжеен конструктор (* 1871 г.) 1973 г. – Кристине Лавант, австрийска поетеса, белетристка и художничка (* 1915 г.) 1980 г. – Хенри Милър, американски писател (* 1891 г.) 1985 г. – Делчо Лулчев, български инженер (* 1935 г.) 1992 г. – Димитър Тишин, български писател (* 1913 г.) 1995 г. – Софроний Доростолски и Червенски, български духовник (* 1897 г.) 1997 г. – Стенли Шахтер, американски психолог (* 1922 г.) 2005 г. – Иван Кръстев, български актьор (* 1940 г.) 2006 г. – Абу Мусаб ал-Заркауи, йордански терорист (* 1966 г.) 2007 г. – Майкъл Хамбъргър, британски преводач (* 1924 г.) 2013 г. – Пиер Мороа, френски политик, министър-председател на Франция от 1981 до 1984 (* 1928 г.) Празници Световен ден за безопасност на храните Аржентина – Ден на журналиста Аржентина и Коста Рика – Ден на физика Мексико – Ден на свободата на словото Перу – Ден на националното знаме Испания – Ден на Републиката Киргизстан – Ден на финансовите и икономически работници Малта – Ден на мъчениците Норвегия – Ден на независимостта 607


text: 8 юни е 159-ият ден в годината според григорианския календар (160-и през високосна година). Остават 206 дни до края на годината. Събития 68 г. – Римският сенат провъзгласява Галба за император. 1624 г. – Земетресение разтърсва Перу. 1783 г. – Вулканът Лаки в Исландия изригва в продължение на осем месеца, опустошенията от което предизвикват 7-годишен масов глад и смъртта на 9000 души. 1794 г. – Чрез пищни тържества в цяла Франция Робеспиер институционализира нова държавна религия на Френската революция – Култа към Върховното същество. 1869 г. – Американецът Ив Макгафи патентова прототип на прахосмукачката. 1942 г. – Втората световна война: Японски подводници и самолети атакуват Австралия. 1949 г. – Публикуван е политическият роман 1984 на Джордж Оруел. 1953 г. – Американски върховен съд постановява, че в ресторантите в окръг Колумбия не може да се отказва да се сервира на чернокожи. 1965 г. – Народна република България и Полша подписват спогодба за премахване на визите и развитие на туризма. 1968 г. – На Летище Хийтроу е задържан убиецът на Мартин Лутър Кинг – Джеймс Ърл Рей, докато се опитва да напусне Обединеното кралство с фалшив канадски паспорт. 1973 г. – Генерал Франко предава премиерския пост на Испания на Луис Бланко, след като е управлявал 34 години. 1975 г. – От СССР е изстрелян автоматичният космически апарат Венера 9 с цел изследване на Венера. 1984 г. – Хомосексуалността е призната за законна в австралийския щат Нов Южен Уелс. 1986 г. – Курт Валдхайм, бивш генерален секретар на ООН, е избран за президент на Австрия. 1990 г. – Гражданите на Чехословакия гласуват в парламентарни избори с категорично мнозинство за движението на бившите дисиденти – Граждански форум. 1995 г. – Канадско-датският програмист Размус Лердорф публикува първата публична версия на скриптовия език PHP, който служи за създаване на динамични уебстраници. Родени 1625 г. – Джовани Доменико Касини, италиански учен († 1712 г.) 1671 г. – Томазо Албинони, италиански композитор († 1751 г.) 1810 г. – Роберт Александър Шуман, германски композитор и пианист († 1856 г.) 1829 г. – Джон Миле, английски художник († 1896 г.) 1867 г. – Франк Лойд Райт, американски архитект († 1959 г.) 1894 г. – Борис Стефанов, български ботаник († 1979 г.) 1895 г. – Васил Захариев, български график и изкуствовед († 1971 г.) 1895 г. – Сантяго Бернабеу Йесте, испански футболист († 1978 г.) 1903 г. – Маргьорит Юрсенар, френска писателка († 1987 г.) 1916 г. – Франсис Крик, британски физик и биохимик, Нобелов лауреат († 2004 г.) 1918 г. – Джеръм Карл, американски физикохимик, Нобелов лауреат († 2013 г.) 1921 г. – Сухарто, президент на Индонезия († 2008 г.) 1928 г. – Борис Клочков, български аграрен учен 1934 г. – Видое Подгорец, македонски писател († 1997 г.) 1935 г. – Иван Иванов, български музикант († 1993 г.) 1936 г. – Кенет Уилсън, американски физик, Нобелов лауреат († 2013 г.) 1940 г. – Нанси Синатра, американска певица и актриса 1951 г. – Бони Тайлър, уелска певица 1953 г. – Иво Санадер, министър-председател на Хърватия 1954 г. – Кирил, варненски и великопреславски митрополит († 2013 г.) 1954 г. – Филип Беке, белгийски дипломат 1955 г. – Тим Бърнърс-Лий, британски математик 1963 г. – Луц Зайлер, германски писател 1963 г. – Урф Щолтерфот, германски писател 1964 г. – Васил Иванов-Лучано, български политик 1966 г. – Валентин Наливайченко, украински политик 1966 г. – Джулиана Маргулис, американска актриса 1973 г. – Херонимо Хил, венецуелски актьор 1976 г. – Даниела Йорданова, българска лекоатлетка 1977 г. – Кание Уест, американски рапър 1977 г. – Красимир Чомаков, български футболист 1982 г. – Надя Петрова, руска тенисистка 1983 г. – Нино Харатишвили, грузинско-германска писателка 1983 г. – Ким Клайстърс, белгийска тенисистка 1984 г. – Хавиер Масчерано, аржентински фуболист 1987 г. – Владислав Стоянов, български футболист 1988 г. – Камил Гросицки, полски футболист 1993 г. – Едисон Йорданов, германско-български футболист 1995 г. – Ферлан Менди, френски футболист Починали 632 г. – Мохамед, ислямски пророк (* 570 г.) 1376 г. – Едуард, принц на Уелс (* 1330 г.) 1795 г. – Луи XVII, крал на Франция (* 1785 г.) 1876 г. – Жорж Санд, френска писателка (* 1804 г.) 1912 г. – Йордан Недков, български революционер (* 1882 г.) 1946 г. – Кирил Дрангов, български революционер (* 1901 г.) 1970 г. – Ейбрахам Маслоу, американски психолог (* 1908 г.) 1976 г. – Михаил Катуков, съветски офицер (* 1900 г.) 1985 г. – Айше Афет Инан, турски историк и социолог (* 1908 г.) 1987 г. – Цеко Торбов, български философ, правист, преводач (* 1899 г.) 1997 г. – Стефан Елевтеров, български литературовед (* 1930 г.) 2007 г. – Богомил Райнов, български писател и професор по естетика (* 1919 г.) 2007 г. – Ибрахим Касимов, български аграрен учен и общественик (* 1938 г.) 2008 г. – Петер Рюмкорф, немски поет, белетрист и драматург (* 1929 г.) 2009 г. – Омар Бонго, президент на Габон (* 1935 г.) 2010 г. – Пламен Масларов, български режисьор (* 1950 г.) 2016 г. – Евтим Евтимов, български поет, автор на музикални текстове (* 1933 г.) Празници Световен ден на океаните (Определен по време на срещата на високо равнище по проблемите на Земята през 1992 г. в Рио де Жанейро, Бразилия) 608


text: 9 юни е 160-ият ден в годината според григорианския календар (161-ви през високосна). Остават 205 дни до края на годината. Събития 68 г. – Римският император Нерон извършва с помощта на секретаря си самоубийство, за да не претърпи унижението от бичуване, което го очаква след загубата на властта. 1535 г. – Френският пътешественик Жак Картие става първият европеец, открил реката Сейнт Лорънс в Канада. 1762 г. – Руският император Петър III абдикира от престола след бунт на гвардията и е заменен на трона от съпругата си императрица Екатерина II. 1815 г. – Подписан е договорът, с който приключва Виенския конгрес, съгласно който Русия анексира Полша, а Швейцария и Холандия получават независимост. 1889 г. – В Рим е открит паметник на Джордано Бруно на мястото, където е изгорен на клада като еретик. 1904 г. – Лондонският симфоничен оркестър изнася първия си концерт. 1909 г. – 22-годишната домакиня Алис Хайлър Рамзи става първата жена, прекосила САЩ с автомобил. Заедно с три нейни приятелки, които не знаели да карат, тя изминала с автомобил „Максуел“ разстоянието от Ню Йорк до Сан Франциско (3800 мили, 6115 км) за 59 дни. 1923 г. – В Царство България е извършен Деветоюнският преврат, чрез който е свалено правителството на Александър Стамболийски. 1928 г. – Американците Чарлз Кингсфор-Смит и Чарлз Улм извършват първия полет със самолет над Тихия океан. 1934 г. – Доналд Дък дебютира в анимационното филмче The Wise Little Hen. 1946 г. – Бумибол Адулядей става крал на Тайланд – най-дълго управляващия монарх в света. 1957 г. – Австралийски алпинисти изкачват за първи път връх Броуд Пик (12-ият по големина в света) в Пакистан. 1958 г. – Кралица Елизабет II открива официално лондонското летище Гетуик. 1967 г. – Шестдневната война: На 5-ия ден от войната Израелската армия отнема Голанските възвишения от Сирия. 1980 г. – Народна република България установява дипломатически отношения с Гренада. 1999 г. – Косовската война: Сключен е мирен договор между Съюзна република Югославия и НАТО, съгласно който югославските войски се изтеглят от Косово, а НАТО прекратява бомбардировките над югославски обекти. 2006 г. – Започва 18-ото Световно първенство по футбол в Германия, в първия мач домакините побеждават Коста Рика с 4:2. Родени 1640 г. – Леополд I, император на Свещената Римска империя († 1705 г.) 1661 г. – Фьодор III, цар на Русия († 1682 г.) 1672 г. – Петър I, император на Русия († 1725 г.) 1775 г. – Георг Гротефенд, германски филолог († 1853 г.) 1781 г. – Джордж Стивънсън, английски изобретател († 1848 г.) 1810 г. – Ото Николай, германски композитор († 1849 г.) 1812 г. – Йохан Готфрид Гал, германски астроном († 1910 г.) 1836 г. – Елизабет Гарет Андерсън, първата жена доктор в Англия († ?) 1843 г. – Берта фон Зутнер, австрийска писателка, Нобелова лауреатка през 1905 г. († 1914 г.) 1844 г. – Леонид Соболев, министър-председател на България († 1913 г.) 1854 г. – Херардус Боланд, холандски философ († 1922 г.) 1872 г. – Илия Матакиев, български лекар († 1946 г.) 1875 г. – Хенри Халет Дейл, британски физиолог, Нобелов лауреат през 1936 г. († 1968 г.) 1895 г. – Курт Цайцлер, германски офицер († 1963 г.) 1915 г. – Лес Пол, американски китарист и изобретател († 2009 г.) 1916 г. – Робърт Макнамара, американски министър на отбраната († 2009 г.) 1925 г. – Кийт Лаумър, американски писател († 1993 г.) 1930 г. – Евгения Шуплинова, писателка от Република Македония († 2008 г.) 1933 г. – Иван Зоин, български актьор († 2008 г.) 1941 г. – Джон Лорд, английски рокпианист († 2012 г.) 1942 г. – Иван Пунчев, български философ († 2009 г.) 1943 г. – Велико Стоянов, български актьор 1943 г. – Джо Холдеман, американски писател 1945 г. – Георги Василев, български футболист 1946 г. – Роберт Зара, австрийски футболист 1951 г. – Исмаил Абилов, български борец 1956 г. – Николай Цонев, български политик 1959 г. – Димитър Димитров, български треньор 1961 г. – Майкъл Джей Фокс, канадски актьор 1962 г. – Елвира Георгиева, българска поп и попфолк певица 1963 г. – Джони Деп, американски актьор 1967 г. – Милен Панайотов, български композитор 1978 г. – Вяра Йорданова, български политик и психолог 1978 г. – Матю Белами, британски певец 1978 г. – Генка Шикерова, българска репортерка 1978 г. – Мирослав Клозе, немски футболист 1981 г. – Калин Врачански, български актьор 1981 г. – Натали Портман, израелско-американска актриса 1982 г. – Иван Банев, инженер и общественик 1983 г. – Алектра Блу, американска порно актриса 1984 г. – Уесли Снейдер, холандски футболист 1988 г. – Росица Милкова, хуманист, реформатор 1991 г. – Славчо Петрунов, народен изпълнител, фолклорист, поп и джаз изпълнител Починали 62 г. – Клавдия Октавия, римска императрица (* 39 г. или 40) 68 г. – Нерон, римски император (* 37 г.) 1870 г. – Чарлз Дикенс, британски писател (* 1812 г.) 1878 г. – Джанюариъс Макгахан, американски журналист (* 1844 г.) 1894 г. – Тодор Кесяков, български политик (* 1831 г.) 1924 г. – Иван Ташев, български революционер (* 1876 г.) 1934 г. – Христос Цундас, гръцки археолог (* 1857 г.) 1946 г. – Константин Стоянов, български инженер (* 1885 г.) 1960 г. – Семьон Лавочкин, съветски авиоконструктор (* 1900 г.) 1973 г. – Джон Кризи, американски писател (* 1908 г.) 1974 г. – Мигел Анхел Астуриас, гватемалски писател, Нобелов лауреат през 1967 г. (* 1899 г.) 1989 г. – Джордж Бидъл, американски генетик, Нобелов лауреат през 1958 г. (* 1903 г.) 1989 г. – Волфдитрих Шнуре, немски писател (* 1920 г.) 1994 г. – Ян Тинберген, холандски икономист, Нобелов лауреат през 1969 г. (* 1903 г.) 1997 г. – Алекси Иванов, български политик (* 1922 г.) 2000 г. – Ернст Яндл, немски поет (* 1925 г.) 2008 г. – Алгис Будрис, американски писател (* 1931 г.) 2008 г. – Карен Асрян, арменски шахматист (* 1980 г.) 2009 г. – Вера Мутафчиева, българска писателка (* 1929 г.) 2010 г. – Марина Семьонова, руска балерина (* 1908 г.) 2013 г. – Иън Банкс, шотландски писател (* 1954 г.) 2013 г. – Валтер Йенс, немски литературен историк (* 1923 г.) 2022 г. – Мат Цимерман, канадски актьор (* 1934 г.) 2023 г. – Мария Петрова, шлагерна певица, изпълнителка на стари градски песни (* 1940 г.) Празници Международен ден на архивите, отбелязва се от 2008 г. с решение на Международния съвет на Архивите Ден на работниците от леката промишленост (за 2013 г.) – Отбелязва се от 1970 г. през втория неделен ден от юни Уганда – Ден на националните герои Оклахома (САЩ) – Ден на възрастните хора 609