text: 11 януари е 11-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 354 дни до края на годината (355 през високосна година). Събития 1158 г. – Владислав II е коронован за крал на Чехия. 1477 г. – В хода на войната между Швейцария и Бургундия се състои битката при Нанси, в която загива херцогът на Бургундия Шарл. 1567 г. – В Лондон става тегленето на печалбите в първата държавна лотария. 1610 г. – Италианският математик и астроном Галилео Галилей открива спътника на Юпитер Ганимед. 1693 г. – При земетресение в Сицилия загиват около 60 000 души. 1787 г. – Английският астроном Уилям Хершел открива два естествени спътници на Уран – Оберон и Титания. 1909 г. – В САЩ се провежда първото женско автомобилно състезание. 1910 г. – Основан е град Айоун, щата Вашингтон, САЩ. 1919 г. – Румъния анексира Трансилвания. 1921 г. – България получава помощ от Германия в размер на 1 500 000 златни марки в знак на благодарност за участието ѝ в Първата световна война на страната на Централните сили. 1922 г. – В Торонто, Канада, за първи път успешно е използван инсулин при лечение на 14-годишно момче, болно от диабет. 1923 г. – Войски на Франция и Белгия нахлуват в Рур, за да принудят Ваймарската република да плати репарациите след Първата световна война. 1942 г. – Втората световна война: Япония обявява война на Холандия, а японската армия нахлува в Борнео и завзема столицата на Малайзия – Куала Лампур. 1957 г. – Съветското правителство взема решение за създаване на балистична ракета. 1961 г. – Започва изграждането на доменния цех на металургичния комбинат в Кремиковци. 1966 г. – В СССР е създаден център за подготовка на космонавти. 1974 г. – В Кейптаун (ЮАР) се раждат шестзначки – първите в света живородени и запазени живи 6 близнака. 1981 г. – Международна експедиция поставя рекорд, като прекосява Антарктида за 67 дни. 1982 г. – Астурия става автономна област на Испания. 1991 г. – Съветската армия щурмува обществени сгради във Вилнюс, за да пресече кампанията за независимост на Литва. 2001 г. – В щата Орегон (САЩ) се ражда първата генетично модифицирана маймуна – Анди. Родени 347 г. – Теодосий I, римски император († 395 г.) 1278 г. – Рита Арменска, византийска императрица († 1333 г.) 1503 г. – Пармиджанино, италиански художник († 1540 г.) 1545 г. – Гуидобалдо дел Монте, италиански учен († 1607 г.) 1686 г. – Ханс Егеде, норвежки мисионер († 1758 г.) 1755 г. – Александър Хамилтън, американски политик († 1804 г.) 1793 г. – Кейв Джонсън, американски политик († 1866 г.) 1807 г. – Езра Корнел, американски предприемач († 1874 г.) 1810 г. – Йохан Лудвиг Крапф, немски мисионер († 1881 г.) 1815 г. – Джон Макдоналд, първи министър-председател на Канада († 1891 г.) 1820 г. – Александър Серов, руски композитор и музикален критик († 1871 г.) 1842 г. – Уилям Джеймс, американски психолог философ († 1910 г.) 1852 г. – Константин Ференбах, канцлер на Германия († 1926 г.) 1853 г. – Густав Фалке, немски писател († 1916 г.) 1857 г. – Георги Дерманчев, български офицер († 1927 г.) 1859 г. – Джордж Кързън, британски политик († 1925 г.) 1867 г. – Едуард Титченър, английски психолог († 1927 г.) 1888 г. – Коста Янков, български комунист († 1925 г.) 1891 г. – Борис Митов, български художник, син на Антон Митов († 1963 г.) 1892 г. – Никола Кожухаров, български художник († 1971 г.) 1896 г. – Иван Винаров, съветски военен разузнавач и български генерал († 1969 г.) 1899 г. – Грете Бибринг, австрийски лекар († 1977 г.) 1903 г. – Алън Пейтън, южноафрикански писател († 1988 г.) 1905 г. – Змей Горянин, български писател († 1958 г.) 1906 г. – Алберт Хофман, швейцарски химик († 2008 г.) 1910 г. – Йордан Спасов, български актьор († 1984 г.) 1911 г. – Зенко Сузуки, министър-председател на Япония († 2004 г.) 1911 г. – Петко Инджов, български хирург († 1987 г.) 1912 г. – Иван Мартинов, български писател († 1991 г.) 1916 г. – Методий Стратиев, български духовник († 2006 г.) 1918 г. – Едуард Мърфи, аерокосмически инженер († 1990 г.) 1920 г. – Закария Ситчин, азербайджански писател († 2010 г.) 1920 г. – Славко Яневски, македонски писател († 2000 г.) 1923 г. – Дрексел Джером Люис Биксби, американски писател и сценарист († 1998 г.) 1925 г. – Свобода Бъчварова, българска писателка и сценаристка († 2012 г.) 1926 г. – Лев Демин, съветски космонавт († 1998 г.) 1929 г. – Людия Иванов, български учен ихтиолог († 2002 г.) 1929 г. – Рафаел Ейтан, израелски генерал († 2004 г.) 1934 г. – Жан Кретиен, министър-председател на Канада 1938 г. – Артър Скаргил, английски политик 1938 г. – Фишер Блек, американски икономист († 1995 г.) 1939 г. – Ричард Поснър, американски съдия 1940 г. – Венелин Живков, български учен 1946 г. – Миодраг Иванов, български шоумен и актьор 1952 г. – Ким Хартман, английска актриса 1956 г. – Боряна Балин, български писател 1957 г. – Ани Илков, български поет 1957 г. – Брайън Робсън, английски футболист 1963 г. – Джейсън Конъри, британски актьор 1967 г. – Катарина Хакер, немска писателка 1971 г. – Стюарт Дейвис, американски музикант 1972 г. – Аманда Пийт, американска актриса 1972 г. – Константин Хабенски, руски актьор 1973 г. – Рокмонд Дънбар, американски актьор 1981 г. – Атанаска Вихърова – българска актриса, участвала в комедийното шоу Тутурутка († 2011 г.) 1982 г. – Денис Колодин, руски футболист 1983 г. – Адриан Сутил, германски пилот от Формула 1 1984 г. – Данаил Митев, български футболист 1985 г. – Рие Фу, японска певица 1995 г. – Николай Алгафари, български политик Починали 314 г. – Милтиад, римски папа (* 3 век) 705 г. – Йоан VI, римски папа (* ? г.) 812 г. – Ставракий, император на Византийската империя (* 8 век) 1055 г. – Константин IX Мономах, византийски император (* ок. 1000 г.) 1068 г. – Екберт I, граф на Брауншвайг (* ? г.) 1494 г. – Доменико Гирландайо, флорентински ренесансов художник (* 1449 г.) 1696 г. – Шарл Албанел, френски мисионер (* 1616 г.) 1801 г. – Доменико Чимароза, италиански композитор (* 1749 г.) 1817 г. – Тимъти Дуайт, американски поет (* 1752 г.) 1837 г. – Франсоа Жерар, френски художник (* 1770 г.) 1862 г. – Димитър Миладинов, български просветител (* 1810 г.) 1916 г. – Козма Дебърски, висш български духовник (* ок. 1835 г.) 1923 г. – Константинос I, крал на Гърция (* 1868 г.) 1927 г. – Екатерина Златарева, българска артистка (* 1868 г.) 1928 г. – Томас Харди, английски писател (* 1840 г.) 1941 г. – Емануел Ласкер, германски шахматист (* 1868 г.) 1944 г. – Галеацо Чано, италиански политик (* 1903 г.) 1945 г. – Стефан Стефанов, политик, индустриалец (* 1876 г.) 1947 г. – Коста Тодоров, български политик (* 1889 г.) 1952 г. – Жан дьо Латр дьо Тасини, френски маршал (* 1889 г.) 1955 г. – Родолфо Грациани, италиански военен офицер (* 1882 г.) 1958 г. – Милош Колчагов, български революционер (* 1886 г.) 1959 г. – Едуард Бибринг, австрийски психиатър (* 1894 г.) 1960 г. – Сергей Рубинщейн, съветски психолог (* 1889 г.) 1966 г. – Лал Бахадур Шастри, индийски политик (* 1904 г.) 1968 г. – Коце Ципушев, български революционер (* 1877 г.) 1978 г. – Стоян Райнов, български керамик (* 1894 г.) 1984 г. – Йордан Спасов, български актьор (* 1910 г.) 1988 г. – Изидор Раби, американски физик, Нобелов лауреат през 1944 г. (* 1898 г.) 1991 г. – Карл Дейвид Андерсън, американски физик, Нобелов лауреат през 1936 г. (* 1905 г.) 1995 г. – Игнасио Мате-Бланко, чилийски психиатър (* 1908 г.) 1999 г. Симон Дракул, македонски писател (* 1930 г.) Фабрицио де Андре, италиански певец (* 1940 г.) 2005 г. – Фабрицио Меони, италиански мотоциклетен състезател (* 1957 г.) 2007 г. Робърт Антън Уилсън, американски писател (* 1932 г.) Стоян Цветков, български аграрен учен (* 1930 г.) 2008 г. Иля Талев, български писател и езиковед (* 1937 г.) Едмънд Хилари, новозеландски алпинист и изследовател (* 1919 г.) 2009 г. Вълкана Стоянова, народна певица (* 1922 г.) 2009 г. – Елзе Папенхайм, австрийски невролог (* 1911 г.) 2010 г. – Ерик Ромер, френски кинорежисьор (* 1920 г.) 2012 г. Стефан Вълков, български дисидент и политик (* 1925 г.) Сава Хашъмов, български актьор (* 1940 г.) 2013 г. – Арон Шварц, американски програмист (* 1986 г.) 2014 г. Ариел Шарон, министър-председател на Израел (* 1928 г.) Вугар Гашимов, азербайджански шахматист (* 1986 г.) 2015 г. – Анита Екберг, шведска актриса (* 1931 г.) Празници Международен ден на думата „благодаря“ (1994 г.) Албания – Ден на републиката (1946 г.) Мароко – Декларация за национална независимост (1956 г.) Непал – Ден на националното обединение (1768 г.) 111


source: wikipedia

text: 12 януари е 12-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 353 дни до края на годината (354 през високосна година). Събития 475 г. – Флавий Василиск става император на Византийската империя. 1528 г. – Густав I е коронован за крал на Швеция. 1884 г. – Съставено е деветото правителство на България, начело с Драган Цанков. 1908 г. – От Айфеловата кула е излъчен дълговълнов радиосигнал, чийто диаметър е 6000 км. 1908 г. – Влиза в сила указ на княз Фердинанд I, с който Информационното бюро към Щаба на войската се преобразува в Разузнавателна секция. Ден на военното разузнаване на България. 1915 г. – В Конгреса на САЩ е отхвърлено предложението за даване на избирателни права на жените. 1943 г. – Втората световна война: Червената армия започва операция за разкъсване на Блокадата на Ленинград. 1945 г. – Втората световна война: Съветския съюз започва т.нар. Януарска офанзива срещу Нацистка Германия на фронт от 1200 км в Източна Европа. 1964 г. – В Занзибар започва въстание, определено като революция, което довежда до обявяване на държавата за република. 1966 г. – В САЩ започва излъчването на телевизионния сериал Батман. 1969 г. – Рок групата „Лед Зепелин“ издава първия си албум – Led Zeppelin. 1970 г. – Войната в Биафра завършва с анексирането на тази държава от Нигерия. 1981 г. – Започва излъчването на американската „сапунена опера“ Династия. 1991 г. – Конгресът на САЩ оторизира правителството да използва военна сила за да отблъсне армията на Ирак извън границите на Кувейт. 1992 г. – След победата на Ислямския фронт за спасение в Алжир, правителството прекратява изборите, което става повод за гражданска война. 1998 г. – В Европейския съюз е постигнато съгласието на 15-те страни-членки за забрана на клониране на хора. 2005 г. – Изстреляна е американската космическа сонда Deep Impact за извършване на изследвания върху кометата Темпъл 1. 2006 г. – През последния ден от ислямското пилигримство Хадж в Саудитска Арабия, по време на ритуала Пропъждане на дявола с камъни между Мека и Мина инцидент с автобус предизвиква паника, загиват 346 и са ранени 209 богомолци. 2022 г.-Протест и щурм на Народното събрание, организиран от Възраждане (партия) Родени 1591 г. – Хосе де Рибера, испански художник († 1652 г.) 1628 г. – Шарл Перо, френски писател († 1703 г.) 1729 г. – Едмънд Бърк, ирландски държавник († 1797 г.) 1746 г. – Йохан Хайнрих Песталоци, швейцарски педагог († 1827 г.) 1779 г. – Никола Клеман, френски химик († 1841 г.) 1797 г. – Анете фон Дросте-Хюлзхоф, германска поетеса († 1848 г.) 1848 г. – Василий Суриков, руски художник, исторически живописец († 1916 г.) 1851 г. – Димитър Наумов, български агроном († 1884 г.) 1852 г. – Жозеф Жак Сезар Жофр, френски генерал († 1931 г.) 1863 г. – Беньо Цонев, български езиковед († 1926 г.) 1863 г. – Свами Вивекананда, индийски философ († 1902 г.) 1876 г. – Джек Лондон, американски писател († 1916 г.) 1877 г. – Иван Кипров, български лекар († 1922 г.) 1878 г. – Ференц Молнар, унгарски писател († 1952 г.) 1893 г. – Алфред Розенберг, нацистки политик († 1946 г.) 1893 г. – Херман Гьоринг, нацистки функционер († 1946 г.) 1899 г. – Паул Мюлер, швейцарски химик, Нобелов лауреат през 1948 г. († 1965 г.) 1900 г. – Тодор Ангелов, български антифашист († 1943 г.) 1903 г. – Игор Курчатов, съветски учен († 1960 г.) 1904 г. – Георги Караславов, български писател († 1980 г.) 1907 г. – Сергей Корольов, съветски инженер († 1966 г.) 1910 г. – Луис Рейнър, германо-британска актриса († 2014 г.) 1913 г. – Иларион Доростолски, митрополит на Доростолска епархия († 2009 г.) 1915 г. – Петър Увалиев, български критик († 1999 г.) 1916 г. – Питер Бота, първи президент на ЮАР († 2006 г.) 1917 г. – Любомир Сагаев, български музиколог и общественик († 2001 г.) 1926 г. – Рей Прайс, американски кънтри певец († 2013 г.) 1929 г. – Коста Странджев, български писател († 1991 г.) 1933 г. – Лили Енева, българска актриса 1934 г. – Васил Симов, български волейболист († 1995 г.) 1944 г. – Властимил Хорт, чехословашки шахматист 1944 г. – Джо Фрейзър, американски боксьор († 2011 г.) 1948 г. – Елена Божкова, българска народна певица 1949 г. – Харуки Мураками, японски новелист 1951 г. – Кърсти Али, американска актриса 1954 г. – Хауърд Стърн, американски радиоводещ 1955 г. – Людмил Тодоров, български актьор 1956 г. – Николай Носков, руски музикант 1958 г. – Ваня Цветкова, българска актриса 1962 г. – Марина Кондова, българска тенисистка 1964 г. – Джеф Безос, американски предприемач 1965 г. – Роб Зомби, американски музикант 1968 г. – Амелия Личева, българска литературна критичка 1969 г. – Роберт Просинечки, хърватски футболист 1970 г. – Зак де ла Роча, американски певец (Rage Against the Machine) 1972 г. – Приянка Ганди, индийски политик 1974 г. – Илиян Симеонов, български футболист 1974 г. – Милен Петков, български футболист 1981 г. – Мартин Герасков, български актьор 1982 г. – Величко Чолаков, български щангист († 2017 г.) Починали 1519 г. – Васко Нунес де Балбоа, испански мореплавател (* 1475 г.) 1519 г. – Максимилиан I, австрийски ерцхерцог (* 1459 г.) 1583 г. – Фернандо Алварес де Толедо, испански военачалник (* 1507 г.) 1665 г. – Пиер дьо Ферма, френски математик (* 1601 г.) 1829 г. – Фридрих фон Шлегел, германски културфилософ (* 1772 г.) 1856 г. – Людовит Щур, словашки възрожденски деец (* 1815 г.) 1913 г. – Стоян Топузов, български военен деец (* 1864 г.) 1951 г. – Рачо Стоянов, български драматург (* 1883 г.) 1960 г. – Невил Шът, английски писател (* 1899 г.) 1976 г. – Агата Кристи, британска писателка (* 1891 г.) 1983 г. – Николай Подгорни, председател на Върховния съвет на СССР (* 1903 г.) 1990 г. – Йон Хансен, датски футболист (* 1924 г.) 1993 г. – Юзеф Чапски, полски художник († 1896 г.) 1997 г. – Чарлз Хюгинс, канадски медик, Нобелов лауреат през 1966 г. (* 1901 г.) 2002 г. – Сайръс Ванс, държавен секретар на САЩ (* 1917 г.) 2003 г. – Морис Гиб, британски поп-певец (* 1949 г.) 2007 г. – Юрг Федершпил, швейцарски писател (* 1931 г.) 2017 г. – Лари Стеинбауер, британски кейбордист (Bronski Beat) (* 1960 г.) Празници Православна и Католическа църква – Света мъченица Татяна България – Празник на българското военно разузнаване (от 1997) Индия – Национален ден на младежта Танзания – Ден на революцията в Занзибар (1964 г.) Туркменистан – Ден на всенародната памет Източници 112


text: 13 януари е 13-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 352 дни до края на годината (353 през високосна година). Събития 1610 г. – Галилео Галилей открива спътник на Юпитер – Калисто. 1822 г. – В Гърция е приет дизайнът на сегашния национален флаг. 1854 г. – Във Филаделфия (САЩ) е патентован акордеонът. 1864 г. – В Русия започва въвеждането на провинциални (областни) съвети. 1878 г. – Стара Загора е освободена повторно, а за окръжен началник е назначен руският офицер Куликовски. 1893 г. – В Лондон е учредена Лейбъристката партия на Великобритания. 1898 г. – Френският писател Емил Зола публикува отвореното си писмо „Аз обвинявам“ – протест срещу скалъпеното дело „Драйфус“. 1910 г. – От Метрополитън опера в Ню Йорк е осъществено първото радиоизлъчване – на операта „Селска чест“. 1915 г. – Прожектиран е първият български игрален филм „Българан е галант“ на Васил Гендов. 1915 г. – Мощно земетресение разтърсва град Авецано в Централна Италия, при което загиват 29 800 души. 1916 г. – Поради пробив в дига е наводнена голяма част от територията на Нидерландия, загиват около 10 хил. души. 1935 г. – Саарланд гласува на референдум за присъединяването си към Германия. 1953 г. – Йосип Броз Тито е избран за президент на Югославия. 1964 г. – Първият запис на песента на Бийтълс „Искам да държа ръката ти“ става най-бързо продаващият се сингъл. 1964 г. – Карол Войтила, бъдещият папа Йоан Павел II, е ръкоположен за архиепископ на Краков. 1972 г. – Висшият педагогически институт в Пловдив е преименуван на Пловдивски университет. 1974 г. – Отворено най-голямото летище в света – в Далас, щат Тексас, САЩ. 1991 г. – За да не допуснат независимост на Литва, съветски войски и танкове атакуват телевизията във Вилнюс, при което загиват 11 души. 2001 г. – При земетресение в Салвадор загиват около 800 души. Родени 101 г. – Луций Елий, римски император († 138 г.) 1832 г. – Хорейшо Алджър, американски писател († 1899 г.) 1843 г. – Луи Леже, френски славист († 1923 г.) 1849 г. – Константин Йованович, австрийски архитект от български произход († 1923 г.) 1851 г. – Тодор Каблешков, български революционер († 1876 г.) 1863 г. – Алеко Константинов, български писател († 1897 г.) 1864 г. – Вилхелм Вин, германски физик, Нобелов лауреат († 1928 г.) 1866 г. – Георги Иванович Гурджиев, философ-мистик († 1949 г.) 1878 г. – Пейо Яворов, български поет († 1914 г.) 1880 г. – Александър Морфов, български композитор († 1934 г.) 1883 г. – Никола Марковски, български революционер († 1966 г.) 1898 г. – Николай Фол, български писател и режисьор († 1969 г.) 1909 г. – Маринус Ван дер Любе, холандски комунист († 1934 г.) 1924 г. – Волфганг Краус, австрийски писател († 1998 г.) 1924 г. – Паул Файерабенд, австрийски философ († 1994 г.) 1925 г. – Георги Калоянчев, български актьор († 2012 г.) 1927 г. – Сидни Бренър, южноафрикански биолог, Нобелов лауреат през 2002 г. († 2019 г.) 1933 г. – Мария Луиза Българска, българска княгиня 1938 г. – Шивкумар Шарма, индийски музикант 1939 г. – Яцек Гмох, полски футболист 1943 г. – Ричард Мол, американски актьор 1947 г. – Карлес Рексач, испански футболист 1949 г. – Ракеш Шарма, индийски космонавт 1958 г. – Буйо, испански футболист 1964 г. – Виолета Георгиева, българска певица 1965 г. – Росен Миланов, български диригент 1966 г. – Патрик Демпси, американски актьор 1969 г. – Стивън Хендри, шотландски играч на снукър 1972 г. – Щефан Байнлих, германски футболист 1977 г. – Орландо Блум, британски актьор 1982 г. – Мария, попфолк изпълнителка 1984 г. – Тодор Паланков, български футболист Починали 86 г. пр.н.е. – Гай Марий, древноримски военачалник и политик (* 157 пр.н.е.) 888 г. – Карл Дебели, франкски император (* 832 г.) 1151 г. – Сугерий, френски духовник и държавен деятел (* 1081 г.) 1182 г. – Агнес Бабенберг, кралица на Унгария (* ок. 1154 г.) 1599 г. – Едмънд Спенсър, английски поет (* 1552 г.) 1863 г. – Козма Прутков, измислен руски писател (* 1803 г.) 1864 г. – Димитър Мутев, книжовник (* 1818 г.) 1864 г. – Стивън Фостър, американски композитор (* 1826 г.) 1867 г. – Виктор Кузен, френски философ (* 1792 г.) 1906 г. – Александър Попов, руски учен (* 1859 г.) 1921 г. – Йоан Караджани, румънски фолклорист (* 1841 г.) 1928 г. – Мара Бунева, българска революционерка (* 1902 г.) 1932 г. – София Хоенцолерн, съпруга на крал Константинос I (* 1870 г.) 1941 г. – Джеймс Джойс, ирландски писател (* 1882 г.) 1950 г. – Димитрис Семсис, гръцки музикант (* 1883 г.) 1950 г. – Калинка Драганова, кмет на с. Гела, Смолянска област 1953 г. – Христо Метев, фабрикант (* 1881 г.) 1961 г. – Цветан Лазаров, български авиоконструктор (* 1896 г.) 1972 г. – Владимир Трендафилов, български актьор († 1897 г.) 1974 г. – Салвадор Ново, мексикански поет (* 1904 г.) 2000 г. – Боян Знеполски, български писател (* 1908 г.) 2006 г. – Божидар Божилов, български поет (* 1923 г.) 2012 г. – Рауф Денкташ, кипърски политик (* 1924 г.) Празници България – Професионален празник на работещите в областта на киното – Обявен с Решение на МС от 27 декември 2005 г. Швеция и Финландия – Ден на Свети Кнут (край на Новогодишните празници) Източници 113


text: 14 януари е 14-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 351 дни до края на годината (352 през високосна година). Събития 1477 г. – Московският велик княз Иван III завладява Новгород. 1539 г. – Испания анексира остров Куба. 1690 г. – В Германия е създаден духовият инструмент кларинет. 1701 г. – В Русия е създадено първото морско училище. 1724 г. – Филипе V абдикира от престола на Испания в полза на сина си Луис I, но седем месеца по-късно се връща на трона, поради смъртта на младия крал от вариола. 1762 г. – Със смъртта на императрица Елисавета става възможно прекратяването на седемгодишната Руско-пруска война. 1897 г. – За първи път е изкачен най-високият връх в Южна Америка Аконкагуа. 1901 г. – В София е пуснат първият електрически трамвай 1943 г. – Втората световна война: В Казабланка се провежда среща между Уинстън Чърчил и Франклин Рузвелт за обсъждане на съвместните действия през следващата фаза на войната. 1954 г. – Основана е корпорацията Америкън Моторс. 1967 г. – Речта на уволнения от Харвард професор Тимоти Лири, изнесена по време на The World's First Human Be-in в Сан Франциско, дава начало на световното движение хипи. 1972 г. – Маргрете II става кралица на Дания. 1985 г. – Тенисистката Мартина Навратилова печели своя стотен турнир. 1993 г. – В Балтийско море потъва полският ферибот Ян Хавелиуш, загиват 55 души екипаж и пътници. 1994 г. – България се включва в инициативата на НАТО „Партньорство за мир“. 2004 г. – Грузия възстановява националния си флаг, използван преди 500 години. 2005 г. – Спускаемият модул на апарата от съвместната програма на НАСА и ЕКА „Касини-Хюйгенс“ достига до повърхността на Титан. Родени 83 г. пр.н.е. – Марк Антоний, римски политик († 30 пр.н.е.) 38 г. пр.н.е. – Нерон Клавдий Друз, римски генерал, брат на Тиберий и баща на Клавдий († 9 пр.н.е.) 1684 г. – Жан Батист ван Ло, френски художник († 1745 г.) 1777 г. – Уилям Лийк, британски топограф († 1860 г.) 1792 г. – Кристиан Юлиус Де Меза, датски генерал († 1865 г.) 1839 г. – Йосиф Ковачев, български учен († 1898 г.) 1850 г. – Пиер Лоти, френски писател († 1923 г.) 1861 г. – Мехмед VI, султан на Османската империя († 1926 г.) 1875 г. – Алберт Швайцер, елзаски лекар, Нобелов лауреат през 1952 († 1965 г.) 1883 г. – Нина Ричи, френска дизайнерка († 1970 г.) 1888 г. – Иван Момчилов, български политик († 1966 г.) 1897 г. – Иван Димов, български актьор († 1965 г.) 1904 г. – Емили Хан, американска писателка († 1997 г.) 1910 г. – Васил Чертовенски, български писател († 1979 г.) 1911 г. – Анатолий Рибаков, руски писател († 1998 г.) 1915 г. – Герхард Венгел, германски летец († 1944 г.) 1915 г. – Мари-Луиз фон Франц, швейцарска психоложка († 1998 г.) 1925 г. – Юкио Мишима, японски писател († 1970 г.) 1925 г. – Мария Чичикова, българска археоложка († 2021 г.) 1926 г. – Васко Абаджиев, български цигулар-виртуоз и композитор († 1974 г.) 1931 г. – Катерина Валенте, италианска певица 1932 г. – Йован Котески, поет от Република Македония († 2001 г.) 1939 г. – Александрос Лагопулос, гръцки семиотик 1941 г. – Милан Кучан, първи президент на Словения 1941 г. – Фей Дънауей, американска актриса 1942 г. – Васил Попов, български математик, член-кореспондент на БАН († 1990 г.) 1947 г. – Петер Ногли, германски футболист 1947 г. – Ричард Леймън, американски писател († 2001 г.) 1947 г. – Кристина Пронко, полска певица 1948 г. – Карл Уедърс, американски актьор 1952 г. – Кълин Попеску-Търичану, министър-председател на Румъния 1957 г. – Веселин Калановски, български артист 1959 г. – Георги Димитров – Джеки, български футболист († 2021 г.) 1960 г. – Веселин Койчев, български музикант 1961 г. – Висарион, духовен учител от Русия 1962 г. – Андреас Щайнхьофел, немски писател 1965 г. – Шамил Басаев, чеченски бунтовник († 2006 г.) 1966 г. – Марко Хиетала, финландски китарист (Nightwish) 1967 г. – Зак Уайлд, американски китарист 1967 г. – Емили Уотсън, английска актриса 1969 г. – Дейв Грол, американски музикант 1969 г. – Джейсън Бейтман, американски актьор 1973 г. – Джанкарло Фисикела, италиански пилот от Формула 1 1974 г. – Кевин Дюранд, канадски актьор 1976 г. – Вили Прагер, български артист 1982 г. – Виктор Валдес, испански вратар Починали 1092 г. – Вратислав II, Крал на Бохемия (* 1032 г.) 1235 г./36 – Свети Сава Сръбски, сръбски духовник (* 1169 г.) 1331 г. – Одорико, италиански францискански монах, изследовател и мисионер (* 1286 г.) 1676 г. – Франческо Кавали, италиански композитор (* 1602 г.) 1742 г. – Едмънд Халей, английски учен (* 1656 г.) 1753 г. – Джордж Бъркли, ирландски философ – теолог (* 1685 г.) 1882 г. – Теодор Шван, немски биолог (* 1810 г.) 1886 г. – Лев Каменев – руски художник, пейзажист (* 1834 г.) 1890 г. – Фьодор Радецки, руски генерал (* 1820 г.) 1898 г. – Луис Карол, британски писател и математик (* 1832 г.) 1905 г. – Ернст Карл Абе, германски физик (* 1840 г.) 1912 г. – Ото Либман, германски философ (* 1840 г.) 1928 г. – Мара Бунева, българска революционерка (* 1902 г.) 1937 г. – Стефан Бочаров, български военен лекар (* 1852 г.) 1939 г. – Валдемар Датски, датски принц (* 1858 г.) 1943 г. – Ерик Найт, британски писател (* 1897 г.) 1946 г. – Илия Матакиев, български лекар (* 1872 г.) 1949 г. – Хари Стек Съливан, американски психиатър (* 1892 г.) 1957 г. – Хъмфри Боугарт, американски актьор (* 1899 г.) 1966 г. – Сергей Корольов, съветски ракетен инженер (* 1907 г.) 1972 г. – Фредерик IX, крал на Дания (* 1899 г.) 1975 г. – Георги Трайков, български политик (* 1898 г.) 1977 г. – Анаис Нин, американска писателка от френски произход (* 1903 г.) 1977 г. – Антъни Идън, английски политик (* 1897 г.) 1977 г. – Питър Финч, английски актьор († 1916 г.) 1978 г. – Курт Гьодел, австрийски математик (* 1906 г.) 1988 г. – Георгий Маленков, съветски политик (* 1902 г.) 1988 г. – Камен Калчев, български писател (* 1914 г.) 2002 г. – Дечо Таралежков, български композитор (* 1929) 2009 г. – Димитър Манчев, български актьор (* 1934 г.) 2014 г. – Хуан Хелман, аржентински поет (* 1930 г.) 2016 г. – Алън Рикман, английски актьор (* 1946 г.) Празници Православна църква – Св. Нина (светица) Банго Васил – Циганската Нова година (празнува се по Юлиански календар) България – Празник на войските на министерството на транспорта – (обявен с Решение на Министерски съвет от 6 януари 1994 г.) Тайланд – Национален ден за опазване на горите 114


text: 15 януари е 15-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 350 дни до края на годината (351 през високосна година). Събития 1582 г. – Русия предава Ливония и Естония на Полша, с което губи излаз на Балтийско море. 1759 г. – Открит е Британският музей. 1892 г. – Джеймс Нейсмит публикува правилата на баскетбола. 1908 г. – Основан е италианският АС Бари. 1919 г. – Игнаций Падеревски става министър-председател на Полша. 1919 г. – Роза Люксембург и Карл Либкнехт, двама от най-известните социалисти в Германия, са заловени и след неколкочасови инквизиции са разстреляни от Фрайкорпс. 1943 г. – В експлоатация влиза най-голямата административна сграда в света, Пентагонът. 1951 г. – Илзе Кох, съпругата на коменданта на концлагера Бухенвалд, е осъдена на доживотен затвор в съд в Западна Германия. 1969 г. – СССР изстрелва космическия кораб Союз 5. 1970 г. – Муамар ал-Кадафи е провъзгласен за водач на Либия. 1970 г. – Биафра се предава след 32-месечна борба за независимост от Нигерия. 1975 г. – Ангола получава своята независимост от Португалия. 1983 г. – Започва да функционира АЕЦ Кръшко. 1991 г. – Срокът на ООН за изтегляне на иракските войски от Кувейт изтича и така започва подготовката за Операция Пустинна буря. 1992 г. – Международната общност признава независимостта на Словения и Хърватия от Социалистическата федеративна република Югославия. 1992 г. – България първа в света признава независимостта на Република Македония от Югославия. 2001 г. – В интернет стартира Уикипедия – виртуална енциклопедия със свободно Уики съдържание. 2006 г. – Йеле Клаасен става световен шампион по дартс. Родени 1432 г. – Афонсу V, крал на Португалия († 1481 г.) 1622 г. – Жан-Батист Молиер, френски драматург и актьор († 1673 г.) 1724 г. – Пьотър Румянцев, руски граф и генерал († 1796 г.) 1791 г. – Франц Грилпарцер, австрийски поет и драматург († 1872 г.) 1795 г. – Александър Грибоедов, руски драматург († 1829 г.) 1809 г. – Пиер-Жозеф Прудон, френски философ – анархист († 1865 г.) 1828 г. – Димитро Папазоглу, български предприемач († 1902 г.) 1842 г. – Йозеф Бройер, австрийски психиатър († 1925 г.) 1843 г. – Теофилакт Тилев, български духовник и политик († 1922 г.) 1850 г. – Михай Еминеску, румънски поет († 1889 г.) 1850 г. – София Ковалевска, руска математичка, писателка и публицистка († 1891 г.) 1866 г. – Натан Сьодерблум, шведски духовник – икуменист, Нобелов лауреат през 1930 г. († 1931 г.) 1868 г. – Евтим Спространов, български просветен и обществен деец († 1931 г.) 1871 г. – Йордан Венедиков, български генерал († 1957 г.) 1875 г. – Войдан Чернодрински, български театрален деец и писател († 1951 г.) 1883 г. – Власи Власковски, български политик († 1959 г.) 1884 г. – Георги Манев, български физик († 1965 г.) 1891 г. – Осип Манделщам, руски поет и преводач († 1938 г.) 1892 г. – Уилям Бюдайн, американски режисьор († 1970 г.) 1895 г. – Гео Милев, български поет († 1925 г.) 1897 г. – Георги Дреников, командващ Въздушни войски († 1980 г.) 1902 г. – Сауд бин Абдул Азис, крал на Саудитска Арабия († 1969 г.) 1902 г. – Назъм Хикмет, турски поет († 1963 г.) 1906 г. – Аристотел Онасис, гръцки корабен магнат († 1975 г.) 1913 г. – Лойд Бриджис, американски актьор († 1998 г.) 1917 г. – Василий Петров, съветски маршал († 2014 г.) 1918 г. – Гамал Абдел Насър, президент на Египет († 1970 г.) 1922 г. – Франц Фюман, немски писател († 1984 г.) 1923 г. – Янко Керемидчиев, български историк († 2004 г.) 1929 г. – Мартин Лутър Кинг, афроамерикански борец за граждански права, Нобелов лауреат през 1964 († 1968 г.) 1931 г. – Алън Скофийлд, южноафрикански писател и журналист († 2017 г.) 1933 г. – Йордан Милев, български писател и поет († 2019 г.) 1935 г. – Робърт Силвърбърг, американски писател 1936 г. – Делчо Лулчев, български инженер († 1986 г.) 1956 г. – Иван Кутузов, български художник-карикатурист († 2020 г.) 1958 г. – Борис Тадич, президент на Сърбия 1959 г. – Пийт Треуавас, британски рокмузикант 1966 г. – Владислав Кацарски, български журналист 1968 г. – Иняки Урдангарин, испанска кралска особа 1970 г. – Даниел Боримиров, български футболист 1970 г. – Росица Ангелова, българска поетеса 1975 г. – Мери Пиърс, френска тенисистка 1976 г. – Татяна Петкова, незряща състезателка по маратонско бягане 1976 г. – Флорентин Петре, румънски футболист 1979 г. – Мартин Петров, български футболист 1981 г. – Бианка Гуачеро, италианска актриса Починали 69 г. – Галба, римски император (* 3 г.) 936 г. – Раул, крал на Франция (* ок. 890 г.) 1595 г. – Мурад III, султан на Османската империя (* 1546 г.) 1615 г. – Вирджиния Медичи, член на клана Медичи (* 1568 г.) 1901 г. – Йосиф Гурко, руски генерал (* 1828 г.) 1912 г. – Йозеф Мария фон Радовиц, германски дипломат (* 1839 г.) 1919 г. – Карл Либкнехт, германски политик, марксист (* 1871 г.) 1919 г. – Роза Люксембург, германски политик (* 1870 г.) 1926 г. – Луи Мажорел, френски декоратор и мебелист (* 1859 г.) 1934 г. – Херман Бар, австрийски писател (* 1863 г.) 1945 г. – Теодор Траянов, български поет (* 1882 г.) 1948 г. – Ралф Нелсън Елиът, американски икономист (* 1871 г.) 1983 г. – Майър Лански, американски мафиот (* 1902 г.) 1988 г. – Шон Макбрайд, ирландски политик, Нобелов лауреат през 1974 (* 1904 г.) 1998 г. – Владимир Свинтила, български писател (* 1926 г.) 2000 г. – Желко Ражнатович, сръбски военен командир (* 1952 г.) 2006 г. – Джабер III ал-Ахмед ал-Джабер ал-Сабах, емир на Кувейт (* 1926 г.) 2007 г. – Барзан Ибрахим Тикрити, иракски политик (* 1951 г.) 2007 г. – Джеймс Хилиър, канадски физик (* 1915 г.) 2009 г. – Саид Сиям, палестински политик (* 1959 г.) Празници Рожден ден на виртуалната енциклопедия Уикипедия (2001 г.) Ден на изкуствения език Интерлингва (1951 г.) САЩ – Ден в памет на Мартин Лутър Кинг Северна Корея – Ден на корейската азбука 115


text: 16 януари е 16-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 349 дни до края на годината (350 през високосна година). Събития 27 г. пр.н.е. – Сенатът на Римската империя удостоява за първи път с титлата август император Гай Юлий Цезар Октавиан. 927 г. – Кордоба (в дн. Испания) е обявена за халифат. 1547 г. – Иван Грозни се самопровъзгласява за цар на Русия. 1556 г. – Императорът на Свещената Римска империя Карл V абдикира, разделяйки империята на две части – в полза на сина си Филип II и брат си Фердинанд I. 1581 г. – Английският парламент узаконява англиканството като държавна религия, приемайки закони против католицизма. 1593 г. – Мехмед III става султан на Османската империя, след което убива 19-те си братя. 1707 г. – Шотландският парламент ратифицира договора за обединение с Англия, с което се създава Великобритания. 1724 г. – Петър I забранява в Русия браковете по принуда. 1878 г. – Руско-турска война (1877-1878): Капитан Александър Бураго с отряд руски драгуни освобождава Пловдив от Османската империя. 1881 г. – Български пощи сключва договор с Австрийското параходно дружество за превоз на пощенски пратки по Дунав. 1908 г. – Съставено е правителство на Демократическата партия с премиер Александър Малинов. 1909 г. – Експедицията на Ърнест Шакълтън установява местонахождението на магнитния южен полюс. 1915 г. – Открита е българската легация във Вашингтон от първия пълномощен министър на България в САЩ Стефан Панаретов. 1920 г. – В САЩ е въведен така нареченият Сух режим. 1920 г. – В Париж се провежда първото заседание на Лигата на нациите. 1920 г. – Страните от Антантата преустановяват търговската блокада на СССР. 1957 г. – В Ливърпул, Англия, на 10 Mathew Street отваря „The Cavern club“, където дебютират Бийтълс. 1963 г. – СССР обявява, че притежава водородна бомба. 1969 г. – Чешкия студент Ян Палах се самозапалва в Прага, в протест срещу смазването на Пражката пролет от Съветския съюз година по-рано. 1970 г. – Полковник Муамар Кадафи встъпва в длъжност министър-председател на Либия. 1979 г. – В Иран е свален светският режим на шах Мохамед Реза Пахлави и страната е обявена за ислямска република. 1992 г. – С мирен договор се поставя край на 12-годишната гражданска война в Салвадор, взела 75 000 жертви. 2000 г. – За президент на Чили е избран Рикардо Лагос. 2001 г. – ЮНЕСКО обявява 16 януари за ден на Бийтълс. 2005 г. – 66-годишната румънка Адриана Илиеску става най-възрастната родилка на планетата. Родени 1728 г. – Николо Пичини, италиански композитор († 1800 г.) 1749 г. – Виторио Алфиери, италиански поет и драматург († 1803 г.) 1831 г. – Йован Ристич, сръбски политик († 1899 г.) 1838 г. – Франц Брентано, германски психолог и философ († 1917 г.) 1853 г. – Андре Мишлен, френски предприемач († 1931 г.) 1867 г. – Викентий Вересаев, руски писател († 1945 г.) 1890 г. – Асен фон Хартенау, граф Хартенау († 1965 г.) 1901 г. – Фулхенсио Батиста, кубински диктатор († 1973 г.) 1904 г. – Димитър Добрев, български писател († 1985 г.) 1910 г. – Валтер Шеленберг, ръководител на германското стратегическо разузнаване по време на Втората световна война († 1951 г.) 1920 г. – Алберто Креспо, аржентински пилот от Формула 1 († 1991 г.) 1924 г. – Кати Хурадо, мексиканска актриса († 2002 г.) 1928 г. – Уилям Кенеди, американски писател и журналист 1931 г. – Йоханес Рау, президент на Германия († 2006 г.) 1933 г. – Сюзън Зонтаг, американска писателка и общественичка († 2004 г.) 1934 г. – Мерилин Хорн, американска оперна певица 1939 г. – Биньо Иванов, български поет († 1998 г.) 1946 г. – Кабир Беди, индийски актьор 1947 г. – Валентин Чернев, български поет 1948 г. – Джон Карпентър, американски сценарист и режисьор 1952 г. – Майкъл Чорни, руски бизнесмен 1953 г. – Иван Петрушинов, български актьор 1953 г. – Райнхард Иргл, германски писател 1953 г. – Росен Елезов, български режисьор 1955 г. – Джери Лененджър, американски астронавт 1957 г. – Иван Черкелов, български режисьор и сценарист 1959 г. – Шаде Аду, британска певица от Нигерия 1962 г. – Христо Марков, български депутат 1964 г. – Деян Неделчев, български поп певец, композитор и шоумен 1966 г. – Алек Попов, български писател 1968 г. – Бойко Пенчев, български писател, преводач, журналист 1968 г. – Дейвид Чокачи, американски актьор 1969 г. – Корнелия Нинова, български политик 1970 г. – Снежина Петрова, българска актриса 1974 г. – Кейт Мос, английски модел 1975 г. – Андреа Грил, австрийска писателка 1976 г. – Андреана Николова, българска оперна певица 1979 г. – Алия, американска поп певица († 2001 г.) 1981 г. – Боби Замора, английски футболист 1981 г. – Соня Немска, българска попфолк певица 1982 г. – Тунджай Шанлъ, турски футболист 1983 г. – Емануел Погатец, австрийски футболист 1985 г. – Маркош да Силва, бразилски футболист 1986 г. – Айша, латвийска певица Починали 1794 г. – Едуард Гибън, британски историк (* 1737 г.) 1798 г. – Джон Далинг, британски военен (* 1731 г.) 1891 г. – Лео Делиб, френски композитор (* 1836 г.) 1901 г. – Арнолд Бьоклин, швейцарски художник (* 1827 г.) 1912 г. – Георг Хайм, германски поет (* 1887 г.) 1925 г. – Алексей Куропаткин, руски военачалник (* 1848 г.) 1927 г. – Йован Цвиич, сръбски географ и учен (* 1865 г.) 1928 г. – Велимир Прелич, сръбски юрист (* 1884 г.) 1942 г. – Карол Ломбард, американска актриса (* 1908 г.) 1947 г. – Андрей Шкуро, руски офицер (* 1887 г.) 1950 г. – Густав Круп фон Болен унд Халбах, германски индустриалец (* 1870 г.) 1954 г. – Михаил Пришвин, руски писател (* 1873 г.) 1957 г. – Артуро Тосканини, италиански диригент (* 1867 г.) 1962 г. – Иван Мещрович, хърватски скулптор (* 1883 г.) 1977 г. – Ангел Сладкаров, български оперетен артист (* 1892 г.) 1990 г. – Влади Симеонов, български диригент (* 1912 г.) 1992 г. – Димитър Казаков, български художник (* 1933 г.) 1995 г. – Георги Костов, български писател (* 1940 г.) 2001 г. – Лоран-Дезире Кабила, президент на Конго (* 1939 г.) 2004 г. – Калеви Сорса, министър-председател на Финландия (* 1930 г.) 2006 г. – Георги Кордов, български поп певец, композитор и педагог (* 1934 г.) 2008 г. – Никола Клюсев, министър-председател на Република Македония (* 1927 г.) 2012 г. – Густав Леонхард, нидерландски музикант (* 1928 г.) 2017 г. – Юджийн Сърнън, американски астронавт (* 1934 г.) Празници България – Професионален празник на хората, работещи в областта на растителната защита (обявен с решение на Министерски съвет 28 септември 2005 г.) САЩ – Национален ден за религиозна свобода Тайланд – Ден на учителя Тамили (народност, населяваща Индия, Шри Ланка, Малайзия, Сингапур и др.) – Фестивал на реколтата 116


text: 17 януари е 17-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 348 дни до края на годината (349 през високосна година). Събития 49 г. пр.н.е. – Рим е бил опразнен заради настъпващите от север легиони на Юлий Цезар. 395 г. – Римската империя е поделена между синовете на император Теодосий I на източна, с владетел Аркадий, и западна с владетел Флавий Хонорий. 1562 г. – Във Франция са легализирани хугенотите. 1718 г. – Огромно свлачище унищожава село Лойкербад в Швейцария, при което загиват 56 души. 1733 г. – Английският капитан Джеймс Кук става първият мореплавател, пресякъл южния полярен кръг. 1765 г. – Братът на Паисий Хилендарски, Лаврентий подарява бащината си къща в Банско за метох на Хилендарския манастир. 1775 г. – За пръв път е поставена пиесата „Съперници“ на Ричард Шеридан. 1793 г. – Конвентът на Франция гласува да бъде екзекутиран крал Луи XVI. 1819 г. – Симон Боливар обявява Колумбия за самостоятелна република. 1852 г. – Великобритания признава независимостта на Трансваал – провинция в Южна Африка. 1878 г. – Руско-турска война (1877–1878): Битката при Пловдив открива пътя за руско настъпление към Цариград; освободени са Ямбол и Сливен. 1917 г. – САЩ купуват от Дания Вирджинските острови за 25 млн. долара. 1919 г. – В Месинския пролив потъва френският кораб „Chaonia“, загиват 460 пътници и екипаж. 1945 г. – Втората световна война: Червената армия влиза във Варшава. 1959 г. – Извършена е реформа на административното разделение на България – разформировани са административните окръзи и околии и са създадени 30 нови административно-икономически окръзи, които по-късно стават 28. 1966 г. – Американски самолет загубва до бреговете на Испания четири водородни бомби. 1969 г. – Бийтълс пускат на пазара албума си Yellow Submarine (Жълта подводница). 1973 г. – Фердинанд Маркос става пожизнен президент на Филипините. 1983 г. – Нигерия експулсира над 2 милиона имигранти, най-вече от Гана. 1991 г. – След смъртта на баща си Олаф V, Харалд V става крал на Норвегия. 1995 г. – Земетресение в Кобе, Япония, с магнитуд 7,3 по Скалата на Рихтер причинява огромни материални щети и убива 6433 души. 2003 г. – В Черно море близо до българското крайбрежие е открит кораб, пролежал на дъното 2400 години. Родени 1504 г. – Пий V, пимски папа († 1572 г.) 1706 г. – Бенджамин Франклин, американски писател († 1790 г.) 1732 г. – Станислав Август Понятовски, полски крал († 1798 г.) 1794 г. – Айлхард Мичерлих, германски химик († 1863 г.) 1798 г. – Огюст Конт, френски философ († 1857 г.) 1820 г. – Ан Бронте, британска писателка († 1849 г.) 1847 г. – Николай Жуковски, руски учен († 1921 г.) 1849 г. – Андон Балтов, български революционер († 1918 г.) 1860 г. – Георги Вазов, български генерал, брат на поета Иван Вазов († 1934 г.) 1863 г. – Дейвид Лойд Джордж, британски премиер († 1945 г.) 1863 г. – Константин Станиславски, руски актьор († 1938 г.) 1870 г. – Мария Луиза Бурбон-Пармска, италианската принцеса († 1899 г.) 1870 г. – Стефан Бончев, български геолог († 1947 г.) 1871 г. – Дейвид Бийти, британски адмирал († 1936 г.) 1880 г. – Мак Сенет, американски актьор († 1960 г.) 1887 г. – Никола Андонов, български художник († 1981 г.) 1888 г. – Александър Чаянов, руски учен († 1937 г.) 1898 г. – Евдокия, българска княгиня († 1985 г.) 1899 г. – Ал Капоне, американски гангстер († 1947 г.) 1902 г. – Леонид Трауберг, руски сценарист († 1990 г.) 1905 г. – Гилермо Стабиле, аржентински футболист († 1966 г.) 1909 г. – Ъруин Сандърс, американски социолог († 2005 г.) 1911 г. – Джордж Стиглър, американски икономист, Нобелов лауреат през 1982 г. († 1991 г.) 1919 г. – Дафо Трендафилов, български майстор гайдар и преподавател († 2010 г.) 1919 г. – Дезмънд Дос, американски военен герой († 2006 г.) 1922 г. – Бети Уайт, американска актриса († 2021 г.) 1927 г. – Ърта Кит, американска актриса († 2008 г.) 1931 г. - Джеймс Ърл Джоунс; американски актьор. 1933 г. – Далида, френска певица († 1987 г.) 1934 г. – Иван Спасов, български композитор († 1996 г.) 1940 г. – Табаре Васкес, уругвайски политик († 2020 г.) 1942 г. – Мохамед Али, американски боксьор († 2016 г.) 1943 г. – Рене Превал, хаитянски политик († 2017 г.) 1952 г. – Иля Прокопов, български историк 1956 г. – Пол Янг, британски музикант 1961 г. – Мая Чибурданидзе, грузинска шахматистка 1962 г. – Джим Кери, канадски актьор 1963 г. – Нарцис Торбов, български археолог 1964 г. – Алекс Бранс, костарикански професионален покер играч 1964 г. – Мишел Обама, съпруга на Барак Обама 1966 г. – Любчо Георгиевски, македонски политик 1966 г. – Русанка Ляпова, българска преводачка 1969 г. – Лукас Мудисон, шведски режисьор 1969 г. – Навийн Андрюс, английски актьор 1969 г. – Тиесто, холандски транс диджей 1970 г. – Джеймс Уатана, тайландски играч на снукър 1971 г. – Кид Рок, американски певец 1971 г. – Ричард Бърнс, британски рали състезател († 2005 г.) 1983 г. – Алваро Арбелоа, испански футболист 1985 г. – Симоне Симонс, холандска певица (Epica) 1986 г. – Антоанета Бонева, българска спортистка 1987 г. – Александър Усик, украински боксьор 1996 г. – Клео Меси, австралийска актриса Починали 395 г. – Теодосий I, римски император (* 347 г.) 1371 г. – Иван Александър, цар на България (*) 1468 г. – Скендербег, албански национален революционер (* 1405 г.) 1598 г. – Фьодор I, цар на Русия (* 1557 г.) 1751 г. – Томазо Албинони, италиански бароков композитор (* 1672 г.) 1805 г. – Абрахам Хиацинт Анкетил-Дюперон, френски ориенталист (* 1731 г.) 1869 г. – Александър Даргомижки, руски композитор (* 1813 г.) 1893 г. – Ръдърфорд Хейс, 19-и президент на САЩ (* 1822 г.) 1897 г. – Янош Вайда, унгарски поет (* 1827 г.) 1904 г. – Георги Странски, български политик (* 1847 г.) 1911 г. – Френсис Галтън, британски психолог и антрополог (* 1822 г.) 1915 г. – Никола Образописов, български художник и иконописец (* 1828 г.) 1933 г. – Луис Комфорт Тифани, американски художник и дизайнер (* 1848 г.) 1960 г. – Ичко Бойчев, български революционер (* 1882 г.) 1961 г. – Патрис Лумумба, първи министър-председател на Конго (* 1925 г.) 1977 г. – Таке Папахаджи, румънски фолклорист (* 1892 г.) 1978 г. – Атанас Далчев, български поет (* 1904 г.) 1979 г. – Храбър Попов, български архитект (* 1896 г.) 1980 г. – Александър Несмеянов, руски химик органик, академик (* 1899 г.) 1982 г. – Варлам Шаламов, писател, поет, публицист (* 1907 г.) 1982 г. – Пеньо Русев, български писател (* 1919 г.) 1982 г. – Фердинанд Хоринек, български шахматист (* 1896 г.) 1991 г. – Олаф V, крал на Норвегия (* 1903 г.) 2002 г. – Камило Хосе Села, испански писател, Нобелов лауреат през 1989 г. (* 1916 г.) 2004 г. – Чеслав Ниемен, полски поп-певец и композитор (* 1939 г.) 2005 г. – Алберт Шац, учен, микробиолог (* 1920 г.) 2005 г. – Чжао Цзиян, китайски политик и държавник (* 1919 г.) 2008 г. – Боби Фишер, американски шахматист (* 1943 г.) Празници Православна църква – Свети Антоний Велики (Антоновден) България – Празник на град Антоново Демократична република Конго – Ден на Патрис Лумумба Италия – Празник на град Аджерола 117


text: 18 януари е 18-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 347 дни до края на годината (348 през високосна година). Събития 532 г. – В Константинопол въстанието Ника, насочено срещу високите данъци и корупцията при император Юстиниан I, е потушено жестоко от войниците на Велизарий, избити са около 30 хил. души. 1535 г. – Испански конкистадори основават на тихоокеанското крайбрежие днешната столица на Перу – Лима. 1701 г. – Коронован е първият пруски крал Фридрих I. 1825 г. – Открита е сегашната сграда на Болшой театър в Москва. 1871 г. – Във Версайския дворец е провъзгласено обединяването на Прусия, Елзас и Лотарингия в Германска империя (Вторият райх), за император е коронован Вилхелм I, a за канцлер Ото фон Бисмарк. 1911 г. – Осъществено е първото кацане на самолет върху палубата на кораб. 1919 г. – Започва работа Парижката мирна конференция за изработване на мирните договори след Първата световна война. 1943 г. – Втората световна война: Съветската войска пробива блокадата на Ленинград. 1945 г. – Втората световна война: Британският премиер Уинстън Чърчил призовава Нацистка Германия да обяви капитулация. 1956 г. – Влиза в действие първата българска радиорелейна линия между София и Пловдив. 1960 г. – Във Варна е основано държавното издателство Георги Бакалов. 1964 г. – Започва строителството на Световен търговски център в Ню Йорк. (разрушен 2001 г.) 1985 г. – На среща на Политбюро на ЦК на БКП с първите секретари на окръжните партийни комитети е отчетено, че дотогава са сменени имената на 310 000 български турци, и за първи път са говори за „възродителен процес“. 1990 г. – Издадена е заповед за арестуване на Тодор Живков, като главен виновник за икономическата криза в България. 1991 г. – В отговор на американските бомбардировки, Ирак започва ракетен обстрел на Израелски градове. 1997 г. – Норвежецът Бьорг Ослунд става първият човек, прекосил сам Антарктида. 2000 г. – Мюсюлмански фанатици разрушават 11 християнски храмове в град Матарам (Индонезия). 2012 г. – Достъпът до англоезичната Уикипедия е спрян в цял свят като форма на протест срещу законопроектите SOPA и PIPA в САЩ. Родени 1689 г. – Шарл дьо Монтескьо, френски мислител († 1755 г.) 1795 г. – Анна Павловна (Романова), кралица на Нидерландия († 1865 г.) 1830 г. – Григор Пърличев, български писател († 1893 г.) 1834 г. – Йоаким III, константинополски патриарх († 1912 г.) 1835 г. – Цезар Кюи, руски композитор († 1918 г.) 1849 г. – Никола Цвятков, български революционер 1849 г. – Едмънд Бартън, австралийски политик († 1920 г.) 1855 г. – Атанас Шопов, български книжовник († 1922 г.) 1856 г. – Никола Генев, български военен деец († 1934 г.) 1861 г. – Григор Грънчаров, български военен деец († 1928 г.) 1868 г. – Кантаро Судзуки, министър-председател на Япония († 1948 г.) 1874 г. – Георги Атанасов, български художник († 1951 г.) 1875 г. – Алексей Иванович Абрикосов, руски патологоанатом († 1955 г.) 1876 г. – Георги Христов, български революционер († 1964 г.) 1879 г. – Александър Балабанов, български учен († 1955 г.) 1882 г. – Алън Милн, английски писател († 1956 г.) 1883 г. – Иван Кинкел, български икономист († 1945 г.) 1884 г. – Павел Францалийски, български художник († 1956 г.) 1887 г. – Йозеф Фолтман, германски офицер († 1958 г.) 1892 г. – Оливър Харди, американски актьор († 1957 г.) 1894 г. – Константин Гърнев, български художник († 1966 г.) 1904 г. – Борис Бабочкин, руски артист († 1975 г.) 1904 г. – Кари Грант, американски актьор († 1986 г.) 1905 г. – Александър Стаменов, български художник († 1971 г.) 1908 г. – Михаил Герасимов, български химик († 2002 г.) 1909 г. – Асен Василев, български художник († 1987 г.) 1914 г. – Арно Шмит, немски писател († 1979 г.) 1921 г. – Йоичиро Намбу, американски физик, Нобелов лауреат през 2008 г. († 2015 г.) 1923 г. – Александър Гърличков, югославски политик († 1990 г.) 1925 г. – Жил Дельоз, френски философ († 1995 г.) 1931 г. – Ивелин Димитров, български музикант († 2008 г.) 1932 г. – Робърт Антон Уилсън, американски автор († 2007 г.) 1933 г. – Йордан Соколов, български политик († 2016 г.) 1935 г. – Дамян Дамянов, български поет († 1999 г.) 1937 г. – Джон Хюм, британски политик, Нобелов лауреат през 1998 г. († 2020 г.) 1939 г. – Иван Василев - Катила, български футболист († 2021 г.) 1940 г. – Милош Зяпков, български писател († 1990 г.) 1940 г. – Недялко Йорданов, български поет 1940 г. – Ива Дзаники, италианска певица и телевизионна водеща 1947 г. – Такеши Китано, японски актьор 1948 г. – Ем Си Гейни, американски актьор 1950 г. – Жил Вилньов, канадски пилот от Ф1 († 1982 г.) 1954 г. – Валентин Михов, български футболен деятел 1955 г. – Кевин Костнър, американски актьор 1963 г. – Петер Щам, швейцарски писател 1965 г. – Мирослав Севлиевски, български политик 1966 г. – Александър Халифман, световен шампион по шахмат 1967 г. – Иван Саморано, чилийски футболист 1968 г. – Драгана Миркович, сръбска певица 1969 г. – Лилия Маравиля, българска актриса 1970 г. – Джонатан Дейвис, американски музикант 1971 г. – Кристиан Фитипалди, бразилски пилот от Ф1 1980 г. – Робърт Грийн, английски футболист 1983 г. – Вихрен Узунов, български футболист 1984 г. – Чо Сюн Ху, южнокорейски масов убиец († 2007 г.) 1987 г. – Йохан Джуру, швейцарски футболист 1988 г. – Анджелик Кербер, германска тенисистка 1994 г. – Минзи, южнокорейска танцьорка и член на групата 2NE1 2001 г. – Томас Раги, италиански китарист и член на Монескин Починали 350 г. – Констанс, римски император (* 333 г.) 474 г. – Лъв I, византийски император (* 401 г.) 1174 г. – Владислав II, крал на Бохемия (* 1110 г.) 1246 г. – Йоаким I, търновски патриарх (* неизв.) 1586 г. – Маргарита Пармска, херцогиня на Парма (* 1522 г.) 1854 г. – Джуда Туро, американски филантроп (* 1775 г.) 1862 г. – Джон Тейлър, 10-и президент на САЩ (* 1790 г.) 1878 г. – Антоан Бекерел, френски физик (* 1788 г.) 1883 г. – Марин Калугеров, български духовник (* 1837 г.) 1890 г. – Мариано Гуадалупе Валехо, американски военен и политик (* 1807 г.) 1905 г. – Александър Турунджев, български революционер (* 1872 г.) 1906 г. – Петър Юруков, български революционер (* 1882 г.) 1910 г. – Александър Чакъров, български революционер (* 1869 г.) 1923 г. – Петко Момчилов, български архитект (* 1864 г.) 1936 г. – Ръдиард Киплинг, британски писател, Нобелов лауреат през 1907 г. (* 1865 г.) 1967 г. – Димитър Михалчев, български философ (* 1880 г.) 1971 г. – Месру Мехмедов, български диригент (* 1935 г.) 1977 г. – Карл Цукмайер, немски писател (* 1896 г.) 1978 г. – Хасан Аскари, пакистански писател и философ (* 1919 г.) 1988 г. – Росен Босев, български белетрист (* 1946 г.) 1992 г. – Петър Стъпов, български писател (* 1910 г.) 1995 г. – Адолф Бутенандт, германски биохимик, Нобелов лауреат през 1939 г. (* 1903 г.) 2006 г. – Ян Твардовски, полски поет (* 1915 г.) 2007 г. – Марко Семов, български писател и публицист (* 1939 г.) 2014 г. – Дойно Дойнов, български историк (* 1929 г.) Празници Международния ден на Снежния човек Православна църква – Св. Атанасий Велики – Атанасовден (Имен ден празнуват Атанас, Атанаска, Наско, Начо, Таню, Тинка и др.) България – Празник на село Генерал Тодоров, Благоевградска област Тайланд – Ден на въоръжените сили 118


text: 19 януари е 19-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 346 дни до края на годината (347 през високосна година). Събития 383 г. – Аркадий е обявен за император на източната Римска империя. 1419 г. – Стогодишна война: Град Руан се предава на английския крал Хенри V и по този начин Нормандия става част от Англия. 1764 г. – Джон Уилкс е изгонен от Камарата на общините заради подривна дейност и клеветничество. 1806 г. – Великобритания окупира нос Добра надежда. 1829 г. – Състои се премиерата на „Фауст“ от Гьоте. 1839 г. – Британската източноиндийска компания превзема Аден. 1853 г. – Състои се премиерата на операта „Трубадур“ на Джузепе Верди в Рим. 1861 г. – Джорджия става 5-ия щат, отделил се от САЩ след Южна Каролина, Мисисипи и Алабама. 1899 г. – Судан става кондоминиум на Великобритания и Египет. 1915 г. – Първата световна война: При първата в света бомбардировка на цивилно население, германски цепелини бомбардират градовете Грейт Ярмут и Кингс Лин във Великобритания, загиват над 20 души. 1918 г. – Финландска гражданска война: Първи тежки сражения между Червената гвардия и Бялата гвардия. 1920 г. – Сенатът на САЩ гласува против присъединяването на държавата към Обществото на народите. 1937 г. – Хауърд Хюз поставя нов световен рекорд за скорост, прелетявайки със самолет разстоянието от Лос Анджелис до Ню Йорк за 7 часа, 28 минути и 25 секунди. 1938 г. – За първи път в света започва серийно производство на леки автомобили с дизелов двигател от американската фирма „Дженерал Моторс“. 1941 г. – Втората световна война: Великобритания напада контролираната от Италия Еритрея в Етиопия. 1945 г. – Втората световна война: Съветската армия освобождава Лодз. От 230 000 жители през 1940, по-малко от 900 оцеляват след Нацистката окупация. 1946 г. – Генерал Дъглас Макартър създава Международен военен трибунал за Далечния изток за съдене на японски военнопрестъпници. 1955 г. – Играта „Скрабъл“ се появява на пазара. 1966 г. – Индира Ганди е избрана за министър-председател на Индия. 1969 г. – Студентът Ян Палах умира, след като три дена преди това се самозапалва в Прага в знак на протест срещу инвазията на СССР в Чехословакия през 1968. Погребението му се превръща също в значим протест. 1977 г. – Президентът на САЩ Джералд Форд амнистира Ива Тогури д'Акино, известна като „Токийската роза“. 1977 г. – В Маями, щата Флорида, пада сняг за първи път в известната история на града. 1981 г. – САЩ подписва споразумение с Иран за освобождаването на 52-мата американски заложници, държани 14 месеца в плен. 1983 г. – Нацисткият Военният престъпник Клаус Барби е арестуван в Боливия. 1983 г. – Apple Computer известява за появата на „Apple Lisa“ – първият си персонален компютър с графичен потребителски интерфейс и компютърна мишка. 1989 г. – Френският президент Франсоа Митеран кани на неформална закуска в посолството на Франция в София 12 български дисиденти. 1993 г. – IBM обявява, че е регистрирана загуба от $4,97 милиарда за изминалата 1992 година – най-голямата загуба за една година на дадена корпорация в историята на САЩ. 1997 г. – След повече от 30 години Ясер Арафат се завръща в Хеброн и участва в честването по случай присъединяването на последния, контролиран от израелците, град на Западния бряг. 2006 г. – Изстрелян е космическият апарат Нови Хоризонти (New Horizons) и неговата мисия е да изследва Плутон. Апаратът достигна Плутон на 14 юли 2015 г. 2007 г. – Арменският журналист Хрант Динк е застрелян пред офиса на вестника, в който работи, от 17-годишен турски националист. Родени 399 г. – Елия Пулхерия, Императрица на Източната Римска империя († 453 г.) 840 г. – Михаил III, византийски император († 867 г.) 1544 г. – Франсоа II, крал на Франция († 1560 г.) 1736 г. – Джеймс Уат, британски изобретател († 1819 г.) 1798 г. – Огюст Конт, френски философ, един от основоположниците на позитивизма († 1857 г.) 1803 г. – Сара Хелън Уитман, американска поетеса († 1878 г.) 1807 г. – Робърт Лий, генерал от Армията на Конфедерацията по време на Американската гражданска война († 1870 г.) 1809 г. – Едгар Алън По, американски писател († 1849 г.) 1833 г. – Ели Дюкомен, швейцарски политик, Нобелов лауреат († 1906 г.) 1839 г. – Пол Сезан, френски художник († 1906 г.) 1849 г. – Владимир Давидов, руски артист († 1925 г.) 1853 г. – Иван Салабашев, български политик († 1924 г.) 1859 г. – Шарл Дил, френски учен, историк († 1944 г.) 1860 г. – Стефан Белов, български военен деец († 1931 г.) 1863 г. – Вернер Зомбарт, немски икономист († 1941 г.) 1864 г. – Иван Пеев-Плачков, български политик († 1942 г.) 1865 г. – Валентин Серов, руски художник († 1911 г.) 1871 г. – Даме Груев, български революционер († 1906 г.) 1875 г. – Георги Константинов, български революционер († 1969 г.) 1879 г. – Симеон Радев, български публицист, дипломат и историограф († 1967 г.) 1882 г. – Александър Миленков, български художник († 1971 г.) 1883 г. – Херман Абендрот, немски диригент, професор († 1956 г.) 1884 г. – Георги Кьосеиванов, български политик († 1960 г.) 1890 г. – Иван Зонков, деец на БКП († 1938 г.) 1900 г. – Иван Христов, български художник († 1987 г.) 1900 г. – Лесли Уайт, американски антрополог († 1975 г.) 1902 г. – Георгий Острогорски, руски византолог († 1976 г.) 1908 г. – Радка Йосифова, преподавателка по народно пеене, първата „Мис България“ († 2012 г.) 1912 г. – Леонид Канторович, руски икономист и математик († 1986 г.) 1918 г. – Васил Величков, първият български пилот († 1984 г.) 1920 г. – Иван Пачников, български лекар и общественик 1920 г. – Хавиер Перес де Куеляр, перуански дипломат († 2020 г.) 1921 г. – Патриша Хайсмит, американска писателка († 1995 г.) 1922 г. – Йежи Кавалерович, полски кинорежисьор († 2007 г.) 1922 г. – Христо Данов, български юрист († 2003 г.) 1923 г. – Ивайло Петров, български писател († 2005 г.) 1923 г. – Маркус Волф, немски офицер († 2006 г.) 1926 г. – Тодор Гогов, български политик 2022 1929 г. – Ред Амик, американски автомобилен състезател († 1995 г.) 1936 г. – Стойко Факиров, български химик, професор 1943 г. – Джанис Джоплин, блус, рок-енд-рол, блус-рок и психеделик-рок певица († 1970 г.) 1946 г. – Генадий Кузмин, украински шахматист 1946 г. – Джулиан Барнс, британски писател 1946 г. – Доли Партън, американска кънтри певица, композиторка и киноактриса 1947 г. – Род Евънс, английски рокпевец 1955 г. – Саймън Ратъл, английски диригент 1957 г. – Петя Силянова, българска актриса 1957 г. – Синди Шърман, американска фотографка и режисьорка 1958 г. – Алън Стийл, американски писател фантаст 1966 г. – Стефан Едберг, шведски тенисист 1967 г. – Хавиер Камара, испански актьор 1968 г. – Светослав Малинов, български политик 1969 г. – Предраг Миятович, черногорски футболист 1970 г. – Александър Бох, германски автомобилен състезател 1972 г. – Борислав Цеков, български политик 1972 г. – Калина Сакскобургготска, дъщеря на Симеон II 1975 г. – Александър Александров, български футболист 1976 г. – Марша Томасън, британска актриса 1980 г. – Дженсън Бътън, британски пилот от Формула 1 1984 г. – Исмаел Бланко, аржентински футболист 1985 г. – Бени Файлхабер, американски футболист 1985 г. – Елиът Уорд, английски футболист 1986 г. – Клаудио Маркизио, италиански футболист 1991 г. – Петра Мартич, хърватска тенисистка Починали 923 г. – Мохамед ибн Джарир ал-Табари, персийски историк (* 839 г.) 1526 г. – Изабела Хабсбург, австрийска ерцхерцогиня и кралица на Дания, Норвегия и Швеция, съпруга на крал Кристиан II. (* 1501 г.) 1547 г. – Хенри Хауард, граф на Съри, английски поет (* 1517 г.) 1576 г. – Ханс Закс, немски поет и драматург (* 1494 г.) 1629 г. – Абас I Велики, шах на Иран (* 1571 г.) 1825 г. – Феодосий Шчедрин, руски скулптор (* 1751 г.) 1865 г. – Пиер-Жозеф Прудон, френски философ – анархист (* 1809 г.) 1869 г. – Карл фон Райхенбах, германски химик (* 1788 г.) 1874 г. – Аугуст Хайнрих Хофман фон Фалерслебен, немски писател (* 1798 г.) 1881 г. – Франсоа Мариет, френски археолог, създател на Египетския музей в Кайро (* 1821 г.) 1908 г. – Георги Данчов, български художник и революционер (* 1846 г.) 1913 г. – Йосиф Ангелов, български офицер (* 1857 г.) 1927 г. – Шарлота Белгийска, императрица на Мексико (* 1840 г.) 1929 г. – Цветко Дрончилов, български просветен деец (* 1841 г.) 1930 г. – Франк Рамзи, английски математик (* 1903 г.) 1931 г. – Димитър Бръзицов, български публицист (* 1858 г.) 1931 г. – Петър Пешев, български политик и юрист (* 1858 г.) 1938 г. – Бранислав Нушич, сръбски писател (* 1864 г.) 1947 г. – Мануел Мачадо, испански поет (* 1874 г.) 1947 г. – Тане Николов, български революционер (* 1873 г.) 1952 г. – Валтер фон Болтенщерн, германски офицер (* 1889 г.) 1954 г. – Димитър Божиков, български революционер (* 1866 г.) 1965 г. – Яким Якимов, български учен (* 1900 г.) 1969 г. – Ян Палах, чешки студент, починал след самозапалване (* 1948 г.) 1974 г. – Франц Набъл, австрийски писател (* 1883 г.) 1987 г. – Лоурънс Колберг, американски психолог (* 1927 г.) 1990 г. – Ошо, индийски и американски духовен учител и философ (* 1931 г.) 1991 г. – Джон Ръсел, американски актьор (* 1921 г.) 1996 г. – Дон Симпсън, американски филмов продуцент (* 1943 г.) 1997 г. – Клифърд Скот, английски психоаналитик (* 1903 г.) 1997 г. – Тодор Андрейков, български актьор (* 1933 г.) 1998 г. – Карл Пъркинс, американски китарист (* 1932 г.) 2000 г. – Бетино Кракси, италиански политик и държавник (* 1934 г.) 2002 г. – Вава, бразилски футболист (* 1934 г.) 2002 г. – Франц Инерхофер, австрийски писател (* 1944 г.) 2004 г. – Александър Сталийски, български политик (* 1925 г.) 2006 г. – Уилсън Пикет, американски соул певец (* 1941 г.) 2007 г. – Хрант Динк, арменски писател и журналист (* 1954 г.) 2017 г. – Теори Заваски, бразилски магистрат, член на Върховния федерален съд на Бразилия (* 1948 г.) Празници Балтимор (САЩ) – Ден на Едгар Алън По Тексас (САЩ) – Ден в памет на героите на Конфедерацията 119


text: 20 януари е 20-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 345 дни до края на годината (346 през високосна година). Събития 1320 г. – Херцог Владислав I става крал на Полша. 1600 г. – Светата инквизиция признава Джордано Бруно за еретик. 1841 г. – Китай отстъпва Хонконг на Великобритания и възстановява управлението си в тази територия едва през 1997 г. 1877 г. – Приключва Цариградската конференция без да вземе решение за съдбата на християнското население на Балканите. 1895 г. – В щата Ню Хампшър започва рутинно използване на рентгенов апарат за клинични цели. 1937 г. – Франклин Делано Рузвелт поставя началото на полагане на клетва президента на САЩ на този ден. Преди това датата е била 4 март. 1941 г. – Втората световна война: Правителството на България решава да присъедини страната към Тристранния пакт. 1942 г. – Втората световна война: В Берлин, нацистите провеждат конференция на тема окончателното решаване на еврейския въпрос, известна като Конференцията Ванзе, която дава насоки на практиката на масовото ликвидиране на евреи. 1944 г. – Втората световна война: Италианските войски на Първа моторизирана бойна група атакуват успешно германски войски в Битката при Монте Касино. 1945 г. – Втората световна война: Унгария подписва акт на безусловна капитулация и унгарското антифашстко правителство обявява война на дотогавашния унгарски съюзник Хитлеристка Германия въпреки че унгарските войски признаващи правителството на Ференц Салаши продължават да се сражават на страната на нацистка Германия срещу съветските и българските войски. 1946 г. – Основана е Централна разузнавателна група на САЩ с акт на президента Хари Труман, която по-късно прераства в Централно разузнавателно управление – CIA. 1961 г. – Джон Кенеди встъпва в длъжността президент на САЩ, като най-млад и първи римокатолически президент. Неговото церемониално обръщение е едно от най-запомнящите се за 20. век. 1978 г. – Състои се първият полет на съветския безпилотен космически кораб Прогрес 7К-ТГ. 1980 г. – САЩ обявяват бойкот на Олимпийските игри в Москва. 1986 г. – Маргарет Тачър и Франсоа Митеран подписват договор за съвместно строителство на тунел под Ла Манш от Великобритания и Франция. 1990 г. – Черният януари. В столицата на Азербайджан Баку Съветската армия потушава политическите вълнения и действията ѝ завършват със смъртта на повече от 100 цивилни граждани. 1993 г. – Основана е първата частна електронна медия в Република Македония телевизията А1. 1996 г. – Ясер Арафат става първият избран президент на Палестина. 2001 г. – Състои се премиерата на филма Авалон в Япония. 2009 г. – Барак Обама встъпва в длъжност като 44-тия президент на САЩ и първия чернокож президент в страната. Родени 225 г. – Гордиан III, римски император († 244 г.) 1292 г. – Елишка Пршемисловна, чешка кралица († 1330 г.) 1716 г. – Жан-Жак Бартелеми, френски археолог († 1795 г.) 1716 г. – Карлос III, крал на Испания († 1788 г.) 1732 г. – Юхан Фалк, шведски ботаник († 1774 г.) 1734 г. – Робърт Морис, американски търговец († 1806 г.) 1734 г. – Шарл Александър дьо Калон, френски политик († 1802 г.) 1751 г. – Фердинанд I Пармски, херцог на Парма († 1802 г.) 1775 г. – Андре-Мари Ампер, френски физик († 1836 г.) 1785 г. – Бетина фон Арним, германска писателка († 1859 г.) 1853 г. – Стефан Бобчев, български общественик († 1940 г.) 1857 г. – Владимир Бехтерев, руски невропатолог († 1927 г.) 1873 г. – Йоханес Йенсен, датски писател, Нобелов лауреат († 1950 г.) 1874 г. – Лазар Киселинчев, български революционер († 1946 г.) 1874 г. – Стив Блумър, английски футболист († 1938 г.) 1884 г. – Абрахам Мерит, американски писател († 1943 г.) 1884 г. – Георги Андрейчин, български политик († 1949 г.) 1887 г. – Димитър Ковачев, български революционер († 1974 г.) 1889 г. – Петко Атанасов, български актьор († 1956 г.) 1890 г. – Яко Доросиев, български комунистически деец († 1925 г.) 1895 г. – Вилхелм Кризоли, германски офицер († 1944 г.) 1902 г. – Виктория Ангелова - Винарова, българска архитектка († 1947 г.) 1911 г. – Алфредо Фони, италиански футболист († 1985 г.) 1915 г. – К. В. Керам, германски журналист († 1972 г.) 1920 г. – ДеФорест Кели, американски актьор († 1999 г.) 1920 г. – Федерико Фелини, италиански режисьор († 1993 г.) 1921 г. – Иван Врачев, български политик († 1994 г.) 1923 г. – Иван Илиев Иванов, български общественик († 2005 г.) 1925 г. – Борис Апостолов, български футболист († 2009 г.) 1926 г. – Патриша Нийл, американска актриса († 2010 г.) 1930 г. – Едуин Олдрин, американски астронавт 1931 г. – Савако Арийоши, японска писателка († 1984 г.) 1931 г. – Дейвид Лий, американски физик, Нобелов лауреат 1932 г. – Хачо Бояджиев, български режисьор († 2012 г.) 1937 г. – Минтимер Шаймиев, президент на Татарстан 1944 г. – Нанси Чодороу, американска психоаналитичка 1946 г. – Дейвид Линч, американски сценарист и режисьор 1948 г. – Нанси Крес, американска писателка – фантастика 1949 г. – Иван Стоянов, български футболист († 2017 г.) 1949 г. – Йоран Персон, премиер на Швеция 1952 г. – Йордан Караджов, български рок-певец 1953 г. – Джон Робъртсън, шотландски футболист 1956 г. – Бил Мар, американски актьор 1956 г. – Родолфо Родригес, уругвайски вратар, 1956 г. – Франц Тост, австрийски спортен мениджър 1957 г. – Алу Алханов, президент на Чеченската република 1958 г. – Лоренцо Ламас, американски актьор 1958 г. – Пламен Панайотов, български политик 1959 г. – Робърт А. Салваторе, американски писател 1969 г. – Максим Поташов, руски преподавател 1970 г. – Бранка Катич, сръбска актриса 1971 г. – Петя Пендарева, българска лекоатлетка 1972 г. – Георги Марков, български футболист 1973 г. – Румен Истревски, български футболист 1974 г. – Христо Фурджев, български футболист 1976 г. – Тодор Финков, български учен 1976 г. – Хендрик Мьобус, немски музикант и неонацист 1977 г. – Илиан Стоянов, български футболист 1978 г. – Биляна Павлова, българска тенисистка 1978 г. – Ванеса Дифенбо, американска писателка 1979 г. – Роб Бъртън, американски музикант (Linkin Park) 1981 г. – Оуен Харгрийвс, английски футболист 1982 г. – Александру Пакурар, румънски футболист 1984 г. – Емил Урумов, български футболист († 2021 г.) 1990 г. – Ева Данаилова, българска актриса и режисьорка 1991 г. – Полона Херцог, словенска тенисистка Починали 250 г. – Свети Фабиан, папа (* ?) 287 г. – Севастиан, християнски мъченик (* ?) 842 г. – Теофил, византийски император (* 813) 1479 г. – Хуан II Велики, крал на Навара (* 1398 г.) 1513 г. – Елена Ивановна, кралица на Полша (* 1476 г.) 1612 г. – Рудолф II, германски император (* 1552 г.) 1639 г. – Мустафа I, султан на Османската империя (* 1592 г.) 1666 г. – Анна Австрийска, кралица на Франция (* 1601 г.) 1745 г. – Карл VII, император на Свещената Римска империя (* 1697 г.) 1813 г. – Кристоф Мартин Виланд, немски писател (* 1733 г.) 1819 г. – Карлос IV, крал на Испания (* 1748 г.) 1826 г. – Станислав Сташиц, полски философ (* 1755 г.) 1850 г. – Адам Готлоб Йоленшлегер, датски поет (* 1779 г.) 1871 г. – Александър Серов, руски композитор и музикален критик (* 1820 г.) 1875 г. – Жан-Франсоа Миле, френски художник (* 1814 г.) 1892 г. – Джон Кауч Адамс, английски учен (* 1819 г.) 1896 г. – Хайнрих фон Батенберг, германски принц (* 1858 г.) 1898 г. – Коста Абраш, сръбски поет (* 1879 г.) 1900 г. Джон Ръскин, английски писател (* 1819 г.) Р. Д. Блекмор, английски писател (* 1825 г.) 1908 г. – Бойко Чавдаров, български революционер (* 1880 г.) 1913 г. – Димитър Робков, български революционер (* ? г.) 1914 г. – Яков Петкович, български военен лекар (* 1848 г.) 1920 г. – Антон фон Фройнд, унгарски психоаналитик (* 1880 г.) 1921 г. – Алфред Натхорст, шведски геолог (* 1850 г.) 1923 г. – Върбан Килифарски, български революционер (* 1879 г.) 1934 г. – Гаврил Генов, български политик (* 1892 г.) 1936 г. – Джордж V, крал на Великобритания (* 1865 г.) 1939 г. – Владимир Руменов, български революционер (* 1870 г.) 1940 г. – Теофил Николов, български общественик (* 1882 г.) 1943 г. – Никола Сакаров, български финансист (* 1881 г.) 1944 г. Дако Цоков, български партизанин (* 1923 г.) Джеймс Кетъл, американски психолог (* 1860 г.) 1945 г. Петър Бойович, сръбски офицер (* 1858 г.) Яни Попов, български революционер (* 1878 г.) 1973 г. – Амилкар Кабрал, политик от Гвинея-Бисау (* 1924 г.) 1981 г. Иван Апостолов, български юрист († 1910 г.) Петър Кантарджиев, български архитект (* 1893 г.) 1983 г. – Гаринча, бразилски футболист (* 1933 г.) 1984 г. – Джони Вайсмюлер, американски плувец (* 1904 г.) 1990 г. – Барбара Стануик, американска актриса (р. (1907 г.) 1991 г. – Хари Гизе, немски актьор († 1903 г.) 1993 г. – Одри Хепбърн, английска актриса (* 1929 г.) 1994 г. – Мат Бъзби, шотландски футболист (* 1909 г.) 1996 г. – Джери Мълиган, американски джаз музикант (* 1927 г.) 2000 г. – Славко Яневски, писател от Република Македония (* 1920 г.) 2006 г. – Марко Стойчев, български сценарист (* 1931 г.) 2012 г. – Ета Джеймс, американска певица (* 1938 г.) 2013 г. – Йорг Щайнер, швейцарски писател (* 1930 г.) 2014 г. Ненко Токмакчиев, български художник (* 1931 г.) Клаудио Абадо, италиански диригент (* 1933 г.) 2015 г. – Валентин Гацински, български дипломат (* 1950 г.) 2022 г. – Евстати Маринов, български художник (* 1950 г.) Празници Ден на Патриарх Евтимий Петльовден – Празник за здраве и плодовитост на мъжките рожби Азербайджан – Ден на мъчениците Гвинея-Бисау и Кабо Верде – Ден на героите Мали – Празник на армията 120


text: 21 януари е 21-вият ден в годината според григорианския календар. Остават 344 дни до края на годината (345 през високосна година). Събития 1506 г. – По нареждане на папа Юлий II е образувана армията на Ватикана – Швейцарската гвардия. 1542 г. – Английският парламент осъжда на смърт за държавна измяна съпругата на крал Хенри VIII – Катрин Хауърд, която по-късно е екзекутирана. 1698 г. – Царят на Русия Петър I пристига в Лондон, за да премине тримесечен теоретичен курс по корабостроене. 1763 г. – Императрица Екатерина II одобрява план за създаване на Дом за сираци и подхвърлени деца. 1793 г. – Френската революция: След като е намерен за виновен в държавна измяна от Конвента, френският крал Луи XVI е гилотиниран пред възторжена тълпа в Париж. 1872 г. – По заповед на Високата порта трима български владици – Панарет Пловдивски, Иларион Ловчански и Иларион Макариополски са заточени в Измит. 1880 г. – В Княжество България се учредява Статистическо отделение към Министерството на правосъдието. 1890 г. – Разкрит е заговор на майор Коста Паница за убийство на княз Фердинанд I и премиера Стефан Стамболов, за което Паница е осъден на смърт и разстрелян. 1901 г. – Кралица Виктория умира на 81 години, след 63 години на престола на Великобритания. Наследена е от Едуард VII, който е първи от династията Сакс-Кобург-Гота (по-късно преименувала се на Уиндзорска). 1911 г. – Американският лекар Франсис Раус изолира първия онкогенен вирус, който причинява саркома по кокошките. 1926 г. – В Ленинград са отворени гробовете на руските царе, скъпоценностите им са взети и предадени на държавата. 1942 г. – Втората световна война: Германските войски започват настъпление в Северна Африка. 1942 г. – Георги Исерсон е осъден от Военния трибунал на Приволжкия военен окръг на 10 и допълнително 5 години в трудововъзпитателен лагер. 1944 г. – Втората световна война: Австралия и Нова Зеландия подписват пакт за съвместни отбранителни действия. 1945 г. – Стефан е избран за екзарх на Българската православна църква след като Българската екзархия е без екзарх от 1915 г. 1948 г. – В Народна република България е основано „Дружество за ООН“ с председател академик Георги Наджаков. 1954 г. – В САЩ е пусната първата атомна подводница „Наутилус“. 1965 г. – В Техеран е убит министър-председателят на Иран Хасан Али Мансур. 1966 г. – Джордж Харисън от групата Бийтълс сключва брак с фотомодела Пати Бойд. 1968 г. – Виетнамска война: Започва главната атака в битката при Ке Сан. 1968 г. – Бомбардировач B-52 с четири водородни бомби се разбива близо до Военновъздушната база Туле в Гренландия и големи количества плутоний изтичат върху леда. 1976 г. – Осъществен е първият редовен полет на свръхзвуковия пътнически самолет Конкорд. 1977 г. – В Италия официално са разрешени абортите. 2001 г. – Пол Маккартни става първият музикант, чието състояние надминава един милиард долара. 2005 г. – В Белмопан, столицата на Белиз, вълненията поради увеличаването на данъците прерастват в бунт. Родени 1338 г. – Шарл V, крал на Франция († 1380 г.) 1763 г. – Огюстен Робеспиер, френски революционен деец († 1794 г.) 1775 г. – Мануел Гарсия (баща), испански оперен певец, композитор и педагог († 1832 г.) 1823 г. – Имре Мадач, унгарски писател († 1864 г.) 1824 г. – Томас Стоунуол Джаксън, генерал от Армията на Конфедерацията († 1863 г.) 1841 г. – Едуар Шуре, френски писател († 1929 г.) 1850 г. – Иван Мушкетов, руски изследовател († 1902 г.) 1874 г. – Иван Групчев, български революционер († 1963 г.) 1874 г. – Рене-Луи Бер, френски математик († 1932 г.) 1885 г. – Михаил Фрунзе, съветски политически лидер († 1925 г.) 1889 г. – Питирим Сорокин, американски социолог († 1968 г.) 1905 г. – Кристиан Диор, френски дизайнер († 1957 г.) 1903 г. – Вълко Гочев, български политик († 1978 г.) 1909 г. – Тодор Скаловски, композитор от Република Македония († 2004 г.) 1912 г. – Конрад Блох, американски биохимик, Нобелов лауреат през 1964 г. († 2000 г.) 1915 г. – Андрей Малчев, български шахматист († 1994 г.) 1920 г. – Ерол Бароу, министър-председател на Барбадос († 1987 г.) 1922 г. – Пол Скофийлд, британски актьор († 2008 г.) 1924 г. – Бени Хил, британски актьор († 1992 г.) 1924 г. – Катя Попова, българска актриса († 1966 г.) 1929 г. – Васил Попилиев, български актьор († 2002 г.) 1941 г. – Георги Костов, български композитор 1941 г. – Пласидо Доминго, испански певец 1944 г. – Румен Антонов, български изобретател 1950 г. – Джоузеф Танър, американски астронавт 1953 г. – Пол Алън, американски предприемач († 2018 г.) 1954 г. – Камелия Тодорова, българска певица 1954 г. – Христина Христова, български политик 1956 г. – Джина Дейвис, американска актриса 1962 г. – Елжана Попова, българска актриса 1962 г. – Мари Трентинян, френска актриса († 2003 г.) 1964 г. – Маргарита Моллова, българска акробатка 1967 г. – Арташес Минасян, арменски шахматист 1970 г. – Ален Бокшич, хърватски футболист 1970 г. – Кен Люнг, американски артист 1971 г. – Алан МакМанъс, шотландски играч на снукър 1972 г. – Катрин Сиачоке, колумбийска киноактриса 1974 г. – Малена Алтерио, испанска актриса 1975 г. – Оливер Дулич, сръбски политик 1977 г. – Фил Невил, английски футболист 1983 г. – Милчо Танев, български футболист 1988 г. – Стоян Илиев, български борец 1989 г. – Даниел Димов, български футболист Починали 1118 г. – Паскалий II, римски папа (* ?) 1330 г. – Жана Бургундска, кралица на Франция (* ок. 1291 г.) 1638 г. – Игнацио Донати, италиански композитор (* 1570 г.) 1774 г. – Мустафа III, султан на Османската империя (* 1717 г.) 1775 г. – Емелян Пугачов, руски въстаник (* 1740 г. или 1742) 1789 г. – Пол-Анри Дитрих Холбах, френски писател (* 1723 г.) 1793 г. – Луи XVI, крал на Франция (екзекутиран) (* 1754 г.) 1831 г. – Ахим фон Арним, германски поет (* 1781 г.) 1851 г. – Алберт Лорцинг, германски композитор (* 1801 г.) 1870 г. – Александър Херцен, руски писател (* 1812 г.) 1872 г. – Франц Грилпарцер, австрийски поет и драматург (* 1791 г.) 1877 г. – Александър Брюлов, руски архитект и художник (* 1798 г.) 1879 г. – Любен Каравелов, български писател (* 1834 г.) 1914 г. – Димитър Моллов, български политик (* 1846 г.) 1923 г. – Иван Хаджиенов, български предприемач (* 1843 г.) 1924 г. – Владимир Ленин, руски революционер (* 1870 г.) 1924 г. – Димитър Караджов, български композитор (* 1885 г.) 1926 г. – Камило Голджи, италиански психиатър, Нобелов лауреат през 1906 г. (* 1843 г.) 1927 г. – Митрофан Пятницки, руски музикант (* 1864 г.) 1930 г. – Иван Стоянов, български революционер (* 1887 г.) 1939 г. – Йонко Вапцаров, български революционер (* 1860 г.) 1950 г. – Джордж Оруел, британски писател (* 1903 г.) 1957 г. – Кай Нилсен, датски илюстратор (* 1886 г.) 1959 г. – Сесил Демил, американски режисьор (* 1881 г.) 1961 г. – Блез Сандрар, швейцарски писател и поет (* 1887 г.) 1967 г. – Ан Шеридън, американска актриса (* 1915 г.) 1975 г. – Минко Балкански, български оператор (* 1894 г.) 1982 г. – Георги Железаров, български художник (* 1897 г.) 1984 г. – Алан Маршал, австралийски писател (* 1902 г.) 1993 г. – Феличе Борел, италиански футболист и треньор (* 1914 г.) 2004 г. – Йордан Радичков, български писател (* 1929 г.) 2006 г. – Ибрахим Ругова, президент на Косово (* 1944 г.) 2007 г. – Мария Чионкан, румънска лекоатлетка (* 1977 г.) 2012 г. – Ирена Яроцка, полска певица (* 1946 г.) 2014 г. – Георги Славков, български футболист (* 1958 г.) Празници Международен ден на прегръдката (отбелязва се от 1986 г.) Православна църква - Св. Максим Изповедник Барбадос – Ден на Ерол Бароу (барбадоски политик, първи премиер, национален герой) България – Ден на родилната помощ (Отбелязва се официално от 1951 г. на Бабинден) Полша – Ден на бабата Съединени американски щати – Ден на Мартин Лутер Кинг България – Бабинден (стар стил) 121


text: 22 януари е 22-рият ден в годината според григорианския календар. Остават 343 дни до края на годината (344 през високосна година). Събития 1690 г. – Индианското племе Ирокези подписва мирен договор с британските власти в Северна Америка. 1723 г. – В Русия е издадена заповед за борба с некачествената продукция на Тулския оръжеен завод. Счита се, че това е първата намеса на държава за по-качествени стоки. 1724 г. – Петър I издава заповед за задължителното познаване на законите и указите от държавните служители и въвежда глоби за неизпълнение. 1771 г. – Испания отстъпва на Англия Фолкландските острови. 1863 г. – В Полша избухва т.нар. Януарско въстание срещу руското владичество. 1872 г. – Изпратени са писма от патриаршията на всички български митрополити, в които с ултимативен тон се иска да се покаят, че са нарушили клетвата си към „Великата църква“. 1873 г. – Султан Абдул Азис потвърждава смъртната присъда на Васил Левски. 1878 г. – Открити са първите български пощенски станции в Свищов, Велико Търново и Габрово. 1878 г. – Руски войски са съсредоточени в Одрин. 1893 г. – Обнародван е Законът за търговските и индустриалните марки. 1901 г. – Едуард VII става крал на Обединеното кралство, след като неговата майка кралица Виктория умира. 1903 г. – САЩ и Колумбия подписват договор за строителството на Панамския канал. 1905 г. – Поставено е началото на трудовото законодателство в България с приемане на Закон за защита на женския и детския труд. 1905 г. – Кървавата неделя в Русия: Царската лейб-гвардия открива огън срещу мирна демонстрация в Санкт Петербург, при което загиват над хиляда души; актът става повод за избухване на революцията от 1905 г. 1918 г. – Украинската народна република обявява независимостта си от Русия. 1920 г. – Учреден е Руско-български културно-благотворителен комитет с председател архимандрит Стефан в залите на Руската легация. 1931 г. – В Англия е открит метод за имунизация срещу детски паралич. 1935 г. – Съставено е петдесет и първото правителство на България, начело с Петко Златев. 1939 г. – В Колумбийския университет е разделен атомът на урана. 1941 г. – Втората световна война: Неуспешно завършва мисията на американския полковник Донован, който идва в България за да за предотврати сключването на съюз с Германия. 1944 г. – Втората световна война: Американската армия извършва морски десант при Анцио (Италия). 1944 г. – Издадена е съветска нота против строежа на германски военни кораби във Варна. 1945 г. – България във Втората световна война: Сремска операция на Първа българска армия, в която тя води боеве срещу германските войски, в резултат българските войски отхвърлят германските в Унгария от Югославия. 1947 г. – VI велико народно събрание обсъжда на първо четене законопроекта за БАН. 1947 г. – Стартира съдебният процес срещу нелегалната военна организация „Неутрален офицер“. 1972 г. – Великобритания, Дания, Ирландия и Норвегия се присъединяват към Общия пазар. 1973 г. – Върховният съд на САЩ разрешава абортите. 1980 г. – Андрей Сахаров е арестуван в Москва. 1984 г. – Фирмата Apple представя първия си компютър „Макинтош“. 1991 г. – Регистрирана е партия Български бизнес блок. 1997 г. – С официалното встъпване на Петър Стоянов като президент на България започва традиция, която е последвана от Георги Първанов през 2002 и 2007 г. Родени 1440 г. – Иван III, велик княз на Московското княжество († 1505 г.) 1561 г. – Френсис Бейкън, английски философ († 1626 г.) 1592 г. – Пиер Гасенди, френски философ и математик († 1655 г.) 1729 г. – Готхолд Ефраим Лесинг, немски писател и драматург († 1781 г.) 1788 г. – Джордж Байрон, британски поет († 1824 г.) 1842 г. – Аугуст Стриндберг, шведски драматург († 1912 г.) 1861 г. – Костадин Халачев, български военен деец († 1885 г.) 1869 г. – Григорий Распутин, руски монах († 1916 г.) 1875 г. – Дейвид Уорк Грифит, американски режисьор († 1948 г.) 1879 г. – Асен Белковски, български художник († 1957 г.) 1880 г. – Фридеш Рис, унгарски математик († 1956 г.) 1891 г. – Антонио Грамши, италиански писател († 1937 г.) 1892 г. – Марсел Дасо, френски авиоконструктор († 1986 г.) 1904 г. – Аркадий Гайдар, руски писател († 1941 г.) 1904 г. – Джордж Баланчин, американски балетмайстор († 1983 г.) 1906 г. – Густав Себеш, унгарски футболист и футболен треньор († 1986 г.) 1906 г. – Робърт Хауърд, американски писател († 1936 г.) 1908 г. – Лев Ландау, руски физик, Нобелов лауреат през 1962 г. († 1968 г.) 1909 г. – У Тан, бирмански политик, генерален секретар на ООН (1961 – 1971 г.) († 1974 г.) 1921 г. – Арно Бабаджанян, арменски пианист и композитор († 1983 г.) 1926 г. – Георги Владиков, български партизанин, деец на БКП, депутат, дипломат, посланик († 1999 г.) 1926 г. – Слободан Сотиров, български художник от Сърбия († 2015 г.) 1929 г. – Петър Ебен, чешки композитор († 2007 г.) 1930 г. – Мариви Билбао, испанска актриса († 2013 г.) 1931 г. – Сам Кук, американски музикант († 1964 г.) 1935 г. – Григор Велев, български учен, общественик и националист († 2020 г.) 1937 г. – Джоузеф Уомбо, американски писател 1940 г. – Джон Хърт, британски актьор († 2017 г.) 1943 г. – Вилхелм Генацино, немски писател († 2018 г.) 1946 г. – Вельо Горанов, български актьор и мим († 2020 г.) 1953 г. – Джим Джармуш, американски режисьор 1954 г. – Крис Лемън, американски актьор 1957 г. – Пламен Бончев, български дипломат 1959 г. – Урс Майер, швейцарски футболен съдия 1960 г. – Майкъл Хътчънс, австралийски певец († 1997 г.) 1962 г. – Чой Мин-шик, южнокорейски актьор 1965 г. – Васил Илиев, български борец († 1995 г.) 1967 г. – Елена Панайотова, български театрален режисьор 1971 г. – Светлин Нончев, български футболист 1972 г. – Гейбриъл Махт, американски актьор 1973 г. – Рожерио Сени, бразилски футболен вратар 1974 г. – Биляна Петринска, българска актриса 1976 г. – Стефан Учиков, български футболист 1976 г. - Коста Чолаков - български журналист, педагог, бизнесмен и предприемач. Основател на Национален клуб за деца-репортери и Национална детска телевизия. 1977 г. – Хидетоши Наката, японски футболист 1982 г. – Мартин Кох, немски ски скачач 1982 г. – Фабрицио Колочини, аржентински футболист 1985 г. – Мохамед Сисоко, малийски футболист 1985 г. – Христо Златински, български футболист 1987 г. – Шейн Лонг, ирландски футболист 1988 г. – Марсел Шмелцер, немски футболист Починали 1666 г. – Шах Джахан, император на Великите Моголи (* 1592 г.) 1830 г. – Анастасиос Каратасос, гръцки революционер (* 1764 г.) 1840 г. – Йохан Фридрих Блуменбах, германски биолог (* 1752 г.) 1901 г. – Виктория, кралица на Обединеното кралство (* 1819 г.) 1906 г. – Найден Дринов, български революционер (* 1846 г.) 1922 г. – Бенедикт XV, римски папа (* 1854 г.) 1922 г. – Камил Жордан, френски математик (* 1838 г.) 1922 г. – Фредрик Байер, датски политик и пацифист, Нобелов лауреат през 1908 (* 1837 г.) 1942 г. – Рачо Петров, български офицер и министър-председател на България (* 1861 г.) 1945 г. – Елзе Ласкер-Шюлере, германска поетеса (* 1869 г.) 1947 г. – Макс Берг, немски архитект (* 1870 г.) 1959 г. – Майк Хауторн, пилот от Формула 1 (* 1929 г.) 1967 г. – Ксенофонт Иванов, български ветеринарен лекар (* 1898 г.) 1973 г. – Линдън Б. Джонсън, 36-и президент на САЩ (* 1908 г.) 1979 г. – Али Хасан Саламех, палестински терорист (* 1943 г.) 1985 г. – Михаил Громов, съветски авиатор (* 1899 г.) 1993 г. – Кобо Абе, японски писател (* 1924 г.) 1994 г. – Жан Луи Баро, френски артист (* 1910 г.) 2008 г. – Венец Цонев, български статистик и социолог (* 1917 г.) 2008 г. – Хийт Леджър, австралийски актьор (* 1979 г.) Празници Сейнт Винсент и Гренадини – Национален празник Полша – Ден на дядото 122


text: 23 януари е 23-тият ден в годината според григорианския календар. Остават 342 дни до края на годината (343 през високосна година). Събития 393 г. – Римският император Теодосий I провъзгласява 9-годишния си син Хонорий за съимператор. 1482 г. – Излиза първото печатно издание на Петокнижието. 1556 г. – При най-смъртоносното земетресение в историята, в провинция Шенси, Китай, загиват 820 хил. души. 1558 г. – Руските войски нападат Ливония, което е начало на Ливонската война, целяща контрол на Русия над днешната територия на Естония и Латвия. 1579 г. – Подписана е Утрехтската уния, поставила основите на новата държава Нидерландия. 1849 г. – Елизабет Блекуел се дипломира в Медицинския колеж в Дженива и става първата американка лекар. 1899 г. – Емилио Аквиналдо става първи президент на Филипините. 1904 г. – Приет е Закон за университета, който преобразува Висшето училище в София в Български университет „Братя Евлоги и Христо Георгиеви от Карлово“ (дн. Софийски университет „Св. Климент Охридски“). 1928 г. – Професор Михаил Арнаудов издига кандидатурата на драматурга Иван Грозев за Нобелова награда за литература през 1929 г. 1943 г. – Втората световна война: Британски войски успяват да завладеят Триполи от Нацистка Германия. 1950 г. – Ерусалим е провъзгласен за столица на новосъздадената държава Израел. 1953 г. – Екзекутиран е Йосиф Тончев – католически свещеник, осъден за противонародна дейност от комунистическия режим в България. 1978 г. – Швеция става първата държава в света, която забранява аерозолните опаковки, като мярка за съхранение на озоновия слой. 1997 г. – Мадлин Олбрайт става първата жена, заела поста държавен секретар на САЩ. 2001 г. – Седем души опитват да се самозапалят на площад Тянанмън (Китай) в навечерието на китайската Нова година, което мнозина считат за постановка на Китайската комунистическа партия с цел да се засилят гоненията срещу Фалун Гонг. 2006 г. – При железопътна катастрофа в Черна гора, недалеч от Подгорица, загиват 40 пътници. Родени 1688 г. – Улрика Елеонора, кралица на Швеция († 1741 г.) 1752 г. – Муцио Клементи, британски музикант от италиански произход († 1832 г.) 1783 г. – Стендал, френски писател († 1842 г.) 1794 г. – Едуард Фридрих Еверсман, германски зоолог († 1860 г.) 1832 г. – Едуар Мане, френски художник († 1883 г.) 1840 г. – Ернст Карл Абе, германски физик († 1905 г.) 1857 г. – Андрия Мохоровичич, хърватски сеизмолог († 1936 г.) 1862 г. – Давид Хилберт, германски математик († 1943 г.) 1876 г. – Ото Дилс, германски химик, Нобелов лауреат през 1950 г. († 1954 г.) 1891 г. – Антонио Грамши, италиански писател и политик († 1937 г.) 1898 г. – Сергей Айзенщайн, съветски режисьор († 1948 г.) 1900 г. – Адамантиос Диамантис, кипърски художник (†1994 г.) 1903 г. – Григорий Александров, съветски режисьор († 1983 г.) 1905 г. – Константи Илдефонс Галчински, полски поет († 1953 г.) 1907 г. – Хидеки Юкава, японски физик, Нобелов лауреат през 1949 г. († 1981 г.) 1910 г. – Джанго Райнхарт, белгийски музикант († 1953 г.) 1915 г. – Артър Люис, американски икономист, Нобелов лауреат през 1979 г. († 1991 г.) 1921 г. – Тодор Попов, български композитор († 2000 г.) 1927 г. – Давид Попов, български футболист († 2011 г.) 1928 г. – Жана Моро, френска актриса и режисьор († 2017 г.) 1930 г. – Дерек Уолкът, поет от Сейнт Лусия, Нобелов лауреат през 1992 († 2017 г.) 1938 г. – Георг Базелиц, германски художник 1944 г. – Рютгер Хауер, нидерландски актьор († 2019 г.) 1945 г. – Тито Петковски, македонски политик 1946 г. – Борис Березовски, руски предприемач († 2013 г.) 1947 г. – Адела Пеева, българска режисьорка 1950 г. – Ричард Андерсън, американски актьор и режисьор 1954 г. – Сава Пиперов, български актьор 1964 г. – Маришка Харгитай, американска актриса 1964 г. – Денис Ризов, български музикант и продуцент 1967 г. – Наим Сюлейманоглу, турски тежкоатлет, роден в България († 2017 г.) 1968 г. – Петр Корда, чешки тенисист 1971 г. – Йордан Ефтимов, български поет и литературовед 1975 г. – Даниел Христов, български футболист 1976 г. – Светлан Кондев, български футболист 1984 г. – Ариен Робен, нидерландски футболист 1984 г. – Владимир Левин, азербайджански футболист 1987 г. – Александер Баумйохан, германски футболист 1987 г. – Андреа, българска попфолк певица 1987 г. – Владислав Мирчев, български футболист Починали 1002 г. – Ото III, император на Свещената римска империя (* 980 г.) 1744 г. – Джамбатиста Вико, италиански философ (* 1668 г.) 1785 г. – Матю Стюарт, шотландски математик (* 1717 г.) 1789 г. – Джон Клеланд, английски писател (* 1709 г.) 1806 г. – Уилям Пит-младши, министър-председател на Обединеното кралство (* 1759 г.) 1837 г. – Джон Филд, ирландски композитор (* 1782 г.) 1875 г. – Чарлз Кингсли, британски писател (* 1819 г.) 1883 г. – Гюстав Доре, френски илюстратор (* 1832 г.) 1902 г. – Иван Мушкетов, руски изследовател (* 1850 г.) 1908 г. – Едуард Макдауъл, американски композитор (* 1860 г.) 1926 г. – Йордан Цицонков, български революционер (* 1903 г.) 1931 г. – Анна Павлова, руска балерина (* 1881 г.) 1939 г. – Матиас Зинделар, австрийски футболист (* 1903 г.) 1941 г. – Добри Христов, български композитор (* 1875 г.) 1944 г. – Едвард Мунк, норвежки художник (* 1863 г.) 1944 г. – Михаил Маджаров, български дипломат (* 1854 г.) 1950 г. – Васил Коларов, министър-председател на България (* 1877 г.) 1958 г. – Илия Бешков, български художник (* 1901 г.) 1963 г. – Юзеф Гославски, полски скулптор (* 1908 г.) 1980 г. – Ернст Оцвирк, австрийски футболист (* 1926 г.) 1981 г. – Роман Руденко, съветски офицер (* 1907 г.) 1981 г. – Самюъл Барбър, американски композитор (* 1910 г.) 1986 г. – Йозеф Бойс, германски художник (* 1921 г.) 1988 г. – Банчо Банчевски, български певец (баритон) (* 1906 г.) 1989 г. – Салвадор Дали, испански художник (* 1904 г.) 1993 г. – Кийт Лаумър, американски писател (* 1925 г.) 1994 г. – Николай Огарков, съветски маршал (* 1917 г.) 1998 г. – Фридрих Йозиас Сакскобургготски, германски благородник (* 1918 г.) 2001 г. – Недко Недев, български футболист (* 1920 г.) 2005 г. – Иван Динков, български писател (* 1932 г.) 2006 г. – Дамян Заберски, български художник (* 1929 г.) 2007 г. – Ришард Капушчински, полски журналист (* 1932 г.) 2015 г. – Абдула бин Абдул Азис, крал на Саудитска Арабия (* 1924 г.) Празници Тайван и Южна Корея – Световен ден на свободата Острови Питкерн – Ден на Баунти (в памет на изгарянето на кораба „Баунти“ през 1790 г.) 123