text: 17 октомври е 290-ият ден в годината според григорианския календар (291-ви през високосна). Остават 75 дни до края на годината. Събития 1448 г. – Започва Косовската битка – сражение между войските на унгарския управител Янош Хуняди и османския султан Мурад II, състояло се на Косово поле. 1483 г. – Папа Сикст IV създава испанска инквизиция, което е начало на преследването на араби и евреи на територията на Испания. 1529 г. – Томас Мор е назначен за лорд-канцлер на Англия. 1707 г. – Състои се сватбата на Мария Барбара Бах и Йохан Себастиан Бах. 1728 г. – Състои се сватбата на немската аристократка Кристиана Шарлота фон Насау-Отвайлер и ландграфа Фридрих Якоб фон Хесен-Хомбург. 1831 г. – Английският физик и химик Майкъл Фарадей прави успешно изпитване на динамо и открива електромагнитната индукция. 1879 г. – Основан е АФК Съндърланд. 1902 г. – В Детройт е произведен първият автомобил с марка Кадилак. 1915 г. – Първата световна война: Започва битката при Криволак с участие на войски на Франция и България, която завършва с отстъпление на французите на 21 октомври. 1917 г. – Силно земетресение нанася значителни щети в София. 1918 г. – В България е съставено правителство начело с Александър Малинов. 1918 г. – Унгария провъзгласява независимост от Австрия. 1919 г. – Открито е метрото на Мадрид – едно от най-бързите и най-интензивни в света. 1919 г. – След края на Първата световна война българската армия напуска Беломорска Тракия, където се установява протекторат на Антантата. 1931 г. – Ал Капоне е осъден на 11 години затвор за укриване на данъци. 1933 г. – Поради нарастващия антисемитизъм Алберт Айнщайн напуска Германия и се установява за постоянно в САЩ. 1939 г. – Състои се премиерата на американския драматичен игрален филм Господин Смит отива във Вашингтон. 1947 г. – 10 000 акра (40 км2) от площта на Националния парк Акадия в САЩ са опустошени от голям пожар, започнал от боровинково мочурище. 1949 г. – България установява дипломатически отношения с ГДР. 1956 г. – Във Великобритания е открита първата в света атомна електроцентрала. 1958 г. – СССР започва строителството на първата си атомна подводница за оборудване с балистични ракети – К-19. 1979 г. – Майка Тереза е наградена с Нобелова награда за мир. 1983 г. – В Пловдив започва провеждането на Международен телевизионен фестивал – Златната ракла. 1988 г. – Състои се премиерата на българския игрален филм „А сега накъде?“. 1994 г. – В България е съставено правителство начело с Ренета Инджова. 1999 г. – В Германия е намерен оригиналът на списъка на Оскар Шиндлер с имената на 1200 спасени от него евреи. 2005 г. – Започва да излиза българския национален ежедневник Атака. Родени 1629 г. – Балтазар Карлос, Принц на Астуриас († 1679 г.) 1696 г. – Август III, Крал на Полша († 1763 г.) 1760 г. – Анри дьо Сен-Симон, френски мислител († 1825 г.) 1779 г. – Луи-Шарл Орлеански, френски благородник († 1808 г.) 1813 г. – Георг Бюхнер, немски поет († 1837 г.) 1835 г. – Александрина Тине, нидерландска пътешественичка († 1869 г.) 1850 г. – Анастасия Головина, бесарабски български лекар († 1933 г.) 1850 г. – Фернан Фуро, френски военен топограф († 1914 г.) 1853 г. – Мария Александровна Сакскобургготска, херцогиня на Единбург († 1920 г.) 1861 г. – Андрей Рябушкин, руски художник, исторически живописец († 1904 г.) 1872 г. – Бончо Василев, български революционер († 1937 г.) 1878 г. – Михаил Арнаудов, български фолклорист († 1978 г.) 1890 г. – Владимир Воронин, руски офицер († 1952 г.) 1900 г. – Джийн Артър, американска актриса († 1991 г.) 1912 г. – Йоан Павел I, римски папа († 1978 г.) 1915 г. – Артър Милър, американски драматург († 2005 г.) 1918 г. – Рита Хейуърт, американска киноактриса († 1987 г.) 1919 г. – Джао Дзъян, китайски политик († 2005 г.) 1920 г. – Найчо Петров, български актьор († 2016 г.) 1920 г. – Монтгомъри Клифт, американски актьор († 1966 г.) 1922 г. – Анжел Вагенщайн, български сценарист 1923 г. – Апостол Карамитев, български актьор († 1973 г.) 1926 г. – Карл Хенице, американски астроном († 1993 г.) 1927 г. – Димитър Минчев, български футболист († 2003 г.) 1928 г. – Иван Маринов, български композитор († 2003 г.) 1930 г. – Венка Асенова, българска шахматистка († 1986 г.) 1937 г. – Векил Ванов, български политик 1941 г. – Виден Апостолов, български футболист († 2020 г.) 1943 г. – Любомир Клисуров, подводен фотограф 1946 г. – Адам Михник, полски общественик 1948 г. – Робърт Джордан, американски писател († 2007 г.) 1950 г. – Йордан Биков, български щангист 1951 г. – Йохан Липет, немски белетрист 1956 г. – Мей Джемисън, американска астронавтка 1957 г. – Владимир Левчев, български поет 1958 г. – Тодор Батков, български адвокат 1959 г. – Таня Шахова, българска актриса 1960 г. – Цветан Казанджиев, български художник 1968 г. – Греъм ле Со, английски футболист 1968 г. – Родолфо Естебан Кардосо, аржентински футболист 1972 г. – Еминем, американски рапър 1972 г. – Таркан, турски поп певец 1979 г. – Кими Райконен, финландски състезател от Формула 1 1983 г. – Фелисити Джоунс, английска актриса 1984 г. – Йеле Клаасен, световен шампион по дартс 1987 г. – Елиот Гранден, френски футболист Починали 1586 г. – Филип Сидни, английски поет (* 1554 г.) 1757 г. – Рене Антоан Реомюр, френски учен (* 1683 г.) 1836 г. – Орест Кипренски, руски художник (* 1782 г.) 1837 г. – Йохан Непомук Хумел, именит музикант (* 1778 г.) 1849 г. – Фредерик Шопен, полски композитор (* 1810 г.) 1854 г. – Владимир Корнилов, руски вицеадмирал (* 1806 г.) 1873 г. – Робърт Макклур, английски изследовател (* 1807 г.) 1887 г. – Густав Кирхоф, германски физик (* 1824 г.) 1893 г. – Патрис дьо Мак Маон, маршал на Франция (* 1808 г.) 1910 г. – Курд Ласвиц, немски писател (* 1848 г.) 1933 г. – Иван Смичков, български революционер (* 1878 г.) 1938 г. – Карл Кауцки, марксистки идеолог († 1864 г.) 1949 г. – Фьодор Толбухин, съветски маршал (* 1894 г.) 1951 г. – Бернхард Келерман, немски писател (* 1879 г.) 1957 г. – Аведик Исаакян, арменски писател (* 1875 г.) 1967 г. – Пу И, Император на Китай (* 1906 г.) 1973 г. – Ингеборг Бахман, австрийска писателка (* 1926 г.) 1996 г. – Герхард Холц-Баумерт, немски писател (* 1927 г.) 1999 г. – Славчо Трънски, деец на БКП (* 1914 г.) 2008 г. – Ахмед Емин, български политик (* 1962 г.) 2011 г. – Петър Горанов, български историк, професор (* 1926 г.) 2014 г. – Масару Емото, японски писател (* 1943 г.) Празници Международен ден за изкореняване на бедността Малави – Ден на майката Северна Осетия – Ден на републиката A17


source: wikipedia

text: 18 октомври е 291-вият ден в годината според григорианския календар (292-ри през високосна година). Остават 74 дни до края на годината. Събития 31 г. – В Рим по предварително начертан план е убит заговорникът Сеян. 1748 г. – Приключва Войната за австрийското наследство. 1795 г. – Обесена е Злата Мъгленска, след като е измъчвана зверски от османците, заради отказа ѝ да приеме мохамеданството; канонизирана е за светица. 1810 г. – Битка при Ловеч. 1867 г. – САЩ влиза във владение на Аляска, след като я купува от Русия за $7,2 милиона. 1890 г. – Основан е град Виндхук, Намибия. 1892 г. – Открива се първата платена далекосъобщителна телефонна линия Чикаго – Ню Йорк. 1906 г. – В Русия е обявено равноправие между съсловията в обществото. 1912 г. – Балканска война: Сръбският крал Петър I Караджорджевич издава обявление „Към сръбския народ“ като страната му се присъединява към войната. 1918 г. – В Париж е обявена декларация на президента на САЩ за даване на независимост на Чехословакия от Австро-Унгария. 1922 г. – Създадена е британската радиостанция Би Би Си (BBC). 1941 г. – Втората световна война: В Токио е арестуван съветският разузнавач Рихард Зорге. 1944 г. – Втората световна война: Червената армия нахлува в Чехословакия. 1945 г. – СССР получава планове на американската атомна бомба от Клаус Фукс. 1967 г. – Съветският космически апарат Венера 4 каца на Венера и става първият апарат, който измерва атмосферата на друга планета. 1981 г. – Открит е Античният театър в Пловдив 1989 г. – Ерих Хонекер, лидера на ГДР, подава оставка. 1991 г. – Азербайджан обявява независимост от СССР. 1993 г. – В Латвия е възстановена националната валута лат. Родени 1405 г. – Пий II, римски папа († 1464 г.) 1634 – Лука Джордано, италиански художник († 1705 г.) 1663 г. – Евгений Савойски, австрийски генерал († 1736 г.) 1833 г. – Васил Попович, български писател († 1897 г.) 1847 г. – Александър Лодигин, руски електротехник († 1923 г.) 1850 г. – Иван Пашалията, български революционер († ? г.) 1854 г. – Соломон Август Андре, шведски изследовател († 1897 г.) 1857 г. – Андрей Букурещлиев, български военен († 1925 г.) 1859 г. – Анри Бергсон, френски философ, Нобелов лауреат († 1941 г.) 1860 г. – Александър Ростковски, руски дипломат († 1903 г.) 1869 г. – Сребрен Поппетров, български революционер († 1950 г.) 1892 г. – Ангел Сладкаров, български оперетен артист († 1977 г.) 1895 г. – Йордан Ковачев, български писател († 1966 г.) 1918 г. – Константинос Мицотакис, министър-председател на Гърция († 2017 г.) 1919 г. – Анита О'Дей, американска певица († 2006 г.) 1920 г. – Мелина Меркури, гръцка актриса († 1994 г.) 1923 г. – Владимир Дивизиев, български учен († 1993 г.) 1926 г. – Йоахим Купш, немски писател († 2006 г.) 1926 г. – Чък Бери, американски музикант († 2017 г.) 1927 г. – Джордж Скот, американски актьор († 1999 г.) 1928 г. – Димитър Миланов, български футболист († 1995 г.) 1932 г. – Анани Явашев, български актьор († 2022 г. 1934 г. – Кир Буличов, руски учен († 2003 г.) 1935 г. – Питър Бойл, американски актьор († 2006 г.) 1937 г. – Людмил Стайков, български режисьор 1939 г. – Лий Харви Осуалд, вероятен убиец на Джон Ф. Кенеди († 1963 г.) 1942 г. – Калинка Вълчева, българска певица 1947 г. – Стефан Аладжов, български футболист 1947 г. – Моника Хелфер, австрийска писателка 1952 г. – Чък Лори, продуцент 1953 г. – Георги Райков, български борец († 2006 г.) 1953 г. – Константин Цанев, български актьор 1953 г. – Том Пецинис, австралийски писател 1956 г. – Мартина Навратилова, американска тенисистка 1959 г. – Милчо Манчевски, македонски режисьор 1960 г. – Жан Клод Ван Дам, белгийски актьор 1961 г. – Уинтън Марсалис, американски тромпетист 1962 г. – Ирис Ханика, немска писателка 1964 г. – Чарлз Строс, британски писател 1966 г. – Слави Трифонов, български шоумен 1968 г. – Лиса Чапъл, новозеландска актриса 1968 г. – Михаел Щих, германски тенисист 1971 г. – Ян Вагнер, немски писател 1973 г. – Сергей Безруков, руски актьор и певец 1973 г. – Раул Кристиян, порно актьор 1977 г. – Райън Нелсън, новозеландски футболист 1982 г. – Петя Стефанова, българска поетеса 1984 г. – Линдзи Вон, американска скиорка 1987 г. – Зак Ефрон, американски актьор Починали 31 г. – Луций Елий Сеян, преториански префект (* ок. 20 пр.н.е.) 33 г. – Агрипина Старша, римска благородничка (* ок. 14 пр.н.е.) 707 г. – Йоан VII, римски папа (* ? г.) 1595 г. – Алаваро де Менданя и Нейра, испански мореплавател (* 1541 г.) 1667 г. – Фасилидас, император на Етиопия (* 1603 г.) 1678 г. – Якоб Йорданс, фламандски художник (* 1593 г.) 1745 г. – Джонатан Суифт, британски и ирландски писател (* 1667 г.) 1795 г. – Злата Мъгленска, българска светица и великомъченица (* 18 век) 1853 г. – Йохан Фишер фон Валдхайм, германски зоолог (* 1771 г.) 1871 г. – Чарлз Бабидж, британски математик (* 1791 г.) 1893 г. – Шарл Гуно, френски композитор (* 1818 г.) 1894 г. – Алексей Корзухин, руски художник, передвижник (* 1835 г.) 1911 г. – Алфред Бине, френски психолог (* 1857 г.) 1918 г. – Коломан Мозер, австрийски художник, декоратор и дизайнер (* 1868 г.) 1918 г. – Радко Димитриев, български генерал (* 1859 г.) 1931 г. – Томас Едисън, американски изобретател (* 1847 г.) 1934 г. – Сантяго Рамон и Кахал, испански учен, Нобелов лауреат (* 1852 г.) 1948 г. – Валтер фон Браухич, германски фелдмаршал (* 1881 г.) 1955 г. – Хосе Ортега и Гасет, испански философ (* 1883 г.) 1967 г. – Ян Студницка, австрийски футболист (* 1883 г.) 1975 г. – Александър Оббов, български политик (* 1887 г.) 1978 г. – Цанко Лавренов, български художник (* 1896 г.) 1982 г. – Бес Труман, първа дама на САЩ (1945 – 1953) (* 1885 г.) 1997 г. – Винс Жиронда, американски културист (* 1917 г.) 2002 г. – Генчо Стоев, български писател (* 1925 г.) 2003 г. – Мануел Васкес Монталбан, испански писател (* 1939 г.) 2005 г. – Александър Николаевич Яковлев, съветски историк (* 1923 г.) Празници Световен ден за мониторинг на водата, отбелязва се от 2002 г. Европейски ден за борба с трафика на хора Празник на художниците Св. апостол и евангелист Лука, Св. Злата Мъгленска – Православие Азербайджан – Ден на независимостта Аляска – Ден на Аляска България – Ден на парашутиста Русия – Ден на пътищата A18


text: 19 октомври е 292-рият ден в годината според григорианския календар (293-ти през високосна). Остават 73 дни до края на годината. Събития 202 г. пр.н.е. – Втора пуническа война: В Битката при Зама легионите на римския главнокомандващ Сципион Африкански разбиват нахлуващата картагенска армия, предвождана от Ханибал. 439 г. – Вандалите, водени от крал Гейзерик, превземат Картаген в Северна Африка. 1469 г. – Фердинанд II Арагонски и Исабела Кастилска сключват брак, който прокарва път към обединението на Арагон и Кастилия в една държава – Испания. 1781 г. – При Обсадата на Йорктаун, представители на британския командир лорд Корнуолис предават меча му и формално се предават на Джордж Вашингтон и граф дьо Рошамбо. 1812 г. – Наполеон I с френската армия се оттегля от Москва. 1813 г. – Приключва Битката при Лайпциг, в която Наполеон Бонапарт претърпява едно от най-лошите си поражения. 1903 г. – В Княжество България се произвеждат избори за XIII обикновено народно събрание, спечелени от управляващата Народнолиберална партия. На изборите гласуват 41% от избирателите. 1912 г. – Балканска война: Бой при Еласона – първият сблъсък между армиите на Гърция и Османската империя в хода на Балканската война. 1918 г. – Създадена е Автономната съветска социалистическа република на немците от Поволжието, просъществувала до 1941 г. 1925 г. – Започва гръцко-българския пограничен конфликт останал в историята с името Петрички инцидент. 1943 г. – Изследователи в Рутгерския университет изолират първия антибиотик против туберкулозата – стрептомицин. 1960 г. – Държавният департамент на САЩ налага ембарго на доставките за комунистическа Куба с изключение на храни и лекарства. 1986 г. – Президентът на Мозамбик Самора Машел и други 33 пътници загиват при катастрофа на самолет Ту-134 в планините на Мозамбик. 1987 г. – Черния понеделник: настъпва борсов срив, когато промишленият индекс Dow Jones пада с 22%. 1987 г. – В отговор на атаките на Иран срещу кораби в Персийския залив, Военноморските сили на САЩ изваждат от строя две ирански петролни платформи. 1991 г. – Земетресение с магнитуд 7 по Скалата на Рихтер удря Северна Италия – загиват 2000 души. 1993 г. – започват предварителни разговори между Виетнам и Китай за уреждане на акваториалния диспут за Тонкинския залив. 1995 г. – Състои се премиерата на индийския игрален филм Любовникът ще отведе булката. 2007 г. – Ратифицирана и приета е сегашната Конституция на Черна гора. Родени 1433 г. – Марсилио Фичино, италиански философ († 1499 г.) 1819 г. – Иван Момчилов, български просветител († 1869 г.) 1858 г. – Ваклин Церковски, български лекар († 1917 г.) 1858 г. – Жорж Албер Буланже, британски зоолог († 1937 г.) 1862 г. – Огюст Люмиер, френски изобретател († 1954 г.) 1874 г. – Лука Групчев, български революционер († 1947 г.) 1882 г. – Умберто Бочони, италиански художник († 1916 г.) 1890 г. – Цветан Каролев, български оперен певец († 1960 г.) 1897 г. – Владо Черноземски, български революционер († 1934 г.) 1897 г. – Педро Льоренте, испански треньор († ? г.) 1899 г. – Мигел Анхел Астуриас, гватемалски писател, Нобелов лауреат († 1974 г.) 1910 г. – Субраманиан Чандрасекар, индийски физик, Нобелов лауреат († 1995 г.) 1913 г. – Винисиус ди Морайс, бразилски писател († 1980 г.) 1916 г. – Жан Досе, френски имунолог Нобелов лауреат († 2009 г.) 1920 г. – Костадин Шопов, български волейболист († 2006 г.) 1921 г. – Гунар Нордал, шведски футболист († 1995 г.) 1924 г. – Лубомир Щроугал, чехословашки политик 1929 г. – Михаил Симонов, руски авиоконструктор († 1978 г.) 1931 г. – Маноло Ескобар, испански певец († 2013 г.) 1931 г. – Веселина Цанкова, писателка († 2014 г.) 1936 г. – Васил Гюзелев, български историк 1938 г. – Петър Иванов, български учен 1945 г. – Джон Хътчисън, канадски изобретател 1946 г. – Иван Димитров, български дипломат 1946 г. – Филип Пулман, английски писател 1947 г. – Николай Добрев, български политик († 1999 г.) 1950 г. – Петко Христов, български католически духовник 1955 г. – Олег Ковачев, български актьор 1958 г. – Маргарита Карамитева, българска актриса 1960 г. – Беате Ериксен, норвежка актриса 1962 г. – Ивендър Холифийлд, американски боксьор 1964 г. – Анес Жауи, френска актриса 1966 г. – Джон Фавро, американски актьор и режисьор 1968 г. – Светослав Танев, български актьор 1975 г. – Захари Димитров, български футболист 1977 г. – Димитър Аврамов, български политик и икономист 1978 г. – Веселин Иванов, български волейболист 1978 г. – Енрике Бернолди, бразилски автомобилен състезател 1981 г. – Хейки Ковалайнен, финландски пилот от Формула 1 Починали 993 г. – Конрад III, крал на Горна Бургундия (* ок. 925 г.) 1216 г. – Джон Безземни, крал на Англия (* 1166 г.) 1587 г. – Франческо I Медичи, велик херцог на Тоскана (* 1541 г.) 1678 г. – Самуел ван Хоогстратен, холандски художник (* 1627 г.) 1745 г. – Джонатан Суифт, британски и ирландски писател (* 1667 г.) 1810 г. – Жан-Жорж Новер, френски балетист и хореограф, реформатор в балета (* 1727 г.) 1813 г. – Йозеф Понятовски, полски княз, маршал на Франция (* 1763 г.) 1851 г. – Мари Терез Шарлот, френска принцеса (* 1778 г.) 1870 г. – Имре Фривалдски, унгарски ботаник (* 1799 г.) 1889 г. – Луиш I, крал на Португалия (* 1838 г.) 1890 г. – Ричард Франсис Бъртън, британски пътешественик, изследовател, преводач (* 1821 г.) 1900 г. – Александър Хаджипанов, български революционер (* 1875 г.) 1903 г. – Апостол Маргарит, арумънски просветител (* 1832 г.) 1912 г. – Христо Топракчиев, български авиатор (* 1887 г.) 1912 г. – Юлиус Маги, швейцарски предприемач и индустриалец (* 1846 г.) 1917 г. – Христо Бърдаров, български офицер (* 1891 г.) 1929 г. – Александру Давила, румънски драматург (* 1862 г.) 1931 г. – Стефан Панаретов, български учен и дипломат (* 1853 г.) 1936 г. – Лю Сюн, китайски писател (* 1881 г.) 1937 г. – Ърнест Ръдърфорд, новозеландски физик, Нобелов лауреат (* 1871 г.) 1943 г. – Камий Клодел, френска скулпторка (* 1864 г.) 1964 г. – Сергей Бирюзов, съветски маршал (* 1904 г.) 1967 г. – Асен Йорданов, български авиоинженер (* 1896 г.) 1970 г. – Ласаро Карденас, президент на Мексико (* 1895 г.) 1974 г. – Борис Спиров, български политик (* 1897 г.) 1984 г. – Анри Мишо, френски поет (* 1899 г.) 1995 г. – Дон Чери, американски тромпетист (* 1936 г.) 2002 г. – Николай Рукавишников, съветски космонавт (* 1923 г.) 2003 г. – Алия Изетбегович, президент на Босна и Херцеговина (* 1925 г.) 2007 г. – Ян Волкерс, холандски писател (* 1925 г.) Празници Национален ден на благотворителността Ден на българо-унгарското приятелство Българска православна църква – Ден на свети Иван Рилски България – Ден на българския лекар Международен ден за борба с рака на гърдата (от 2013 г.) A19


text: 20 октомври е 293-тият ден в годината според григорианския календар (294-ти през високосна година). Остават 72 дни до края на годината. Събития 1740 г. – Мария Тереза се възкачва на трона на Австрия. Франция, Прусия, Бавария и Саксония отказват да уважат завещанието на нейния баща Карл VI, император на Свещената римска империя, и започва Войната за австрийското наследство. 1827 г. – В битката при Наварин обединена турско-египетска флота е победена от британски, френски и руски военноморски сили в последната значителна битка, водена на дървени кораби. 1865 г. – Отава става столица на Канада. 1876 г. – С примирие приключва Сръбско-турската война. 1894 г. – На престола се изкачва последният руски император – Николай II. 1912 г. – По време на Балканската война приключва 6-дневната Люлебургаско-Бунархисарска операция, в която българите разбиват главните сили на османската армия в Източна Тракия. 1915 г. – В Божурище е открито първото училище за пилоти в България. 1923 г. – Осъществен е първият полет на спортния самолет АНТ-1. 1932 г. – В Далечния изток на СССР са създадени като административни единици Амурска област и Камчатска област. 1941 г. – Втората световна война: Хиляди цивилни са избити от нацистите по време на разстрелите в Кралево и Крагуевац в окупираната Югославия. 1944 г. – В Гватемала започва народно въстание срещу диктатурата, което приключва с успех едва през 1954 г. 1944 г. С успеха на Белградската операция армията на Нацистка Германия претърпява поредно поражение. 1945 г. – Жените във Франция получават право да гласуват в избори. 1951 г. – Издадена е Заповед No 53, с която се сформира Българска национална доброволческа рота No 4093 на НАТО. 1955 г. – В София е учреден Съюз на българските журналисти. 1961 г. – Съветският съюз извършва първото изстрелване на балистична ракета от подводница, изстрелвайки Р-13 от Подводница проект 629. 1968 г. – Бившата първа дама на САЩ Жаклин Кенеди се омъжва за корабния магнат Аристотел Онасис. 1971 г. – Канцлерът на ФРГ Вили Бранд е удостоен с Нобелова награда за мир. 1973 г. – Английската кралица Елизабет II открива официално прочутата опера в Сидни, Австралия. 2004 г. – Излиза първата версия на Ubuntu Linux. 2011 г. – В битка за Сирт е убит Муамар Кадафи, либийски лидер. Родени 1616 г. – Томас Бартолин, датски лекар († 1680 г.) 1620 г. – Алберт Кейп, нидерландски художник († 1691 г.) 1632 г. – Кристофър Рен, английски архитект († 1723 г.) 1677 г. – Станислав Лешчински, крал на Полша († 1766 г.) 1784 г. – Хенри Джон Темпъл, министър-председател на Обединеното кралство († 1865 г.) 1802 г. – Ернст Вилхелм Хенгстенберг, германски духовник († 1869 г.) 1805 г. – Габриел Биброн, френски зоолог († 1848 г.) 1825 г. – Сава Филаретов, български просветен деец († 1863 г.) 1838 г. – Марин Дринов, български историк († 1906 г.) 1854 г. – Артюр Рембо, френски поет († 1891 г.) 1859 г. – Георги Рафаилович, далматински духовник и книжовник († 1919 г.) 1859 г. – Джон Дюи, американски философ († 1952 г.) 1864 г. – Бранислав Нушич, сръбски писател, хуморист и комедиограф († 1938 г.) 1874 г. – Симеон Зографов, български архитект († 1949 г.) 1891 г. – Джеймс Чадуик, британски физик, Нобелов лауреат през 1935 г. († 1974 г.) 1904 г. – Методи Кецкаров, български художник († 1981 г.) 1906 г. – Ангел Тодоров, български издател († 1993 г.) 1915 г. – Мирче Ацев, македонски партизанин († 1943 г.) 1916 г. – Борислав Иванов, български актьор († 2001 г.) 1917 г. – Жан-Пиер Мелвил, френски кинорежисьор († 1973 г.) 1917 г. – Стефан Хесел, френски дипломат и писател († 2013 г.) 1919 г. – Костадин Дурев, български певец († 2011 г.) 1919 г. – Ксенте Богоев, български политик († 2008 г.) 1920 г. – Амет-хан Султан, съветски летец († 1971 г.) 1925 г. – Борис Димовски, български художник († 2007 г.) 1927 г. – Оскар Пастиор, германски поет († 2006 г.) 1929 г. – Сашко Гаврилов, български цигулар 1930 г. – Петер Юхас, унгарски българист 1931 г. – Хана Хегерова, словашко-чешка певица и актриса († 2021 г.) 1934 г. – Димитър Езекиев, български журналист († 2008 г.) 1944 г. – Васил Вълков, български борец 1945 г. – Рик Лий, британски рок музикант 1946 г. – Елфриде Йелинек, австрийска писателка, Нобелова награда за литература за 2004 г. 1951 г. – Йордан Христосков, български икономист 1955 г. – Златозар Боев, български орнитолог и палеонтолог 1956 г. – Дани Бойл, британски режисьор 1956 г. – Иван Гюргинчев, български учител 1957 г. – Енчо Данаилов, български актьор 1959 г. – Акиф Пиринчи, германски писател от турски произход 1959 г. – Йона, американски митрополит 1960 г. – Лепа Брена, босненска певица 1961 г. – Иън Ръш, уелски футболист 1964 г. – Камала Харис, 49-и вицепрезидент на САЩ 1965 г. – Албена Врачанска-Петрович, български композитор 1966 г. – Абу Мусаб ал-Заркауи, йордански терорист († 2006 г.) 1969 г. – Виктор Калев, български актьор и шоумен 1971 г. – Дани Миноуг, австралийска певица 1971 г. – Симеон Варга, унгарски политик, постоянен наблюдател от българската малцинствена квота в Националното събрание на Унгария 1971 г. – Снуп Дог, американски певец 1974 г. – Башар Рахал, български актьор 1976 г. – Пламен Горанов, застъпник за граждански права 1979 г. – Джон Кразински, американски актьор 1982 г. – Хосе Акасусо, аржентински тенисист 1991 г. – Георг Георгиев, български политик 1992 г. – Димитър Косев, български пианист Починали 460 г. – Елия Евдокия, византийска императрица (* 401 г.) 1740 г. – Карл VI, римски император (* 1685 г.) 1811 г. – Феликс де Асара, испански топограф (* 1746 г.) 1892 г. – Иван Богоров, български книжовник (* ок. 1820 г.) 1900 г. – Чарлз Дъдли Уорнър, американски писател (* 1829 г.) 1912 г. – Иван Николаев, български учител (* неизв.) 1928 г. – Юзеф Котарбински, полски артист (* 1849 г.) 1935 г. – Артър Хендерсън, британски политик, Нобелова награда за мир за 1934 г. (* 1863 г.) 1944 г. – Стоил Стоилов, български режисьор, актьор и театрален деец (* 1893 г.) 1960 г. – Иван Данчов, български лексикограф (* 1888 г.) 1964 г. – Хърбърт Хувър, 31-ви президент на САЩ (* 1874 г.) 1966 г. – Димитър Талев, български писател (* 1898 г.) 1984 г. – Пол Дирак, английски физик, Нобелова награда за физика за 1933 г. (* 1902 г.) 1986 г. – Кирил Вапорджиев, български виолончелист (* 1906 г.) 1987 г. – Андрей Колмогоров, руски математик (* 1903 г.) 1989 г. – Стефан Попов, български писател (* 1906 г.) 1994 г. – Бърт Ланкастър, американски актьор (* 1913 г.) 1999 г. – Джак Линч, ирландски политик (* 1917 г.) 2005 г. – Александър Христов, български журналист (* 1929 г.) 2009 г. – Яким Якимов, български режисьор (* 1925 г.) 2011 г. – Муамар Кадафи, либийски лидер (* 1942 г.) 2013 г. – Лорънс Клайн, американски икономист, Нобелова награда за икономика за 1980 г. (* 1920 г.) 2022 г. – Антон Дончев, български писател (* 1930 г.) Празници Световен ден за борба с остеопорозата Ден на свързочни войски Източници A20


text: 21 октомври е 294-тият ден в годината според григорианския календар (295-и през високосна година). Остават 71 дни до края на годината. Събития 1097 г. – Първи кръстоносен поход: Кръстоносците предвождани от Годфрид дьо Буйон, Боемунд I Антиохийски и Раймон Тулузки започват Обсадата на Антиохия. 1520 г. – Жуау Фагундиш открива островите Сен Пиер и Микелон и им дава първоначалното им име „Острови на 11 000-те девици“. 1600 г. – Токугава Иеясу побеждава лидерите на съпернически японски кланове в Битката при Секигахара, която слага началото на Шогуната Токугава, управлявал Япония до 1868 г. 1805 г. – Наполеоновите войни: В Битката при Трафалгар британската флота, ръководена от адмирал Хорацио Нелсън, побеждава обединените сили на френската и испанската флота близо до брега на Испания; така британската флота става безспорна сила до 20 век. 1895 г. – Република Формоза рухва с нашествието на сили на Японската империя. 1902 г. – В САЩ приключва петмесечна стачка на миньорите. 1907 г. – Открити са първите известни останки от Хайделбергския човек при германския град Мауер, близо до Хайделберг. 1912 г. – Балканската война: В Битка при Кърджали българите нанасят поражение на османците и присъединяват трайно Кърджали с Източните Родопи към Царство България. 1959 г. – Отваря врати Музеят Соломон Гугенхайм в Ню Йорк, по проект на Франк Лойд Райт. 1966 г. – В 9:15 ч сутринта над 150 000 м3 скала, пясък и прах се изсипват върху селското училище „Pantglas Junior School“ в Аберван. В резултат загиват 144 души, 116 от които деца. 1969 г. – След държавен преврат в Сомалия, на власт идва Сиад Баре. 1983 г. – На проведената седемнадесета Генерална конференция по мерки и теглилки е дефинирана дължината на метъра, като равна на разстоянието, което изминава светлината във вакуум за 1/299 792 458 от секундата. 1994 г. – Ядрена програма на Северна Корея: Северна Корея и САЩ подписват споразумение, което изисква от Северна Корея да спре разработката на ядрени оръжия и да позволи инспекции. 2003 г. – Направени са снимки на планетата джудже Ерида, които по-късно са използвани за нейното откриване. 2008 г. – Официално е открит Големият андронов ускорител. Родени 1581 г. – Доменикино, италиански художник († 1641 г.) 1687 г. – Николас Бернули, швейцарски математик († 1759 г.) 1737 г. – Мари-Луиз О`Мърфи, френска благородничка († 1814 г.) 1757 г. – Пиер Ожеро, френски маршал († 1816 г.) 1772 г. – Самюъл Колридж, британски поет († 1834 г.) 1790 г. – Алфонс дьо Ламартин, френски писател († 1869 г.) 1833 г. – Алфред Нобел, шведски изобретател († 1896 г.) 1846 г. – Едмондо де Амичис, италиански писател († 1908 г.) 1847 г. – Джузепе Джакоза, италиански писател († 1906 г.) 1860 г. – Екатерина Каравелова, обществена деятелка, учителка, писателка и преводачка († 1947 г.) 1890 г. – Герит Енгелке, германски писател († 1918 г.) 1909 г. – Димитър Яранов, български географ († 1962 г.) 1911 г. – Мери Блеър, американска художничка († 1978 г.) 1912 г. – Сър Дьорд Шолти, унгарски диригент († 1997 г.) 1917 г. – Дизи Гилеспи, американски музикант († 1993 г.) 1919 г. – Петър Петров, български изобретател († 2003 г.) 1926 г. – Руси Русев, български треньор 2009 1929 г. – Урсула Ле Гуин, американска писателка († 2018 г.) 1940 г. – Абил Билялов, български футболист 1941 г. – Иван Георгиев, български лекар († 2012 г.) 1941 г. – Кремена Станчева, българска певица († 2013 г.) 1945 г. – Никита Михалков, руски режисьор 1949 г. – Бенямин Нетаняху, министър-председател на Израел 1956 г. – Кари Фишър, американска актриса († 2016 г.) 1956 г. – Любомир Иванов, български дипломат 1957 г. – Валентин Танев, български актьор 1957 г. – Волфганг Кетерле, германски физик, Нобелов лауреат 1971 г. – Цветан Енчев, български политик и юрист 1976 г. – Борис Вардев, български политик 1978 г. – Хенрик Клингенберг, финландски музикант 1979 г. – Аарън Уилбрахъм, английски футболист 1980 г. – Ким Кардашиан, американска актриса 1981 г. – Кармела Бинг, американска порно актриса 1981 г. – Неманя Видич, сръбски футболист 1986 г. – Кристофър Укерман, мексикански актьор 1990 г. – Рики Рубио, испански баскетболист Починали 372 г. – Иларион Велики, православен светец (* 291) 1904 г. – Минчо Кънчев, български революционер и писател (* 1836 г.) 1125 г. – Козма Пражки, бохемски свещеник (* ок. 1045) 1442 г. – Шарл VI, италиански писател (* 1368 г.) 1556 г. – Пиетро Аретино, крал на Франция (* 1492 г.) 1805 г. – Хорацио Нелсън, британски адмирал (* 1758 г.) 1845 г. – Николоз Бараташвили, грузински поет (* 1817 г.) 1929 г. – Васил Радославов, министър-председател на България (* 1854 г.) 1931 г. – Артур Шницлер, австрийски писател (* 1862 г.) 1969 г. – Джак Керуак, американски писател (* 1922 г.) 1971 г. – Йосиф Цанков, български композитор (* 1911 г.) 1978 г. – Анастас Микоян, съветски политик (* 1895 г.) 1980 г. – Вълко Червенков, министър-председател на България (* 1900 г.) 1984 г. – Франсоа Трюфо, френски режисьор (* 1932 г.) 1986 г. – Фриц Хохвелдер, австрийски драматург (* 1911 г.) 2002 г. – Петър Корнажев, български политик и юрист (* 1930 г.) 2007 г. – Вили Цанков, български театрален и кино-режисьор (* 1924 г.) 2009 г. – Хайнц Чеховски, германски поет (* 1935 г.) 2021 г. – Владимир Каролев, български финансист (* 1961 г.) Празници Тайланд – Национален ден на медицински сестри A21


text: 22 октомври е 295-ият ден в годината според григорианския календар (296-и през високосна). Остават 70 дни до края на годината. Събития 1575 г. – Основан е град Агуаскалиентес. 1633 г.– Китайската династия Мин побеждава Холандската източноиндийска компания в Битката в залива Люолуо, най-голямото китайско-европейско стълкновение преди Опиумните войни. 1721 г. – Руският цар Петър I се обявява за император. 1797 г. – Французинът Андре-Жак Гарньорен извършва първият регистриран скок с парашут от височина 1000 м над Париж. 1877 г. – При взрив в мина в Шотландия загиват 207 миньори – най-голямата производствена катастрофа в тази страна. 1879 г. – Открито е Областното събрание на Източна Румелия, което избира за председател Иван Евстратиев Гешов. 1883 г. – В Ню Йорк е открита Метрополитан Опера – най-известният оперен театър в САЩ. 1898 г. – Светия Синод на Българската православна църква решава да реализира синодален превод на библейския канон на светото писание. 1906 г. – Положен е основният камък на сградата на Варненския аквариум. 1912 г. – Балканска война: Начало на Лозенградската операция. 1913 г. – При взрив в мина в Ню Мексико (САЩ) загиват 263 миньори. 1914 г. – Първа световна война: САЩ обявяват, че няма да участват във войната, но ще оказват материална помощ на Франция и Великобритания. 1916 г. – Първа световна война: България в Първата световна война: Български военни части овладяват Кюстенджа (Румъния). 1935 г. – В СССР е въведено военното звание маршал. 1937 г. – В България са насрочени първите парламентарни избори след Деветнадесетомайския преврат от 19 май 1934 г. 1941 г. – В Белград е открита антимасонска изложба. 1945 г. – Аржентина – сватба на Хуан Перон за Ева Мария Дуарте. 1946 г. – Два британски разрушителя претърпяват сериозен инцидент в пролива на Корфу с човешки и материални жертви, натъквайки се на мини от Кригсмарине. 1953 г. – Лаос придобива независимост от Франция. 1957 г. – Виетнамска война: Първи американски жертви във Виетнам. 1962 г. – Карибската криза: Президентът на САЩ Джон Ф. Кенеди съобщава в реч пред нацията, че американски разузнавателни самолети са открили съветско ядрено оръжие в Куба и че е дал заповед за морска „карантина“ на островната държава. 1963 г. – Държавите от СИВ – Народна република България, ГДР, Монголия, Полша, Румъния, СССР, Унгария и Чехословакия, учредяват Международна банка за икономическо сътрудничество със седалище в Москва. 1964 г. – Жан-Пол Сартър е удостоен с Нобелова награда за литература, но отказва да я получи по причини от етичен характер. 1968 г. – Програма Аполо: Аполо 7 успешно се приводнява в Атлантическия океан, след като обикаля в орбита Земята 163 пъти. 1987 г. – На аукцион в Ню Йорк е продадено първото издание на Библията, отпечатана от Гутенберг, за рекордната цена от 5,39 милиона долара. 1990 г. – Парламентът на Киргизия приема Закон за суверинитета. 2000 г. – В Афганистан са забранени колективните спортове. 2001 г. – Учени от Русия съобщават, че са открили органичен магнит. 2006 г. – Фернандо Алонсо за втори пореден път става Световен шампион във Формула 1. 2008 г. – Индия започва своята първа лунна мисия – Чандраян-1 2009 г. – Microsoft официално пуска на пазара Windows 7. Родени 1071 г. – Гийом дьо Поатие, херцог на Аквитания и поет († 1127 г.) 1781 г. – Луи-Жозеф Ксавие Франсоа, дофин на Франция († 1789 г.) 1811 г. – Ференц Лист, унгарски композитор († 1886 г.) 1844 г. – Сара Бернар, френска драматична актриса († 1923 г.) 1844 г. – Луи Риел, канадски политик и революционер († 1885 г.) 1870 г. – Иван Бунин, руски поет и писател, Нобелов лауреат през 1933 г. († 1953 г.) 1878 г. – Христо Узунов, български революционер († 1905 г.) 1881 г. – Анастас Ватев, български генерал и политик († 1967 г.) 1881 г. – Клинтън Дейвисън, американски физик, Нобелов лауреат († 1958 г.) 1887 г. – Джон Рид, американски журналист и публицист отразявал октомврийската революция и един от основателите на Комунистическата партия на САЩ († 1920 г., Москва, РСФСР) 1903 г. – Джордж Бидъл, американски генетик, Нобелов лауреат през 1958 г. († 1989 г.) 1903 г. – Златьо Бояджиев, български художник († 1976 г.) 1914 г. – Славчо Трънски, български генерал и политик († 1999 г.) 1917 г. – Джоан Фонтейн, британска актриса († 2013 г.) 1919 г. – Дорис Лесинг, британска писателка, Нобелова лауреатка през 2007 г. († 2013 г.) 1920 г. – Тимъти Лири, американски психолог († 1996 г.) 1922 г. – Алекси Иванов, български политик и държавник († 1997 г.) 1922 г. – Асен Миланов, български актьор († 1997 г.) 1923 г. – Берт Траутман, немски парашутист, футболист († 2013 г.) 1924 г. – Димитър Петров, български режисьор и сценарист († 2018 г.) 1929 г. – Лев Яшин, съветски футболист († 1990 г.) 1938 г. – Кристофър Лойд, американски актьор 1943 г. – Катрин Деньов, френска актриса 1944 г. – Красимир Костов, български кинооператор 1946 г. – Робертино Лорети, италиански певец 1949 г. – Арсен Венгер, френски треньор по футбол 1952 г. – Джеф Голдблум, американски актьор 1954 г. – Любомир Начев, български политик († 2006 г.) 1957 г. – Милка Йорданова, българска акробатка 1958 г. – Кийт Паркинсън, американски художник († 2005 г.) 1959 г. – Димитър Велев, български учител и поет 1964 г. – Мариелка Баева, български политик 1976 г. – Йонас Люшер, швейцарски писател 1988 г. – Янко Георгиев, български футболист 1990 г. – Нина Рангелова, българска плувкиня 1994 г. – Прея, българска певица Починали 741 г. – Карл Мартел, франкски майордом (* 676 г.) 1383 г. – Фернанду, крал на Португалия (* 1345 г.) 1871 г. – Родерик Мърчисън, английски геолог (* 1792 г.) 1882 г. – Янош Арани, унгарски поет (* 1817 г.) 1883 г. – Майн Рид, американски писател (* 1818 г.) 1887 г. – Йозеф Грол, баварски пивовар (* 1813 г.) 1899 г. – Ернст Милк, финландски композитор (* 1877 г.) 1906 г. – Пол Сезан, френски художник (* 1839 г.) 1921 г. – Александър Димитров, български политик и държавник (* 1878 г.) 1939 г. – Георги Тодоров Данаилов, български икономист и политик (* 1872 г.) 1959 г. – Борис Стателов, български морски офицер (* 1886 г.) 1960 г. – Иван Карановски, български писател (* 1882 г.) 1988 г. – Крум Христов, български дипломат (* 1906 г.) 1989 г. – Денчо Знеполски, български генерал (* 1920 г.) 1998 г. – Ерик Амблър, английски писател (* 1909 г.) 2007 г. – Ев Кюри, френска писателка (* 1904 г.) 2007 г. – Петър Ебен, чешки композитор (* 1929 г.) 2010 г. – Юлия Винер-Ченишева, българска оперна певица (* 1929 г.) 2011 г. – Барбара Кьониг, немска писателка (* [[1925 г.) Празници Световен ден на заекващите (учреден през юли 1998 г. в Йоханесбург, ЮАР на Петия конгрес на заекващите) Дагестан – Ден на белите жерави (ден на падналите за Дагестан, създаден от народния поет Расул Гамзатов) Сомалия – Ден на революцията Хондурас – Ден на армията A22


text: 23 октомври е 296-ият ден в годината според григорианския календар (297-и през високосна). Остават 69 дни до края на годината. Събития 1641 г. – Ирландски католици от Ълстър се опитват да превземат Дъблинския замък, седалището на английското управление в Ирландия, за да предизвикат отстъпки за католиците. 1812 г. – Генерал Клод Франсоа дьо Мале (на картинката) започва заговор за свалянето на Наполеон, твърдейки, че императорът е умрял в Русия и че той сега е комендант на Париж. 1776 г. – 2 хиляди души загиват при изригване на вулкана Майон на Филипините. 1873 г. – Германската империя се присъединява към съюза между Руската империя и Австро-Унгария, с което се поставя началото на Съюза на тримата императори. 1893 г. – В Солун се създава Българо-македонският комитет – бъдещата Вътрешна македоно-одринска революционна организация (ВМОРО). 1911 г. – Първо използване на авиация за военни цели: италиански пилот излита от Либия за разузнаване на турските позиции през Италианско-турската война. 1915 г. – България в Първата световна война: В хода на Нишката операция, Девета плевенска пехотна дивизия на Първа армия освобождава Ниш. (на картичката) 1939 г. – Съставено е 56 Правителство на България с министър-председател Георги Кьосеиванов, което подава оставка през февруари 1940 г. 1942 г. – Втората световна война: Начало на втората битка при Ел Аламейн. Британските войски начело с генерал Монтгомъри настъпват срещу германската армия на генерал Ервин Ромел в Египет. 1943 г. – Втората световна война: В концентрационния лагер Освиенцим избухва женско въстание, което е потушено и са разстреляни всички участнички. 1946 г. – Общото събрание на ООН е свикано за първи път в Ню Йорк. 1956 г. – Унгарското въстание започва като мирна студентска демонстрация в Будапеща до Унгарския парламент срещу съветската окупация, към която се присъединяват хиляди граждани, продължила до 4 ноември. 1954 г. – Страните от НАТО възстановяват суверенитета на Федерална република Германия и я присъединяват към пакта. 1955 г. – Южен Виетнам е провъзгласен за самостоятелна република. 1956 г. – В Будапеща студентски митинг прераства в революционен бунт срещу съветската окупация, продължил до 4 ноември. Унгарско въстание (1956) 1982 г. – Край Петрич е открит Националният парк-музей Самуилова крепост. 1983 г. – Ливанска гражданска война: ислямски терористи взривяват казарма с американски миротворци в Бейрут, като загиват 241 военни; същата сутрин е ударена и френска казарма, като загиват 58 военни. 1989 г. – С указ на президента Унгария е преименувана от Унгарска народна република на Република Унгария, с което страната скъсва с комунистическия си период. 1992 г. – Министър-председателят на Израел Бенджамин Нетаняху и палестинският лидер Ясер Арафат сключват договор „земя срещу мир“. 2001 г. – Обявена е първата версия на преносимото мултимедийно устройство iPod на Apple. 2002 г. – Започва кризата със заложниците в Театъра на Дубровка, Москва – по време на мюзикъла „Норд-ост“ 41 чеченски бунтовници взимат около 800 заложници, освободени след 3 дни от силите за сигурност, при което загиват около 130 от тях. 2004 г. – Силно земетресение разтърсва Ниигата в северна Япония, загиват 35 души, 2200 са ранени и 85 000 остават без дом. 2010 г. – Излиза скандалната книга „Бандитската топлофикация“ на българския писател-сатирик Емил Измирлиев 2012 г. – В Исландия се провежда референдум за приемане на новата конституция редактирана от широки обществени слоеве на обществото. При 66% активност повече от 80% от гласувалите одобряват приемането на конституцията. Родени 1715 г. – Петър II, император на Русия († 1730 г.) 1789 г. – Николай Тургенев, руски икономист и общественик († 1871 г.) 1801 г. – Алберт Лорцинг, немски композитор, оперен певец и диригент († 1851 г.) 1805 г. – Адалберт Щифтер, австрийски писател и художник († 1868 г.) 1817 г. – Пиер Ларус, френски лексикограф и енциклопедист († 1847 г.) 1849 г. – Кинмочи Сайонджи, Министър-председател на Япония († 1940 г.) 1863 г. – Пантелей Киселов, български генерал († 1927 г.) 1877 г. – Йордан Кювлиев, български художник († 1910 г.) 1885 г. – Емануил Попдимитров, български поет и писател († 1943 г.) 1896 г. – Роман Якобсон, руски лингвист († 1982 г.) 1904 г. – Светослав Рьорих, руски художник († 1993 г.) 1905 г. – Феликс Блох, швейцарски физик, Нобелов лауреат през 1952 г. († 1983 г.) 1908 г. – Иля Франк, руски физик, Нобелов лауреат през 1958 г. († 1990 г.) 1909 г. – Атанас Душков, български поет († 2000 г.) 1909 г. – Зелиг Харис, американски езиковед († 1992 г.) 1920 г. – Джани Родари, италиански писател († 1980 г.) 1927 г. – Лешек Колаковски, полски философ († 2009 г.) 1928 г. – Александър Танев, български композитор († 1996 г.) 1929 г. – Христо Нейков, български художник († 1999 г.) 1937 г. – Данчо Данчев, български учител и есперантист 1938 г. – Рени Цанова, български юрист († 2007 г.) 1938 г. – Румяна Йовева, български учен в областта на българската литература 1940 г. – Пеле, бразилски футболист 2022 1941 г. – Игор Смирнов, молдовски политик 1942 г. – Майкъл Крайтън, американски писател († 2008 г.) 1954 г. – Ули Щайн, германски футболист 1955 г. – Дагмар Лойполд, немска писателка 1957 г. – Илиана Балийска, българска актриса, тв водеща и продуцент 1959 г. – Атанас Комшев, български борец († 1994 г.) 1961 г. – Андони Субисарета, испански футболист 1962 г. – Иван Червенков, български политик и лекар 1964 г. – Робърт Трухильо, американски музикант 1966 г. – Алесандро Дзанарди, италиански пилот от Формула 1 и КАРТ 1969 г. – Труди Канаван, австралийска писателка 1973 г. – Матю Куик, американски писател 1976 г. – Райън Рейнолдс, канадски актьор 1977 г. – Светла Иванова, българска поппевица и писателка 1984 г. – Изабел Гулар, бразилски модел 1989 г. – Дария Симеонова, българска актриса Починали 42 пр.н.е. – Марк Юний Брут, римски сенатор (* ок. 85 пр.н.е. г.) 472 г. – Олибрий, западноримски император (* ? г.) 1867 г. – Франц Боп, немски езиковед (* 1791 г.) 1872 г. – Теофил Готие, френски поет и драматург (* 1811 г.) 1893 г. – Александър I Батенберг, княз на България (* 1857 г.) 1910 г. – Рама V, крал на Тайланд (* 1853 г.) 1921 г. – Джон Бойд Дънлоп, шотландски изобретател (* 1840 г.) 1932 г. – Константин Антонов, български революционер (* 1879 г.) 1937 г. – Митрополит Симеон Варненско-Преславски (* 1840 г. 1937 г. – Симеон, варненски и преславски митрополит (* 1840 г.) 1944 г. – Чарлз Баркла, английски физик, Нобелов лауреат през 1917 г. (* 1877 г.) 1986 г. – Едуард Адълберт Дойзи, американски биохимик, Нобелов лауреат през 1943 г. (* 1893 г.) 1986 г. – Лино Вентура, френски киноактьор (* 1919 г.) 1993 г. – Елена Николай, българска оперна певица (* 1905 г.) 1999 г. – Веселин Калчев, български музикант (* 1930 г.) 2000 г. – Йокозуна, американски кечист и сумист (* 1966 г.) 2001 г. – Джош Кирби, британски илюстратор (* 1928 г.) 2004 г. – Тодор Цонев, български художник-карикатурист (* 1934 г.) 2008 г. – Димитър Киров, български художник (* 1935 г.) Празници Унгария – Ден на Унгария (чества се началото на Унгарското въстание от 1956 г. и прокламирането на Република Унгария през 1989 г., национален празник) Тайланд – Ден на крал Рама V Северна Македония – Ден на македонската революционна борба (национален празник) A23


text: 24 октомври е 297-ият ден в годината според григорианския календар (298-и през високосна година). Остават 68 дни до края на годината. Събития 439 г. – Вандалите, предвождани от Гензерих, превземат Картаген и основават свое кралство. 1071 г. – Михаил VII Дука става император на Византия. 1260 г. – Катедралата Нотр Дам дьо Шартр в Шартр, Франция, е осветена в присъствието на крал Луи IX. 1648 г. – Подписан е Вестфалския мирен договор, който слага край на Тридесетгодишната война. 1795 г. – Полско-литовската държава Жечпосполита е окончателно разделена между Австрия, Прусия и Русия. 1851 г. – Английският астроном Уилям Ласел открива Ариел и Умбриел – естествени спътници на Уран. 1857 г. – Основан е ФК Шефилд – най-старият футболен клуб в света. 1859 г. – Английският кораб Роял Чартър попада на подводни скали недалеч от Ливърпул и потъва – загиват 465 души. 1872 г. – След Арабаконашкия обир турската полиция арестува Димитър Общи. 1877 г. – Руско-турска война (1877-1878): след Битката при Горни Дъбник, Плевен е напълно обсаден от руската армия. 1885 г. – В Цариград е свикана конференция на Великите сили по източнорумелийския въпрос. 1902 г. – При изригване на вулкана Санта Мария в Гватемала загиват около 6000 души. 1912 г. – Балканска война: Лозенградската операция завършва с победа за България. 1912 г. – Балканска война: битката при Куманово завършва с победа за Сърбия. 1920 г. – В Канада е въведен сух режим. 1929 г. – Голямата депресия: Нюйоркската фондова борса се срива на 24 октомври – черния четвъртък, което довежда до серия от банкрути и предизвиква световна рецесия. 1935 г. – Италия напада Етиопия. 1944 г. – Съгласно наредба-закон на членовете на Съюза на българските писатели се признава висше образование. 1945 г. – Приет е уставът на ООН. 1947 г. – Индийската провинция Кашмир е обявена за самостоятелна държава от ислямски сепаратисти. 1952 г. – Президентът на САЩ Дуайт Айзенхауер обявява война на Корея с думите „кръстоносен поход срещу комунизма“. 1960 г. – При взрив на космодрума Байконур, възникнал при изпитването на съветска балистична ракета Р-16, загиват около 90 души, в това число командващият ракетните войски маршал Митрофан Неделин. 1964 г. – Северна Родезия получава независимост от Великобритания и става Република Замбия; Южна Родезия (по-късно Зимбабве) остава колония. 1971 г. – Тайван е изключен от ООН. 1983 г. – Военни части на САЩ извършват инвазия в Гренада. 1989 г. – Външният министър Петър Младенов подава оставка пред Политбюро на ЦК на БКП, в която обвинява Тодор Живков за външната изолация на България. 1990 г. – Италианският министър-председател Джулио Андреоти разкрива пред италианския парламент съществуването на Операция Гладио, италианската „стей бихайнд“ тайна паравоенна армия на НАТО, замесена в терористични атаки под фалшив флаг като част от стратегията на напрежението от късните 60 до ранните 80 години на 20. век. 1990 г. – Обявена е декларация за държавен суверенитет на Казахстан. 2003 г. – Конкорд извършва последния си пътнически полет, закривайки ерата на свръхзвуковия авиотранспорт. Родени 51 г. – Домициан, римски император († 96 г.) 1632 г. – Антони ван Льовенхук, нидерландски биолог († 1723 г.) 1796 г. – Аугуст фон Платен, германски поет († 1835 г.) 1804 г. – Вилхелм Вебер, германски физик († 1891 г.) 1814 г. – Рафаел Карера, президент на Гватемала († 1865 г.) 1847 г. – Атанас Гюдженов, български художник († 1936 г.) 1865 г. – Григор Кюркчиев, български военен деец († 1925 г.) 1873 г. – Жул Риме, френски футболен деятел († 1956 г.) 1877 г. – Ернст Милк, финландски композитор († 1899 г.) 1882 г. – Имре Калман, унгарски композитор († 1954 г.) 1910 г. – Михаил Кантарджиев, български шахматист († 2002 г.) 1915 г. – Боб Кейн, американски аниматор († 1998 г.) 1925 г. – Виолета Масларова, българска художничка († 2006 г.) 1925 г. – Лучано Берио, италиански композитор († 2003 г.) 1927 г. – Рафаел Анхел Барето Кастильо, венецуелски дипломат 1929 г. – Йордан Радичков, български писател († 2004 г.) 1932 г. – Пиер-Жил дьо Жен, френски физик, Нобелова награда за физика през 1991 г. († 2007 г.) 1932 г. – Робърт Мъндел, канадски икономист, Нобелова награда за икономика през 1999 г. († 2021 г.) 1935 г. – Иван Иванов, български офицер 2020 1938 г. – Венедикт Ерофеев, руски писател († 1990 г.) 1938 г. – Валтер Капахер, австрийски писател 1939 г. – Пола Гън Алън, американска писателка († 2008 г.) 1939 г. – Ф. Мъри Ейбръхам, американски актьор 1940 г. – Харди, български илюзионист († 2015 г.) 1943 г. – Симеон Щерев, български музикант († 2020 г.) 1945 г. – Юджийн Скот, американска антроположка 1947 г. – Кевин Клайн, американски актьор 1952 г. – Светослав Пейчев, български писател 1956 г. – Екатерина Михайлова, български политик 1958 г. – Владимир Пенев, български актьор 1960 г. – Любе Бошкоски, македонски политик 1961 г. – Жана Караиванова, българска актриса 1962 г. – Джонатан Дейвис, уелски ръгбист 1964 г. – Илияна Йотова, български политик 1966 г. – Роман Абрамович, руски предприемач 1967 г. – Борислав Ясенов, български флейтист 1969 г. – Георги Милчев-Годжи, български музикант 1974 г. – Коста Стоянов, български политик 1975 г. – Хуан Пабло Анхел, колумбийски футболист 1976 г. – Петър Стойчев, български плувец 1981 г. – Валери Димитров, български каратист 1985 г. – Димо Атанасов, български футболист 1985 г. – Уейн Руни, английски футболист 1989 г. – Феликс Шелбърг (PewDiePie), шведски ютубър и геймър Починали 996 г. – Хуго Капет, крал на Франция (* 938 г.) 1537 г. – Джейн Сиймур, английска кралица, съпруга на Хенри VIII (* ок. 1507 г.) 1601 г. – Тихо Брахе, датски астроном и алхимик (* 1546 г.) 1655 г. – Пиер Гасенди, френски духовник и математик (* 1592 г.) 1725 г. – Алесандро Скарлати, италиански композитор (* 1660 г.) 1838 г. – Джоузеф Ланкастър, английски педагог (* 1778 г.) 1869 г. – Пьотър Фьодорович Анжу, руски арктически изследовател (* 1796 г.) 1915 г. – Христо Чернопеев, български военен и революционер от ВМОРО (* 1868 г.) 1920 г. – Мария Александровна Сакскобургготска, херцогиня на Единбург (* 1853 г.) 1938 г. – Ернст Барлах, германски скулптор и писател (* 1870 г.) 1944 г. – Луи Рено, френски изобретател (* 1877 г.) 1948 г. – Франц Лехар, унгарски композитор (* 1870 г.) 1957 г. – Кристиан Диор, френски моден дизайнер (* 1905 г.) 1958 г. – Джордж Едуард Мур, британски философ (* 1873 г.) 1964 г. – Георги Ефремов, български хирург (* 1883 г.) 1971 г. – Христо Лилков, български военен деец и политик (* 1896 г.) 1974 г. – Давид Ойстрах, украински цигулар (* 1908 г.) 1976 г. – Георгий Острогорски, руски византолог (* 1902 г.) 1989 г. – Найден Геров, български композитор (* 1916 г.) 1991 г. – Джин Родънбъри, американски телевизионен продуцент (* 1921 г.) 1993 г. – Петър Славински, български писател (* 1909 г.) 2005 г. – Роза Паркс, американска общественичка по правата на човека (* 1913 г.) 2011 г. – Джон Маккарти, американски информатик и когнитивен изследовател (* 1927 г.) 2013 г. – Маноло Ескобар, испански певец (* 1931 г.) 2017 г. – Фатс Домино, американски певец (* 1928 г.) 2021 г. – Денис Теофиков, български попфолк певец (* 2000 г.) Празници Международен ден на ООН (1945 г.) Световен ден за борба с полиомиелита България – Празник на град Разлог Празник на картофа в град Клисура Замбия – Ден на независимостта (от Великобритания, 1964 г., национален празник) Русия – Ден в памет на загиналите от ракетните войски (1960 и 1963 г.) A24


text: 25 октомври е 298-ият ден в годината според григорианския календар (299-и през високосна). Остават 67 дни до края на годината. Събития 1147 г. – Реконкиста: Португалците, ръководени от крал Афонсу I и кръстоносците от Англия и Фландрия, превземат Лисабон от маврите след четиримесечна обсада, което е единственият успех на Втория кръстоносен поход. 1415 г. – Стогодишната война: Английският крал Хенри V (Англия) и леката му пехота и стрелци побеждават тежката френска кавалерия в Битката при Ажинкур. 1671 г. – Италианският астроном Джовани Доменико Касини открива третия по големина естествен спътник на Сатурн – Япет. 1689 г. – Подпалено и изпепелено е Скопие от австрийската армия на генерал Йохан Норберт Пиколомини. 1760 г. – Джордж III се възкача на престола като крал на Великобритания и крал на Ирландия. 1854 г. – Битката при Балаклава по време на Кримската война и Атаката на Леката бригада. 1859 г. – В Цариград княз Никола Богориди поставя основния камък на Желязната църква. 1861 г. – Създадена е фондовата борса в Торонто. 1878 г. – В Сливен е учредено първото в България дружество на Червения кръст (националната организация е създадена през 1885 г.). 1918 г. – Край Аляска потъва канадският кораб Принцеса София, загиват 398 души. 1927 г. – Край бреговете на Бразилия потъва италианският кораб Принцеса Мафалда, загиват 314 души. 1930 г. – Състои се венчаването на Борис III с принцеса Джованна Савойска. 1932 г. – Официално е открит първият участък от Автомагистрала А4 в Италия. 1936 г. – Адолф Хитлер и Бенито Мусолини създават Римо-Берлинската ос. 1944 г. – Втора световна война:Битка в залива Лейте – най-голямата морска битка в историята се състои във Филипините между Имперския японски флот и Флота на САЩ. След нея е първата атака на камикадзе. 1945 г. – Република Китай поема управлението на Тайван. 1948 г. – България – Инструкция на ЦК на БРП (к) за прочистване на партийните организации от „чужди и кариеристични елементи“. 1955 г. – В САЩ започва производството на първата микровълнова фурна. 1971 г. – Общото събрание на ООН приема резолюция, с която китайското представителство в организацията да се осъществява от Китайската народна република, вместо от Република Китай (Тайван). 1981 г. – Президентът на САЩ Роналд Рейгън отпуска бюджетни средства за създаването на неутронна бомба. 2001 г. – Microsoft пускат на пазара Windows XP. 2004 г. – Президентът на Куба, Фидел Кастро, обявява, че транзакциите с щатски долари ще са забранени след 8 ноември. 2007 г. – Извършен е първият редовен полет с Еърбъс А380 – между Сингапур и Сидни. 2019 г. – В Стара Загора е открит Музей „Литературна Стара Загора“. Родени 1757 г. – Хайнрих Фридрих Карл, пруски държавник († 1831 г.) 1767 г. – Бенжамен Констан, швейцарски писател († 1830 г.) 1806 г. – Макс Щирнер, германски философ († 1856 г.) 1811 г. – Еварист Галоа, френски математик († 1832 г.) 1825 г. – Йохан Щраус (син), австрийски композитор, диригент и цигулар († 1899 г.) 1828 г. – Драган Цанков, министър-председател на България († 1911 г.) 1838 г. – Жорж Бизе, френски композитор († 1875 г.) 1864 г. – Евтим Дабев, български политик († 1946 г.) 1876 г. – Стефан Нойков, български военен деец († 1925 г.) 1879 г. – Никола Грънчаров, български учител († 1939 г.) 1881 г. – Пабло Пикасо, испански художник и скулптор († 1973 г.) 1886 г. – Никола Атанасов, български композитор († 1969 г.) 1887 г. – Владимир Мусаков, български писател († 1916 г.) 1892 г. – Димитър Силяновски, български юрист († 1971 г.) 1895 г. – Павел Панов, български военен деец († 1945 г.) 1902 г. – Борис Ангелушев, български художник († 1966 г.) 1911 г. – Михаил Янгел, съветски инженер († 1971 г.) 1915 г. – Антон Попов, български журналист († 1942 г.) 1928 г. – Никола Тодориев, български учен († 2005 г.) 1929 г. – Здравко Милев, български шахматист († 1984 г.) 1929 г. – Петер Рюмкорф, немски поет, белетрист и драматург († 2008 г.) 1931 г. – Ани Жирардо, френска актриса († 2011 г.) 1938 г. – Михаел Бузелмайер, немски писател и поет 1942 г. – Никола Карадимов, български дипломат 1950 г. – Крис Норман, английски певец 1950 г. – Николай Въцов, български лекар 1951 г. – Рафаел Ваганян, арменски шахматист 1955 г. – Гейл Ан Хърд, американски филмов продуцент 1955 г. – Матиас Ябс, немски китарист 1960 г. – Освалдо Риос, пуерторикански актьор и музикант 1963 г. – Джон Ливън, шведски баскитарист 1968 г. – Валентин Станчев, български футболист 1969 г. – Нона Йотова, българска актриса и певица 1970 г. – Карстен Йоргенсен, датски спортист 1971 г. – Костадин Герганчев, български футболист 1975 г. – Зейди Смит, британска писателка 1981 г. – Шон Райт-Филипс, английски футболист 1984 г. – Кейти Пери, американска певица 1990 г. – Александър Киров, български футболист 1995 г. – Кончита Кембъл, канадска актриса Починали 625 г. – Папа Бонифаций V (* ок. 550 г.) 1154 г. – Стивън, крал на Англия (* 1096 г.) 1400 г. – Джефри Чосър, английски поет (* 1343 г.) 1495 г. – Жуау II, крал на Португалия (* 1455 г.) 1647 г. – Еванджелиста Торичели, италиански физик и математик (* 1608 г.) 1760 г. – Джордж II, крал на Великобритания и Ирландия (* 1683 г.) 1906 г. – Тодор Бурмов, министър-председател на България (* 1834 г.) 1908 г. – Александър Ленски, руски артист (* 1847 г.) 1938 г. – Алфонсина Сторни, аржентинска поетеса (* 1892 г.) 1946 г. – Едуард Муни, американски духовник (* 1882 г.) 1957 г. – Едуард Дансени, ирландски писател (* 1878 г.) 1958 г. – Ари Калъчев, български живописец (* 1890 г.) 1971 г. – Михаил Янгел, съветски инженер (* 1911 г.) 1973 г. – Абебе Бикила, етиопски атлет (* 1932 г.) 1975 г. – Димитър Попов (академик), български химик-органик, академик (* 1894 г.) 1976 г. – Реймон Кьоно, френски писател (* 1903 г.) 1999 г. – Цанчо Цанчев, български кинооператор (* 1937 г.) 2002 г. – Ричард Харис, ирландски актьор (р. 1930 г.) Празници Международен ден на твореца (във връзка с рождения ден на Пикасо) Казахстан – Ден на републиката (1990, обявяване на държавен суверенитет, национален празник) Литва – Ден на конституцията (1992) Румъния – Ден на армията Гренада – Ден на благодарността (по повод на инвазията на сили на САЩ, Барбадос и Ямайка през 1983 и свалянето на военната диктатура) Тайван – Възвръщане на Тайван под китайско управление (1945, след 50-годишна колониална власт на Япония) A25


text: 26 октомври е 299-ият ден в годината според григорианския календар (300-и през високосна година). Остават 66 дни до края на годината. Събития 740 г. – Земетресение удря Константинопол и причинява много разрушения и жертви. 1185 г. – Втора българска държава: Избухва въстанието на Асен и Петър. 1582 г. – Казашкият атаман Ермак Тимофеевич завзема Сибир, столицата на Сибирското ханство. 1795 г. – Френската революция: Прекратена е дейността на Конвента. 1905 г. – Норвегия става независима от Швеция. 1954 г. – Триест се присъединява към Италия. 1954 г. – Държавната музикална академия в София е превърната в самостоятелно висше учебно заведение и е преименувана в Българска държавна консерватория. 1955 г. – Австрия обявява постоянен неутралитет след напускането ѝ от въоръжените сили на съюзниците, победили във Втората световна война. 1957 г. – В София е открит Полски културен и информационен център. 1989 г. – Народна милиция разгонва със сила активистите на Независимо сдружение „Екогласност“, които в градинката пред ресторант „Кристал“ в центъра на София събират подписи срещу проекта на водностопанския комплекс Рила-Места. 1999 г. – Тържествено е открито строителството на най-големия съвместен българо-турски строителен проект – Хидроенергийна компания Горна Арда. 1999 г. – Официално е открит Музеят на Балканските войни в село Топчиево, Гърция. 2001 г. – САЩ узаконяват Патриотичния акт. 2001 г. – Министър-председателят на България Симеон Сакскобургготски представя правителствената програма за управлението си в парламента, но не допуска обсъждането ѝ. 2002 г. – Терористичен акт на Дубровка: Руски спецназ провеждат атака на окупирания от чеченски терористи театър в Москва, в която загиват 50 терористи и 150 невинни заложници. 2014 г. – В Украйна се провеждат парламентарни избори, предизвикани от политическа криза в страната. Родени 1685 г. – Доменико Скарлати, италиански композитор († 1757 г.) 1759 г. – Жорж Дантон, френски революционер († 1794 г.) 1800 г. – Хелмут фон Молтке Старши, германски генерал († 1891 г.) 1820 г. – Натанаил Охридски, български духовник († 1906 г.) 1849 г. – Димитър Агура, български историк († 1911 г.) 1852 г. – Павел Бобеков, български революционер († 1877 г.) 1855 г. – Христо Цонев Луков, български военен деец († 1923 г.) 1858 г. – Станимир Станимиров, български просветен деец († 1943 г.) 1865 г. – Генко Мархолев, български военен деец († 1937 г.) 1872 г. – Костадин Манушкин, български революционер († 1912 г.) 1875 г. – Светозар Прибичевич, сръбски политик († 1936 г.) 1879 г. – Димитър Катерински, български революционер († 1972 г.) 1880 г. – Димитър Халачев, български революционер († ? г.) 1881 г. – Стилиян Чилингиров, български писател († 1962 г.) 1884 г. – Антон Иванов, български партизанин († 1942 г.) 1888 г. – Нестор Махно, украински лидер на анархистите († 1934 г.) 1912 г. – Стойко Стойков, български езиковед († 1969 г.) 1914 г. – Адриан де Гроот, холандски шах майстор († 2006 г.) 1914 г. – Джеки Куган, американски актьор († 1984 г.) 1916 г. – Франсоа Митеран, президент на Франция († 1996 г.) 1919 г. – Мохамед Реза Пахлави, шах на Иран († 1980 г.) 1922 г. – Спас Райкин, български историк († 2014 г.) 1925 г. – Ян Волкерс, холандски писател († 2007 г.) 1930 г. – Йорг Щайнер, швейцарски писател († 2013 г.) 1933 г. – Иван Тодоров, български физик 1934 г. – Улрих Пленцдорф, немски писател († 2007 г.) 1935 г. – Тодор Тодоров, български актьор 1942 г. – Боб Хоскинс, британски актьор († 2014 г.) 1947 г. – Иън Ашли, английски пилот от Формула 1 1947 г. – Коичиро Фукуи, японски дипломат 1947 г. – Хилъри Клинтън, американски сенатор 1956 г. – Рита Уилсън, американска актриса 1957 г. – Хю Далас, шотландски футболен съдия 1958 г. – Ангелика Клюсендорф, германска писателка 1959 г. – Ево Моралес, президент на Боливия 1961 г. – Асен Аврамов, български композитор 1964 г. – Свен Вет, германски продуцент 1965 г. – Кели Роуън, американска актриса 1966 г. – Ася Статева, българска тв водеща 1968 г. – Нико-Ян Хоогма, холандски футболист 1968 г. – Роберт Ярни, хърватски футболист 1971 г. – Димчо Беляков, български футболист 1973 г. – Сет Макфарлън, американски аниматор 1979 г. – Мовсар Бараев, чеченски терорист († 2002 г.) 1978 г. – Си Ем Пънк, американски кечист 1980 г. – Кристиан Киву, румънски футболист 1983 г. – Сантра, българска рап и хип-хоп певица 1984 г. – Саша Коен, американска фигуристка 1986 г. – Ерик Йендришек, словашки футболист 1987 г. – Ивелин Попов, български футболист, капитан на нац. отбор по футбол Починали 899 г. – Алфред Велики, крал на Уесекс (* ок. 849 г.) 1749 г. – Луи-Никола Клерамбо, френски композитор (* 1676 г.) 1764 г. – Уилям Хогарт, английски художник (* 1697 г.) 1817 г. – Николаус Йозеф фон Жакен, австрийски учен (* 1727 г.) 1837 г. – Артър Улф, английски инженер (* 1766 г.) 1868 г. – Вилхелм Гризингер, германски невролог (* 1817 г.) 1885 г. – Васил Чолаков, български фолклорист (* 1828 г.) 1890 г. – Карло Колоди, италиански писател (* 1826 г.) 1909 г. – Ито Хиробуми, министър-председател на Япония (* 1841 г.) 1929 г. – Арно Холц, германски поет и драматург (* 1863 г.) 1933 г. – Марко Симеонов, български революционер (* 1866 г.) 1940 г. – Божирад Татарчев, български лекар (* 1870 г.) 1944 г. – Беатрис Батенберг, британска принцеса (* 1857 г.) 1945 г. – Дочо Христов, български политик (* 1895 г.) 1953 г. – Александър Огнянов, български политик (* 1884 г.) 1957 г. – Никос Казандзакис, гръцки писател (* 1883 г.) 1957 г. – Гърти Кори, американска биохимичка, Нобелов лауреат през 1947 г. (* 1896 г.) 1959 г. – Георги Попхристов, български журналист (* 1889 г.) 1966 г. – Никола Марковски, български революционер (* 1883 г.) 1968 г. – Жан Иполит, френски философ (* 1907 г.) 1972 г. – Игор Сикорски, авиоконструктор, създател на първите руски самолети и първите американски хеликоптери (* 1889 г.) 1973 г. – Семьон Будьони, съветски военачалник (* 1883 г.) 1976 г. – Юри Арнаудов, български режисьор и сценарист (* 1917 г.) 2002 г. – Мовсар Бараев, чеченски терорист (* 1979 г.) 2003 г. – Хайнц Пионтек, немски писател (* 1925 г.) 2005 г. – Емил Кюлев, български банкер (* 1957 г.) 2005 г. – Кийт Паркинсън, американски художник (* 1958 г.) Празници Българска православна църква – Празник на свети Димитър Солунски (Димитровден) Австрия – Декларация на Парламента за неутралитет на Австрия със силата на конституционен акт (1955 г., национален празник) Бенин – Ден на въоръжените сили България – Празник на българския строител Науру – Традиционният празник „Ангам“ Сливен – Официален празник на град Сливен Болярово – Официален празник на град Болярово A26


text: 27 октомври е 300-ият ден в годината според григорианския календар (301-ви през високосна). Остават 65 дни до края на годината. Събития 97 г. – Римският император Марк Кокцей Нерва осиновява Траян (на бюста), обявявайки го за свой приемник, с което започва периодът на осиновените императори на Рим. 312 г. – Римският император Константин I получава според преданието известното си Видение на кръста. 710 г. – Арабско нашествие в Сардиния. 1275 г. – Основан е холандския град Амстердам. 1787 г. – Наполеон е назначен за командващ на армия, създадена за нападения във Великобритания. 1806 г. – След разгрома на пруската армия Наполеон Бонапарт влиза триумфално в Берлин. 1904 г. – Открита е първата секция на Нюйоркското метро, която свързва общината на Ню Йорк и Харлем. 1912 г. – По време на Балканската война гръцката армия завзема Солун, където достига и Седма Рилска дивизия. 1914 г. – Британците загубват първия си боен кораб в Първата световна война: супердредноутът HMS Audacious (23 400 тона) (на снимката) е потопен при остров Тори, северозападно от Ирландия, от минно поле, заложено от германския въоръжен търговски крайцер Berlin. Загубата се пази в официална тайна в Британия до 14 ноември 1918 г. (3 дни след края на войната). Потъването е наблюдавано и фотографирано от пътници на Олимпик, кораб-близнак на Титаник. 1920 г. – Патентовани са Водните ски. 1920 г. – Седалището на Лигата на нациите се премества от Лондон в Женева, където през 1929 г. започва да се строи Палатът на нациите. 1924 г. – Основана е Узбекска ССР в рамките на СССР. 1961 г. – НАСА изстрелва ракетата Сатурн I, която е първият космически апарат на САЩ предназначен за извеждане на товари в околоземна орбита. 1971 г. – Демократична република Конго се преименува на Заир. 1979 г. – Държавата Сейнт Винсент и Гренадини получава независимост от Великобритания. 1991 г. – Туркменистан обявява национална независимост. 1991 г. – В Полша са проведени първите свободни демократични избори за Парламент (Сейм) след 1936 г. 2005 г. – След загиване на двама младежи от арабски произход в трафопост в Париж, в цяла Франция избухват триседмични бунтове на мюсюлмански имигранти. 2009 г. – В Париж са обявени присъдите на първа инстанция по аферата Анголагейт. Родени 1272 г. – Вацлав II, крал на Чехия и Полша († 1305 г.) 1561 г. – Мери Сидни, английска поетеса († 1621 г.) 1728 г. – Джеймс Кук, британски мореплавател, изследовател и картограф († 1779 г.) 1782 г. – Николо Паганини, италиански композитор († 1840 г.) 1827 г. – Леополд Льофлер, полски художник († 1898 г.) 1844 г. – Клас Понтус Арнолдсон, шведски политик, Нобелов лауреат през 1908 г. († 1916 г.) 1855 г. – Иван Мичурин, руски биолог и селекционер († 1935 г.) 1858 г. – Валдемар Датски, датски принц († 1939 г.) 1858 г. – Теодор Рузвелт, 26-и президент на САЩ, Нобелов лауреат през 1906 г. († 1919 г.) 1859 г. – Александър Теодоров-Балан, български учен († 1959 г.) 1874 г. – Кръстьо Пастухов, български политик († 1949 г.) 1878 г. – Стамен Григоров, български биолог († 1945 г.) 1885 г. – Владимир Чорович, сръбски историк († 1941 г.) 1914 г. – Дилън Томас, уелски поет († 1953 г.) 1922 г. – Джордж Смит, американски писател († 1996 г.) 1922 г. – Мишел Галабрю, френски киноартист († 2016 г.) 1928 г. – Мирослав Филип, чешки шахматист († 2009 г.) 1932 г. – Силвия Плат, американска поетеса († 1963 г.) 1939 г. – Джон Клийз, британски актьор 1948 г. – Петър Деспотов, български актьор 1952 г. – Роберто Бенини, италиански актьор 1952 г. – Франсис Фукуяма, американски философ 1957 г. – Глен Ходъл, английски футболист 1959 г. – Алик Грановский, руски музикант. 1966 г. – Иван Спирдонов, български националист, политик, журналист 1972 г. – Мария Мутола, мозамбикска лекоатлетка 1973 г. – Веселин Недев, български политик и предприемач 1978 г. – Ванеса Мей, английска цигуларка и композиторка от китайски произход 1981 г. – Джени Далман, финландски модел 1983 г. – Къванч Татлъту, турски актьор 1984 г. – Алекс Якоб, професионален покер състезател 1988 г. – Виктор Генев, български футболист Починали 1430 г. – Витовт, велик княз на Литва (* 1350 г.) 1439 г. – Албрехт II, австрийски принц (* 1397 г.) 1449 г. – Улуг Бег, монголски владетел (* 1394 г.) 1505 г. – Иван III, велик княз на Московското княжество (* 1440 г.) 1605 г. – Акбар Велики, император на Индия (* 1542 г.) 1845 г. – Жан Пелтие, Френски физик (* 1785 г.) 1914 г. – Морис Виктор Батенберг, принц (* 1891 г.) 1920 г. – Александър Померанцев, руски архитект (* 1848 г.) 1943 г. – Сейго Накано, японски политик (* 1888 г.) 1945 г. – Стамен Григоров, български биолог († 1878 г.) 1954 г. – Франко Алфано, италиански композитор (* 1875 г.) 1962 г. – Илия Янулов, български социолог (* 1880 г.) 1967 г. – Иван Джонев, български революционер (* 1882 г.) 1968 г. – Лиза Майтнер, австрийска физичка (* 1878 г.) 1975 г. – Рекс Стаут, американски писател (* 1896 г.) 1980 г. – Джон ван Флек, американски физик, Нобелов лауреат през 1977 г. (* 1899 г.) 1982 г. – Аба Лернер, американски икономист (* 1903 г.) 1999 г. – Рафаел Алберти, испански поет (* 1902 г.) 2002 г. – Светослав Лучников, български политик (* 1922 г.) 2005 г. – Марин Гогев, български художник (* 1934 г.) 2010 г. – Нестор Киршнер, президент на Аржентина (* 1950 г.) 2013 г. – Лу Рийд, американски музикант (* 1942 г.) Празници Световен ден на аудио-визуалното наследство, обявен от ООН България – Празник на град Бобов дол и на селата Акациево, Буря, Горан и Добролево Сейнт Винсент и Гренадини – Ден на независимостта (1979 г., от Великобритания, национален празник) Туркменистан – Ден на независимостта (1991 г., от СССР, национален празник) A27


text: 28 октомври е 301-вият ден в годината според григорианския календар (302-ри през високосна). Остават 64 дни до края на годината. Събития 312 г. – Битката на Милвийския мост: Константин I побеждава Максенций и става едноличен управител на Римската империя. 1492 г. – Христофор Колумб открива остров Куба. 1740 г. – Иван VI става император на Русия. 1776 г. – Състои се Битката при Уайт Плейнс. 1798 г. – Състои се Превземането на Рим от Неаполитанското кралство. 1848 г. – В Испания е открита първата железопътна линия (между Барселона и Матаро). 1886 г. – В Ню Йорк президентът на САЩ Гроувър Кливланд официално открива Статуята на Свободата, която е подарък от Франция по случай стогодишнината от независимостта на САЩ. 1898 г. – Основано е Софийско унгарско дружество. 1900 г. – Състои се церемонията по закриването на Вторите летни олимпийски игри в Париж. 1905 г. – Състои се Неволянското клане. 1912 г. – Балканската война: Начало на Люлебургазко-Бунархисарската операция. 1918 г. – Чехословакия обявява независимост от Австро-Унгария. 1919 г. – Конгресът на САЩ приема закона за въвеждане на сух режим в страната от следващия януари, независимо от ветото, наложено от президента Удроу Уилсън. 1922 г. – Поход към Рим: Италианските фашисти, водени от Бенито Мусолини, маршируват до Рим, където свалят италианското правителство. 1923 г. – Създава се Офицерски Спортен Клуб Атлетик-Слава 1923. 1929 г. – Основан е футболен клуб Локомотив в София. 1940 г. – Втора световна война: Кралство Гърция отхвърля нотата на Бенито Мусолини за доброволното предаване на страната (ΟΧΙ). Италия нахлува в Гърция през Албания и така Гърция влиза във Втората световна война. 1941 г. – Холокост: Германски SS-части ликвидират над 9000 евреи в гетото на Каунас (Литва). 1942 г. – Холокост: 2000 еврейски деца и 6000 възрастни от Краков са депортирани от германците в концентрационния лагер Белзец. 1944 г. – България във Втората световна война: Сключено е примирие между Царство България и Антихитлеристката коалиция. 1948 г. – Швейцарският химик Паул Мюлер получава Нобелова награда за инсектицида ДДТ, забранен през 70-те години в цивилизования свят като силно токсичен и бавно разпадащ се. 1958 г. – Започва понтификата на папа Йоан XXIII. 1962 г. – Студената война: Никита Хрушчов обявява, че е наредил да бъдат изтеглени разположените в Куба съветски ядрени ракети, с което Карибската криза приключва. 1971 г. – Великобритания изстрелва своя първи (и до 2007 единствен) сателит Prospero в ниска околоземна орбита и става шестата космическа сила. 1981 г. – В Сан Франциско е създадена метъл-групата „Металика“. 1992 г. – Министър-председателят на България Филип Димитров не получава вот на доверие от Народното събрание и подава оставката на правителството. 2000 г. – Стартира излъчването на предаването Здравей, България. 2005 г. – Състои се премиерата на американския филм Убийствен пъзел 2. 2006 г. – Създадена е лявоцентристка социалдемократическа политическа партия Справедлива Русия. 2009 г. – Състои се премиерата на американския документален филм Майкъл Джаксън: This is it. Родени 1466 г. – Еразъм Ротердамски, холандски философ († 1536 г.) 1585 г. – Корнелий Янсен, нидерландски теолог († 1638 г.) 1623 г. – Йохан Грубер, австрийски йезуит († 1680 г.) 1761 г. – Аугуст Бач, германски миколог († 1802 г.) 1786 г. – Луи Исидор Дюпере, френски мореплавател († 1865 г.) 1811 г. – Орацио Антинори, италиански зоолог († 1882 г.) 1828 г. – Драган Цанков, министър-председател на България († 1911 г.) 1851 г. – Александър Александрович Бунге, руски зоолог († 1930 г.) 1860 г. – Кано Джигоро, създател на джудото († 1938 г.) 1866 г. – Рамон дел Вайе Инклан, испански писател († 1936 г.) 1869 г. – Цанко Церковски, български политик († 1926 г.) 1880 г. – Димитър Кондов, деец на БКП († 1923 г.) 1891 г. – Сотир Янев, български политик († 1943 г.) 1898 г. – Димитър Ганев, деец на БКП († 1964 г.) 1903 г. – Аба Лернер, американски икономист († 1982 г.) 1903 г. – Ивлин Уо, английски писател († 1966 г.) 1909 г. – Френсис Бейкън, ирландски художник († 1992 г.) 1911 г. – Мирза Ибрахимов, азербайджански писател († 1993 г.) 1914 г. – Джонас Солк, американски имунолог († 1995 г.) 1914 г. – Ричард Лорънс Милингтън Синг, британски биохимик, Нобелов лауреат († 1994 г.) 1915 г. – Иван Араклиев, деец на БРП (к) и партизанин († 1996 г.) 1919 г. – Атанас Стойков, български изкуствовед († 1988 г.) 1919 г. – Генчо Узунов, български белетрист, сатирик, публицист († 2003 г.) 1930 г. – Сватоплук Плускал, чехословашки футболист († 2005 г.) 1933 г. – Гаринча, бразилски футболист († 1983 г.) 1933 г. – Евтим Евтимов, български поет и автор на текстовете на песни от българската поп музиката († 2016 г.) 1940 г. – Генадий Стрекалов, руски космонавт († 2004 г.) 1940 г. – Михаил Карушков, български футболист († 2015 г.) 1943 г. – Жуау Агиар, португалски писател († 2010 г.) 1944 г. – Колюш, френски киноартист († 1986 г.) 1949 г. – Джон Макгавърн, британски футболист 1954 г. – Кирил Варийски, български актьор († 1996 г.) 1954 г. – Сергей Цочев, български химик 1955 г. – Бил Гейтс, американски програмист и предприемач 1956 г. – Махмуд Ахмадинеджад, президент на Иран 1957 г. – Дезмънд Чайлд, американски продуцент 1963 г. – Ерос Рамацоти, италиански певец 1963 г. – Николай Рачев, български офицер 1967 г. – Джон Ромеро, американски дизайнер на видеоигри 1967 г. – Джулия Робъртс, американска актриса 1973 г. – Ем Ви Пи, американски професионален кечист 1974 г. – Хоакин Финикс, американски актьор 1977 г. – Светозар Иванов, български волейболист 1980 г. – Алън Смит, английски футболист 1981 г. – Милан Барош, чешки футболист 1983 г. – Александру Пицурка, румънски футболист 1992 г. – Ирина Митева, българска актриса Починали 312 г. – Максенций, римски император (* 278) 816 г. – Бего I, граф на Париж (* ок. 755) 998 г. – Зигфрид I, основател на Люксембург (* ок. 918) 1313 г. – Елизабета Тиролска, херцогиня на Херцогство Австрия (* 1262) 1703 г. – Джон Уолис, английски математик (* 1616 г.) 1704 г. – Джон Лок, английски философ (* 1632 г.) 1740 г. – Анна, императрица на Русия (* 1693 г.) 1818 г. – Абигейл Адамс, първа дама на САЩ (* 1744 г.) 1940 г. – Николай Кун, руски историк и писател (* 1877 г.) 1844 г. – Шандор Кишфалуди, унгарски поет (* 1772 г.) 1921 г. – Уилям Брус, шотландски изследовател (* 1867 г.) 1929 г. – Бернхард Хайнрих Карл Мартин фон Бюлов, немски политик (* 1849 г.) 1951 г. – Христо Попов, български политик (* 1858 г.) 1952 г. – Виктор Яшин, руски летец (* 1922 г.) 1954 г. – Лайош Наги, унгарски писател (* 1883 г.) 1959 г. – Камило Сиенфуегос, кубински революционер (* 1932 г.) 1969 г. – Корней Чуковски, руски писател (* 1822 г.) 1986 г. – Джон Брейн, британски писател (* 1882 г.) 1989 г. – Юлия Солнцева, руска актриса (* 1901 г.) 1993 г. – Юрий Лотман, руски семиотик (* 1922 г.) 1999 г. – Рафаел Алберти, испански поет (*1902 г.) 2003 г. – Димитър Сагаев, български композитор (* 1915 г.) 2008 г. – Александър Ловен, американски психотерапевт (* 1910 г.) 2009 г. – Иларион Доростолски, митрополит на Доростолска епархия на БПЦ (* 1913 г.) 2022 г. – Джери Лий Люис, американски певец (* 1935 г.) 2023 г. – Матю Пери, американски актьор (* 1969 г.) Празници Световен ден на анимацията (от 2002 година, в чест на първата публична прожекция на Емил Рейно на т.нар. „светлинни пантомими“ през 1892 г.) Гърция и Кипър – Охи (народен празник) Словакия – Годишнина от създаването на Чехословакия (1918 г.) Чехия – Ден на възстановената национална независимост (от Австро-Унгария, 1918 г., национален празник) Източници A28


text: 29 октомври е 302-рият ден в годината според григорианския календар (303-ти през високосна). Остават 63 дни до края на годината. Събития 539 пр.н.е. – Персийският цар Кир II Велики, със завладяването на Вавилон издава първият писмен документ за правата на човека, известен като Цилиндъра на Кир. 1859 г. – Испания обявява война на Мароко. 1886 г. – III велико народно събрание избира за княз принц Валдемар Датски, но под натиска на Русия баща му, крал Кристиан, отклонява избора. 1912 г. – Балканската война: Османската империя иска примирие. Княз Фердинанд скрива предложението от съюзниците и продължава войната. 1912 г. – Български самолет бомбардира от въздуха старата гара Караагач на Одрин, която е първият бомбардиран от въздуха обект със стратегическа цел в историята. 1923 г. – Създадена е Република Турция, за президент е избран Мустафа Кемал Ататюрк. 1929 г. – Крахът на Уолстрийт 1929: Настъпва пореден срив на Нюйоркската фондова борса, известен като „черният четвъртък“, с което приключва бичия пазар от 1920 година и започва Голямата депресия. 1935 г. – Открита е Автомагистрала А7 в Италия. 1944 г. – Втората Световна Война: Червената Армия влиза в Унгария. 1944 г. – Градът Бреда в Холандия е освободен от Първа полска бронирана дивизия. 1952 г. – Започва съдебно дело срещу католическия епископ Иван Романов, който е осъден на 12 години строг тъмничен затвор за „шпионаж“. 1969 г. – Първата връзка между компютър и компютър е настроена в ARPANET, 1980 г. – Приет е закон за прокуратурата на Народна република България. 1992 г. – С решение на Националния координационен съвет на СДС президентът д-р Желю Желев е обявен за „предател“. 1998 г. – Пожар в дискотека в Гьотеборг, изгарят 63 деца 2002 г. – Официално посещение в България на румънския премиер Адриан Нъстасе, който поставя въпроса за румънското малцинство и присъства на подписването на двустранното споразумение за енергийно сътрудничество. 2002 г. – Върховният административен съд на България прекратява сделката по продажбата на Булгартабак заради нарушения в процедурата. 2002 г. – Заседанието на кредиторите на Авиокомпания „Балкан“ отхвърля плана за оздравяване на компанията и тя е обявена в ликвидация. 2010 г. – Успешен тест с едновремешно изпитание на всички видове МБР на Русия – „Булава“, Р-29РМУ2 „Синева“ и Р-29Р от ядрени подводници и „РТ-2 Топол М“. Родени 1507 г. – Фернандо Алварес де Толедо, испански военачалник († 1583 г.) 1815 г. – Людовит Щур, словашки възрожденски деец († 1856 г.) 1816 г. – Фердинанд II, крал на Португалия († 1885 г.) 1853 г. – Иван Славейков, български педагог и общественик († 1901 г.) 1866 г. – Нед Дойг, шотландски футболен вратар († 1919 г.) 1867 г. – Исидор Садгер, съдебен лекар († 1942 г.) 1874 г. – Димитър Попиванов, български музикален деец († 1954 г.) 1875 г. – Мария Единбургска, кралица на Румъния († 1938 г.) 1877 г. – Ото Пьоцъл, австрийски лекар († 1962 г.) 1878 г. – Илия Ращанов, български революционер († 1945 г.) 1879 г. – Франц фон Папен, германски политик, дипломат и държавник († 1969 г.) 1880 г. – Абрам Йофе, руски физик († 1960 г.) 1890 г. – Ханс-Валентин Хубе, немски генерал-полковник († 1944 г.) 1891 г. – Иван Багрянов, Министър-председател на България († 1945 г.) 1895 г. – Дочо Михайлов, български революционер († 1926 г.) 1897 г. – Йозеф Гьобелс, министър на нацистката пропаганда († 1945 г.) 1903 г. – Васил Хаджикимов, български революционер († 1992 г.) 1903 г. – Мечислав Яструн, полски поет († 1983 г.) 1904 г. – Ханс-Йоахим Декерт, германски офицер († 1988 г.) 1906 г. – Фредрик Браун, американски писател († 1972 г.) 1914 г. – Максим, български патриарх († 2012 г.) 1923 г. – Карл Джераси, австрийски химик († 2015 г.) 1924 г. – Збигнев Херберт, полски поет († 1998 г.) 1926 г. – Неджметин Ербакан, министър-председател на Турция († 2011 г.) 1929 г. – Евгений Примаков, руски политик († 2015 г.) 1929 г. – Мария Петрова, български аграрен учен 1930 г. – Бърни Екълстоун, Президент на „Формула 1 Мениджмънт“ 1938 г. – Елен Джонсън Сърлиф, президент на Либерия, Нобелов лауреат 1938 г. – Ралф Бакши, американски аниматор 1943 г. – Дон Симпсън, американски филмов продуцент († 1996 г.) 1943 г. – Норман Хънтър, английски футболист († 2020 г.) 1944 г. – Христина Ангелакова, българска оперна певица († 2018 г.) 1946 г. – Борислав Великов, български политик 1947 г. – Ричард Драйфус, американски актьор 1950 г. – Абдуллах Гюл, турски политик 1956 г. – Георги Гьолски, български народен певец 1960 г. – Агим Чеку, премиер на Косово 1964 г. – Зоран Ставрески, политик от Република Македония 1970 г. – Едвин ван дер Сар, холандски футболист 1970 г. – Наум Кайчев, български историк 1970 г. – Филип Кокю, холандски футболист 1971 г. – Уинона Райдър, американска киноактриса 1973 г. – Робер Пирес, френски футболист 1974 г. – Оливер Ковачевич, сръбски футболист 1975 г. – Франк Бауман, немски футболист 1979 г. – Николай Кръстев, български футболист 1983 г. – Нурджан Тайлан, турска щангистка 1983 г. – Фреди Истуд, уелски футболист 1986 г. – Паулина Джеймс, американска порно актриса 1990 г. – Пламен Димов, български футболист 1990 г. – Галин Димов, български футболист Починали 1034 г. – Оделрик Манфред II, маркграф на Торино (* 992 г.) 1268 г. – Конрадин, Крал на Йерусалим (* 1252 г.) 1268 г. – Фридрих I, маркграф на Баден (* 1249 г.) 1321 г. – Стефан II Милутин, крал на Сърбия (* 1253 г.) 1339 г. – Александър II, велик княз на Владимирско-Суздалското княжество (* 1301 г.) 1395 г. – Иван Шишман, цар на България (* ?) 1618 г. – Уолтър Роли, английски поет (* 1554 г.) 1783 г. – Жан Лерон д'Аламбер, френски философ (* 1717 г.) 1794 г. – Григорий Сковорода, украински философ (* 1722 г.) 1877 г. – Павел Бобеков, – председател на Привременното правителство (* 1852 г.) 1889 г. – Николай Чернишевски, руски писател (* 1828 г.) 1911 г. – Джоузеф Пулицър, американски журналист (* 1847 г.) 1914 г. – Пейо Яворов, български поет (* 1878 г.) 1924 г. – Франсис Ходжсън Бърнет, американска писателка (* 1849 г.) 1932 г. – Жозеф Бабински, френски невролог (* 1857 г.) 1940 г. – Димитър Чуповски, ранен македонист (* 1878 г.) 1943 г. – Винчо Христов, български партизанин (* 1918 г.) 1943 г. – Марин Пенков, български партизанин (* 1915 г.) 1944 г. – Иван Попов, български политик (* 1890 г.) 1949 г. – Георги Гурджиев, философ (* 1866 г.) 1953 г. – Александър Жендов, български художник (* 1901 г.) 1955 г. – Иван Пашов, български революционер († 1881 г.) 1964 г. – Георги Христов, български революционер (* 1876 г.) 1975 г. – Ристо Кърле, македонски драматург (* 1900 г.) 1980 г. – Герхард фон Шверин, немски генерал (* 1899 г.) 1997 г. – Маргарит Минков, български писател (* 1947 г.) 1997 г. – Антон Шандор Ла Вей, основател на Църква на Сатаната (* 1930 г.) 2001 г. – Григорий Чухрай, руски режисьор (* 1921 г.) 2003 г. – Франко Корели, италиански тенор (* 1921 г.) 2003 г. – Хал Клемънт, американски писател (* 1922 г.) 2005 г. – Джино Армано, италиански футболист (* 1927 г.) 2005 г. – Петър Панагонов, български футболист (* 1930 г.) 2008 г. – Уилям Уортън, американски писател (* 1925 г.) 2012 г. – Младен Киселов, български театрален режисьор (* 1943 г.) Празници Ден на бесарабските българи Танзания – Ден на Танзания Турция – Ден на републиката (отказване от статута на Османска империя, 1923 г., национален празник) A29


text: 30 октомври е 303-тият ден в годината според григорианския календар (304-ти през високосна). Остават 62 дни до края на годината. Събития 701 г. – Започва понтификатът на папа Йоан VI. 1470 г. – Хенри VI става отново крал на Англия. 1905 г. – Император Николай II обявява с указ първата конституция на Русия, с която се създава парламента, наречен Държавна дума. 1918 г. – Първата световна война: Италианската армия удържа победа над Австрия в Битката при Венето, а Османската империя обявява капитулация. 1922 г. – Бенито Мусолини става министър-председател на Италия и остава такъв чак до 1943, когато е освободен от поста малко преди края на Втората световна война. 1925 г. – Във Великобритания е изграден първият телевизионен предавател. 1938 г. – Американският радиоводещ Орсън Уелс предизвиква паника в САЩ с предаването Война на световете. 1941 г. – Втората световна война: Президентът на САЩ Франклин Делано Рузвелт дава съгласието си за отпускане на 1 милиард долара на СССР по договора Заем-Наем. 1943 г. – Подписана е Московската декларация от съюзниците в т.нар. антихитлеристка коалиция, по силата на която СССР се присъединява към атлантическата формулировка за „безусловната капитулация“ на страните от Оста. 1947 г. – В Женева е подписано Общото споразумение за митата и търговията (ГАТТ). 1961 г. – Съветския съюз детонира водородната бомба Цар бомба на острова Нова Земя. Със своите 50 мегатона заряд, тя е най-голямото ядрено оръжие, някога детонирано. 1963 г. – В Италия е произведен първият сериен автомобил от марката Ламборгини. 1974 г. – Мохамед Али побеждава Джордж Форман и става световен шампион по бокс в тежката категория за професионалисти. 1975 г. – Хуан Карлос I става крал на Испания след заболяване на генерал Франциско Франко. 1980 г. – Салвадор и Хондурас подписват мирен договор, с който приключва така наречената Футболна война. 1981 г. – СССР изстрелва космическия апарат Венера 13. 1983 г. – В Аржентина се провеждат първите демократични избори след 7-годишен период на военна хунта. 1990 г. – Китайската народна република обявява резултатите от преброяване, според което населението на страната е 1,13 милиарда души. 1990 г. – На Лубянския площад в Москва е открит мемориал на жертвите на ГУЛАГ. 1995 г. – Сепаратистите от френскоговорещата провинция на Канада Квебек губят минимално референдума за получаване на автономия на провинцията от Канада. 1998 г. – Ураганът Мич минава над Хондурас и причинява смъртта на 5500 души. 2014 г. – Кралство Швеция признава съществуването на Държава Палестина. Родени 1735 г. – Джон Адамс, 2-ри президент на САЩ († 1826 г.) 1741 г. – Ангелика Кауфман, швейцарска художничка († 1807 г.) 1751 г. – Ричард Шеридан, ирландски драматург († 1816 г.) 1762 г. – Андре Шение, френски поет и публицист († 1794 г.) 1839 г. – Алфред Сисле, английски художник († 1899 г.) 1861 г. – Антоан Бурдел, френски художник († 1929 г.) 1871 г. – Пол Валери, френски поет († 1945 г.) 1873 г. – Франсиско Мадеро, президент на Мексико († 1913 г.) 1882 г. – Гюнтер фон Клюге, германски офицер († 1944 г.) 1885 г. – Езра Паунд, американски поет († 1972 г.) 1887 г. – Георг Хайм, немски поет († 1912 г.) 1900 г. – Рагнар Гранит, шведски физиолог, Нобелов лауреат († 1991 г.) 1904 г. – Хайнц Клос, немски езиковед († 1987 г.) 1906 г. – Джузепе Фарина, италиански автомобилен състезател († 1966 г.) 1908 г. – Айше Афет Инан, турски историк († 1985 г.) 1908 г. – Дмитрий Устинов, съветски маршал († 1984 г.) 1910 г. – Петър Динеков, български историк († 1992 г.) 1917 г. – Николай Огарков, съветски маршал († 1994 г.) 1932 г. – Луи Мал, френски кинорежисьор († 1995 г.) 1935 г. – Агота Кристоф, унгарско-швейцарска писателка († 2011 г.) 1940 г. – Мария Петрова, шлагерна певица, изпълнителка на стари градски песни († 2023 г.) 1941 г. – Теодор Хенш, германски физик, Нобелов лауреат 1944 г. – Кирил Маричков, български музикант 1945 г. – Николай Узунов, български актьор († 2019 г.) 1946 г. – Крис Слейд, британски рок-музикант 1946 г. – Кирил Арсов, български политик 1946 г. – Рене Якобс, белгийски певец 1959 г. – Силвия Чолева, българска поетеса 1960 г. – Диего Марадона, аржентински футболист († 2020 г.) 1973 г. – Адам Коупланд, канадски кечист 1975 г. – Димитър Иванков, български футболист 1978 г. – Гаел Гарсия Бернал, мексикански актьор 1981 г. – Чон Джи-хьон, южнокорейска актриса 1986 г. – Томас Моргенщерн, ски скачач Починали 1611 г. – Карл IX, шведски крал (* 1550 г.) 1757 г. – Осман III, султан на Османската империя (* 1699 г.) 1881 г. – Джордж Де Лонг, американски пътешественик и изследовател (* 1844 г.) 1892 г. – Олга Николаевна Вюртембергска, кралица на Вюртемберг (* 1822 г.) 1907 г. – Михаил Даев, български революционер (* 1881 г.) 1910 г. – Анри Дюнан, основател на Червения кръст, първи Нобелов лауреат за мир през 1901 г. (* 1828 г.) 1912 г. – Георги Хаджитилев (Архимандрит Теофилакт), български духовник и политик 1914 г. – Ернст Щадлер, немски поет и критик (* 1883 г.) 1923 г. – Никола Генадиев, български политик (* 1868 г.) 1944 г. – Васил Демиревски, деец на БКП, партизанин (* 1914 г.) 1950 г. – Борис Верлински, международен майстор по шахмат (* 1888 г.) 1953 г. – Имре Калман, унгарски композитор (* 1882 г.) 1969 г. – Уве Гресман, немски поет и белетрист (* 1933 г.) 1975 г. – Густав Херц, германски физик, Нобелов лауреат през 1925 г. (* 1887 г.) 1997 г. – Петър Незнакомов, български сценарист (* 1920 г.) 1990 г. – Алфред Сови, френски историк и социолог (* 1898 г.) 2003 г. – Франко Бонизоли, италиански тенор (* 1938 г.) 2004 г. – Пеги Райън, американска актриса (* 1924 г.) 2009 г. – Клод Леви-Строс, френски антрополог (* 1908 г.) Празници Страни от бившия СССР – Ден в памет на жертвите от политическите репресии (от 1991 г.) В България се отбелязва паметта на Светия Крал Стефан Урош II Милутин. Ден на Свети мъченик Зиновий и сестра му Зиновия (Имен ден празнува Зорница) A30


text: 31 октомври е 304-тият ден в годината според григорианския календар (305-и през високосна). Остават 61 дни до края на годината. Събития 475 г. – Ромул Августул е провъзгласен за римски император. 802 г. – Никифор I е провъзгласен за византийски император. 1470 г. – Хенри VI за втори път става крал на Англия. 1517 г. – Реформацията: Мартин Лутер заковава списъка със своите 95 тезиса на вратата на църквата във Витенберг. 1815 г. – Англичанинът Хъмфри Деви патентова миньорската лампа. 1864 г. – Невада е призната като трийсет и шести щат на САЩ. 1869 г. – Основан е Български революционен централен комитет. 1876 г. – Огромен циклон помита Индия, в резултат на което загиват 200 000 души. 1888 г. – На шотландеца Джон Дънлоп е издаден патент за надуваема гума на велосипед, което по-късно влиза масово в производството на автомобили. 1892 г. – Артър Конан Дойл публикува Приключенията на Шерлок Холмс. 1918 г. – В Европа започва най-унищожителната грипна епидемия – за по-малко от година умират около 20 млн. души. 1919 г. – Създаден е АФК Лийдс Юнайтед. 1922 г. – Бенито Мусолини става министър-председател на Италия на 39-годишна възраст и установява коалиционно правителство съставено от фашисти, националисти и либерали в първите години на управлението му. 1941 г. – След 14 години, приключва работата по мемориала в Маунт Ръшмор. 1944 г. – Втората световна война: В концентрационния лагер Освиенцим е извършена последната масова екзекуция в газова камера. 1954 г. – В Алжир избухва въстание за национална независимост от Франция. 1956 г. – Суецката криза: Обединеното кралство и Франция започват да бомбардират Египет, за да предизвикат отварянето на Суецкия канал. 1961 г. – Балсамираното тяло на Йосиф Сталин е извадено от Мавзолея на Ленин в Москва и погребано. 1963 г. – В Индианаполис (САЩ) избухва изтичащ газ пропан-бутан по време на състезание по фигурно пързаляне, загиват 74 души и около 400 са ранени. 1984 г. – Министър-председателката на Индия Индира Ганди е убита от двама сикхи от охраната. 1985 г. – Отворена е австралийската писта от Формула 1 Adelaide Street Circuit. 1992 г. – Папа Йоан Павел II се произнася за реабилитирането на Галилео Галилей, осъден като еретик. 1999 г. – Египетски пътнически самолет Боинг-767, прелитащ от Ню Йорк до Кайро, катастрофира край бреговете на Масачузетс, загиват 217 души. Родени 1345 г. – Фернанду, крал на Португалия († 1383 г.) 1391 г. – Дуарте, крал на Португалия († 1438 г.) 1424 г. – Владислав III, крал на Полша и Унгария, велик княз на Литва († 1444 г.) 1620 г. – Джон Ивлин, английски писател († 1706 г.) 1715 г. – папа Климент XIV († 1774 г.) 1795 г. – Джон Кийтс, британски поет († 1821 г.) 1815 г. – Карл Вайерщрас, немски математик († 1897 г.) 1821 г. – Карел Хавличек Боровски, чешки журналист († 1856 г.) 1835 г. – Адолф фон Байер, германски химик, Нобелов лауреат през 1905 г. († 1917 г.) 1838 г. – Луиш I, крал на Португалия († 1889 г.) 1857 г. – Аксел Мунте, шведски лекар и мемоарист († 1949 г.) 1865 г. – Уилфрид Войнич, американски антиквар († 1930 г.) 1875 г. – Аведик Исаакян, арменски писател († 1957 г.) 1887 г. – Чан Кайшъ, китайски политик († 1975 г.) 1892 г. – Александър Алехин, руски шахматист († 1946 г.) 1895 г. – Базил Лидъл Харт, британски историк и стратег († 1970 г.) 1898 г. – Алфред Сови, френски социолог († 1990 г.) 1901 г. – Георги Пашев, български авиатор († 1996 г.) 1902 г. – Абрахам Валд, американски математик († 1950 г.) 1911 г. – Леон Шерток, френски психиатър († 1991 г.) 1920 г. – Гунар Грен, шведски футболист († 1991 г.) 1920 г. – Фриц Валтер, немски футболист († 2002 г.) 1922 г. – Анатоли Папанов, руски актьор († 1987 г.) 1922 г. – Нородом Сианук, крал на Камбоджа († 2012 г.) 1927 г. – Лий Грант, американска актриса и режисьор 1927 г. – Ернст Аугустин, немски писател († 2019 г.) 1929 г. – Бъд Спенсър, италиански актьор († 2016 г.) 1929 г. – Еди Чарлтън, австралийски играч на снукър († 2004 г.) 1930 г. – Майкъл Колинс, американски астронавт от Аполо 11 († 2021 г.) 1930 г. – Сотир Майноловски, български актьор († 2007 г.) 1934 г. – Йоан Левиев, български художник († 1994 г.) 1942 г. – Атанас Кюшкоски, писател от Република Македония 1947 г. – Херман Ван Ромпой, председател на Европейски съюз 1950 г. – Джон Кенди, американски актьор 1994 1953 г. – Пролет Велкова, българска журналистка 1959 г. – Нийл Стивънсън, американски писател 1961 г. – Питър Джаксън, новозеландски режисьор 1964 г. – Марко ван Бастен, холандски футболист и треньор 1967 г. – Йордан Николов, български футболист 1968 г. – Ванила Айс, американски рап музикант 1975 г. – Миленита, българска певица и актриса 1976 г. – Пайпър Перабо, американска актриса 1979 г. – Симао Саброза, португалски футболист 1983 г. – Александър Гришчук, руски шахматист и гросмайстор 2000 г. – Уилоу Смит, американска певица и актриса 2002 г. – Ансу Фати, испански футболист Починали 1147 г. – Робърт Глостър, английски граф (* ок. 1090 г.) 1448 г. – Йоан VIII Палеолог, византийски император (* 1392 г.) 1848 г. – Стивън У. Киърни, американски военачалник (* 1794 г.) 1898 г. – Йосиф Ковачев, български учен и държавник (* 1839 г.) 1915 г. – Димитър Думбалаков, български военен и революционер (* 1872 г.) 1918 г. – Егон Шиле, австрийски художник (* 1890 г.) 1925 г. – Макс Линдер, френски актьор († 1883 г.) 1925 г. – Михаил Фрунзе, съветски военачалник (* 1885 г.) 1926 г. – Хари Худини, американски илюзионист (* 1874 г.) 1927 г. – Джеймс Кваст, холандско-немски пианист (* 1852 г.) 1939 г. – Ото Ранк, австрийски психоаналитик (* 1884 г.) 1951 г. – Благой Иванов, български генерал и политик (* 1898 г.) 1952 г. – Никола Стоицев, български учител (* 1880 г.) 1974 г. – Георги Богданов, български художник (* 1910 г.) 1984 г. – Индира Ганди, министър-председател на Индия (* 1917 г.) 1986 г. – Робърт Мъликен, американски физик и химик, Нобелов лауреат (* 1896 г.) 1987 г. – Джоузеф Камбъл, американски митолог (* 1904 г.) 1989 г. – Георги Парцалев, български актьор (* 1925 г.) 1993 г. – Ривър Финикс, американски актьор (* 1970 г.) 1993 г. – Федерико Фелини, италиански режисьор (* 1920 г.) 1996 г. – Марсел Карне, френски кинорежисьор (* 1906 г.) 2002 г. – Михалис Стасинопулос, президент на Гърция (* 1903 г.) 2006 г. – Питер Бота, бивш президент на ЮАР (* 1916 г.) 2011 г. – Флориан Алберт, унгарски футболист (* 1941 г.) Празници Ден на Реформацията Международен ден на Черно море Ден на правото ни на здраве и чиста околна среда Българска православна църква – Ден на св. Лука Хелоуин – (Ирландия, Канада, САЩ, Великобритания и други) Празник на Медицински университет (Плевен) A31