text: 20-и век започва на 1 януари 1901 г. и свършва на 31 декември 2000 г. Събития 27 януари 1901 г. – в Милано, Италия, умира най-известният италиански композитор Джузепе Верди. 21 декември 1901 г. – италианският изобретател Гулиелмо Маркони предава радиовълни от Великобритания до Нюфаундленд (Северна Америка). 1903 г. – Норвежкият полярен пътешественик-изследовател Руал Амундсен преминава първи през северозападния път с кораба „Йоа“ от Гренландия до Аляска, достигайки до Тихия океан от Атлантическия. През 1911 г. Руал Амундсен покорява първи Южния полюс. 17 декември 1903 г. – Американските авиоконструктори и летци братя Уилбър и Оруил Райт летят в Кити хоук (щат Северна Каролина) на създаден от тях самолет с двигател с вътрешно горене в продължение на петдесет и девет секунди. Това е първият успешен полет с летателен апарат, по-тежък от въздуха. 11 март 1905 г. официално е открито метрото в Париж. 13 август 1914 г. – Първият кораб преминава през Панамския канал, съединяващ Атлантическия и Тихия океан. Дължината на канала е 81,6 km, от които 65,2 km по суша. 1914 г. – В началото на Първата световна война основните европейски страни притежават подводници. 15 – 16 юни 1919 г. – Английските летци Джон Алкок и Артър Браун извършват първия полет без междинно кацане от остров Нюфаундленд (Северна Америка) до Република Ирландия. 1923 г. – В САЩ започва производството на ципове. 1925 г. – Немската компания „E. Leitz“ пуска на пазара 35-милиметровия фотоапарат „Leica“ с регулируем обектив и скоростен затвор. 13 март 1935 г. по време на разкопки в Йерусалим е открита библиотека, която потвърждава библейската история. 1939 г. – Започва Втората световна война. Американският физик от немски произход Алберт Айнщайн изпраща писмо на президента на САЩ Франклин Делано Рузвелт, убеждавайки го в необходимостта да се разработи атомна бомба, преди това да са направили немците. 1 октомври 1942 г. – В САЩ е извършен първият пилотиран полет с реактивен самолет. 3 октомври 1942 г. – Вернер фон Браун заедно с други сътрудници на немския изследователски реактивен център в Пенемюнде (Германия) пуска успешно първата в света балистична ракета – прототип на ракетите „Фау-2“, които се използват за обстрел на градовете на Великобритания и Белгия през 1944 – 1945 г. 1943 г. – Завършва строителството на Пентагона, най-голямото в света административно здание с обща площ 6,5 милиона квадратни фута. Юни 1944 г. – В Германия е пуснат в производство първият в света реактивен изтребител „Messerschmitt“. 1944 г. – С първите ракети „Фау-2“ е нанесен удар на Лондон. 12 февруари 1945 г. е приета Наредба-закон за правописа на българския език. 13 февруари 1945 г. англо-американската авиация извършва бомбардировка над Дрезден и превръща целия град в развалини. 22 февруари 1945 г. е вдигната схизмата над Българската църква, наложена от Цариградската патриаршия през 1872 г. 6 юли 1945 г. – Взривена е първата атомна бомба на полигон в щата Ню Мексико. Мощността и се равнява на около двадесет хиляди t обикновени силнодействащи взривни вещества. 6 август 1945 г. – Град Хирошима в Япония е разрушен напълно от американска ураниева атомна бомба. 9 август 1945 г. – Японският град Нагасаки е разрушен от плутониева американска атомна бомба. Около 1947 г. – Дизелово-електрически влакове заменят парните по американските жп линии. 1949 г. – На нос Канаверъл (щата Флорида, САЩ) е направен ракетен полигон. 22 септември 1949 г. – Съветският съюз взривява първата си атомна бомба. 1951 г. – За първи път в САЩ се транслират цветни телевизионни предавания (от компанията „CBS“). 1 ноември 1952 г. – В САЩ е взривена първата водородна бомба. 1954 г. – В САЩ започва продажбата на силициеви транзистори. В САЩ е пусната на вода подводницата „Наутилус“ – първата с атомен реактор на борда. 1955 г. осем държави от района на Индокитай създават международната военна организацията на страните от региона СЕАТО. 1955 г. – Започва продажбата на компютъра IBM 752 – първата изчислителна машина на фирмата IBM, конструирана специално за използване в предприемачеството. 4 октомври 1957 г. – В Съветския съюз е пуснат в орбита около Земята първият в света изкуствен спътник. 1959 г. – Японската електронна компания „Sony“ пуска първия транзисторен телевизор. 12 април 1961 г. – На борда на космическия кораб „Восток-1“ съветският космонавт Юрий Гагарин става първият човек, излетял в космическото пространство и обиколил Земята. 7 август 1961 г. – Съветският космонавт Герман Титов на борда на космическия кораб „Восток-2“ става вторият човек, излетял в космоса и първият, прекарал там повече от едно денонощие. 1961 г. – Съветските военни специалисти постигат рекорд, ненадминат и до днес, осъществявайки изпитание на термоядрено оръжие с мощност 58 мегатона. 18 март 1965 г. съветският космонавт Алексей Леонов става първият човек, излязъл в открития Космос. 21 юли 1969 г. – В 19 ч 56 мин на обяд по европейско стандартно време в рамките на експедицията „Аполо-11“, продължила от 16 юли до 24 юли, американският астронавт Нийл Армстронг става първият човек, стъпил на повърхността на Луната. 1975 г. – Американският изобретател Ед Робъртс пуска в продажба първия персонален компютър „Altair“. 1975 г. – Американците Уилям (Бил) Хенри Гейтс III и Пол Алън основават компанията „Microsoft“. 28 юли 1976 г. – Таншанското земетресение става най-смъртоносното природно бедствие през 20. век 1984 г. – В САЩ е разработена системата за домейн имена (англ. Domain Name System, DNS). 1984 г. – В САЩ е разработена конкурентна на ARPANET система (англ. NSFNet), дело на Националната научна фондация (англ. Network). 1985 г. – В СССР идва на власт Михаил Горбачов който слага началото на перестройката. 1986 г. – В околоземна орбита е изведена съветската орбитална станция „Мир“. 1988 г. – В САЩ е разработен (англ. Internet Relay Chat (IRC)), което позволява комуникацията в интернет в реално време (чат). 1989 г. – В Европа, В CERN към ЕС се ражда концепцията за (англ. World Wide Web). Предложението е на Тим Бърнърс-Лий, който в рамките на две години разработва компютърния протокол HTTP, компютърния език HTML и компютърния идентификатор URI. 1989 г. – Край на Студената война в Европа и света. Пада Желязната завеса, след което се срутва и Берлинската стена. 1990 – Мрежата ARPANET престава да съществува, губейки напълно от конкурентната NSFNet. През същата година е регистрирана първата връзка към интернет чрез телефонна линия (англ. Dialup accesss). 1991 – World Wide Web става публично достъпен в интернет. 29 август 1991 – Край на Августовския пуч. Борис Елцин забранява КПСС на територията на нововъзстановена Русия, а Върховния съвет на СССР прекратява всички правомощия на КПСС. 8 декември 1991 – Формиране на ОНД. 16 март 1995 г. Норман Хагард става първият американски астронавт, стъпил на съветска орбитална станция. 16 март 1995 г. Мисисипи става последният американски щат, който ратифицира 13-ата поправка в Конституцията, забраняваща робството. Личности Тодор Живков – български политик и държавник, дългогодишен ръководител на Народна Република България. Алберт Айнщайн – немски физик-теоретик, философ и писател, смятан за един от най-влиятелните и известни учени и интелектуалци за всички времена Уинстън Чърчил – британски политик и държавник, известен с дългата си политическа кариера и ролята си във Втората световна война Владимир Илич Ленин – руски и съветски политик, един от главните организатори на Октомврийската революция Николай II – последният император на Русия, цар на Полша и велик княз на Финландия Франклин Делано Рузвелт – 32-рият президент на САЩ – един от най-популярните американски президенти, водил страната при преодоляването на Голямата депресия и през Втората световна война Адолф Хитлер– немски диктатор, една от централните фигури във Втората световна война и Холокоста Мартин Лутър Кинг – американски духовник и общественик и един от водачите на Афроамериканското движение за граждански права Йосиф Сталин– революционер и съветски диктатор, политически лидер на СССР Шарл дьо Гол – френски генерал и политик, президент на Франция в периода 1959 – 1969 г. Джон Кенеди – 35-ият президент на САЩ, член на известната фамилия Кенеди и един от водещите представители на американския либерализъм Михаил Горбачов – съветски политик, носител на Нобелова награда за мир 1990 г. за приноса си за края на Студената война Елизабет II – кралица и държавен глава на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия и на страните от Британската общност Майка Тереза – индийска католическа монахиня от албански произход, известна със своята мисионерска и благотворителна дейност Юрий Гагарин – съветски офицер, полковник, военен пилот и летец-космонавт, първият човек в историята на човечеството, който лети в Космоса Бил Гейтс – американски програмист, бизнесмен и филантроп, съосновател на компанията „Microsoft“ Пабло Пикасо – знаменит испански художник и скулптор, съосновател на кубизма и сюрреалист Никита Хрушчов – съветски политик, ръководител на СССР след смъртта на Йосиф Сталин Ърнест Хемингуей – един от най-известните американски писатели – новелист, автор на кратки разкази, журналист, носител на Нобелова награда за литература Елвис Пресли – американски певец и актьор, изтъкнат представител на поп-културата от средата на 20 век Фидел Кастро – кубински революционер, политик, министър-председател и председател на Държавния съвет на Куба Тензин Гяцо – четиринадесетият Далай Лама, духовен водач на тибетския народ Леонид Брежнев – съветски политик и държавник от времето на Студената война Салвадор Дали – испански каталунски художник сюрреалист, автор на световноизвестни произведения в областта на живописта, графиката, скулптурата, бижутерията, филми и книги Джон Ленън – английски рок музикант и автор на песни, общественик, художник, актьор и писател Изобретения, открития 1901 г. – Английският изобретател Хюберт Бут конструира електрическата прахосмукачка. 1903 г. – Английският физик Ърнест Ръдърфорд и италианският радиохимик Фредерик Соди създават основите на теорията за радиоактивния разпад, доказвайки, че уранът и торият се разпадат в радиоактивния процес на серия радиоактивни междинни елементи. 1905 г. – Физикът-теоретик Алберт Айнщайн предлага частна теория на относителността, която обяснява физическите явления при постоянни (без ускорения) скорости, близки до скоростта на светлината. В тази теория се предполага, че скоростта на светлината е постоянна, и се доказва, че скоростта има смисъл само в това, че е относителна за наблюдателя. От частната си теория Айнщайн прави извод, че масата на тялото е мярка на съдържащата се в него енергия според уравнението E=mc2, където E е енергията, m – масата, а c – скоростта на светлината. 1906 г. – Английският биолог Уилям Бейтсън измисля думата „генетика“ за означаване на изследванията на законите за наследствеността и изменчивостта на организмите. 1908 г. – Френският лекар Шарл Манту предлага подкожно въвеждане на туберкулин за ранна диагностика на болестта туберкулоза (проба Манту). Немският физик Ханс Гайгер изобретява Гайгеровия брояч – прибор за регистрация и измерване на отделни заредени частици, излъчвани от радиоактивните вещества. 1909 г. – Датският биолог Вилхелм Людвиг Йохансен въвежда термините „ген“, „генотип“ и „фенотип“. 1912 г. – Завършен е строежът на кораба „Титаник“, който потъва още в първото си (12 април 1912 г.) пътешествие, сблъсквайки се с айсберг (14 април 1912 г.). 1913 г. – Американската компания „Ford Motor“ в Детройт въвежда конвейерната система за сглобяване на автомобили. 1914 г. – Американският изобретател от немски произход Едуард Клайншмид конструира телекс. 1915 г. – Във Великобритания е изобретен танк с гъсеничен ход. 1916 г. – Алберт Айнщайн предлага обща теория на относителността, която разширява частната му теория от 1905 г. за системите, движещи се с променливи скорости относително една спрямо друга. Общата теория обяснява гравитационните взаимодействия, твърдейки, че масата създава гравитационно поле, което изкривява пространството. 1920 г. – Чешкият писател Карел Чапек употребява думата „робот“ за означаване на механичен човек в социално-фантастичната си пиеса „R.U.R.“». 1926 г. – В Шотландия е конструиран първият телевизионен приемник. Американският учен Робърт Годард пуска първата в света ракета с течно гориво. 1929 г. – Английският микробиолог Александър Флеминг открива пеницилина. 1937 г. – В САЩ е изобретено полиамидното влакно, включително и найлона, който се използва за производство на женско облекло. 1940 г. – В САЩ е разработен автомобил-всъдеход с четирицилиндров двигател. В САЩ започват да се продават найлонови чорапи. 1942 г. – Италианският физик Енрико Ферми построява в Чикаго (САЩ) първия ядрен реактор и пръв осъществява на 2 декември управляема верижна реакция. 1946 г. – Първият автоматичен електронен цифров компютър ENIAC е построен в Харвардския университет. В САЩ е употребена за първи път думата „автоматизация“ при описание на производствения процес на двигатели в компанията „Ford“. 1948 г. – Швейцарският физик Огюст Пикар извършва дълбоководно потапяне с първия батискаф собствена конструкция. 1948 г. – Американските физици Бардийн, Братейн и Шокли (от Bell Telephone Laboratories) разработват транзистора, което революционно откритие позволява да се намалят значително размерите на електронните устройства. 1954 г. – Американският физик Чарлз Хард Таунс и независимо от него съветските физици А. М. Прохоров и Н. Г. Басов изобретяват мазера – прибор, позволяващ да се получи кохерентен сноп микровълново излъчване. 1956 г. – В САЩ е изобретен видеомагнетофонът. 1979 г. – В Швеция е изобретен първият преносим клетъчен телефон. 1982 г. – Открито е смъртоносно заболяване на имунната система, предавано по полов път или чрез заразена кръв, което получава названието СПИН (синдром на придобитата имунна недостатъчност). Източници


source: wikipedia

text: 21-ви век започва на 1 януари 2001 г. и свършва на 31 декември 2100 г. Събития Атентати от 11 септември 2001 г. На 26 декември 2004 г. цунами убива близо 200 хил. души в Индонезия и други държави 19 януари 2006 г. – Американският космически апарат Нови хоризонти е изстрелян с мисия към Плутон и други обекти от Пояса на Кайпер 1 януари 2007 г. – България и Румъния са приети в Европейския съюз 2007 г. – телевизорите с плоски екрани превземат пазара в САЩ 25 май 2009 г. – втори ядрен опит на Северна Корея 11 март 2011 г. – цунами в Япония (предизвикано от земетресение с магнитуд от 9 по скалата на Рихтер) убива над 16 хил. души 1 юли 2013 г. – Хърватия е приета в Европейския съюз Атентат срещу „Шарли Ебдо“ и атентат в Париж на 13 ноември 2015 г. 1 декември 2019 г. Пандемия от COVID-19 31 януари 2020 г. - Великобритания напуска Европейския съюз (ЕС) 24 февруари 2022 г. – Руско нападение над Украйна


text: 2002 (MMII) година е обикновена година, започваща във вторник според Григорианския календар. Тя е втората от третото хилядолетие и третата от 2000-те. Съответства на: 1451 година по Арменския календар 6752 година по Асирийския календар 2952 година по Берберския календар 1364 година по Бирманския календар 2546 година по Будисткия календар 5762 – 5765 година по Еврейския календар 1994 – 1995 година по Етиопския календар 1380 – 1381 година по Иранския календар 1423 – 1424 година по Ислямския календар 4698 – 4699 година по Китайския календар 1718 – 1719 година по Коптския календар 4335 година по Корейския календар 2755 години от основаването на Рим 2545 година по Тайландския слънчев календар 91 година по Чучхе календара Събития 8 – 24 февруари – В Солт Лейк Сити се провеждат Зимните олимпийски игри 2002. 24 март – В Кинотеатър Кодак в Холивуд, Калифорния се състои 74-та церемония по раздаване на наградите „Оскар“, с водеща Упи Голдбърг. 25 април – Южноафриканският предприемач Марк Шатълуърт излита от космодрума Байконур със Союз ТМ-34 и става вторият космически турист. 5 май – След втория тур на президентските избори във Франция, Жак Ширак е преизбран. 4 юни – Открит е 50000 Кваоар (Quaoar), транснептунов обект в пояса на Кайпер. 14 юни – Създаден е Национален военен университет с решение на XXXIX народно събрание чрез преобразуване и обединяване на Висшето военно общовойсково училище „Васил Левски“ – гр. Велико Търново, Висшето военно училище за артилерия и противовъздушна отбрана „Панайот Волов“ – гр. Шумен и Висшето военновъздушно училище „Георги Бенковски“ – гр. Долна Митрополия. 30 юни – Бразилия печели за пети път Световното първенство по футбол, след като побеждава Германия на финала. 9 юли – Организацията за африканско единство е преобразувана в Африкански съюз. август – Големи наводнения в Централна Европа водят до значителни щети и жертви. 10 септември – Швейцария се присъединява към Обединените нации. 19 септември – В Кот д'Ивоар започва гражданска война. 27 октомври – Луис Инасиу Лула да Силва е избран за президент на Бразилия. 12 декември – Ханс Еноксен е избран за министър-председател на Гренландия. 30 декември – Изригване на вулканичния остров Стромболи води до цунами; впоследствие островът е евакуиран. Родени 22 април – Алена Вергова, българска актриса 25 юни – Дара Екимова, българска певица 22 декември – Александра Фейгин, българска състезателка по фигурно пързаляне Починали 17 януари – Камило Хосе Села, испански писател, лауреат на Нобелова награда за литература през 1989 г. (р. 1916 г.) 19 януари – Вава, бразилски футболист (р. 1934 г.) 19 януари – Франц Инерхофер, австрийски писател (р. 1944 г.) 26 януари – Веселин Джигов, български народен певец (р. 1940 г.) 28 януари – Астрид Линдгрен, шведска детска писателка (р. 1907 г.) 29/30 януари – Даниел Пърл, американски журналист (р. 1963 г.) 6 февруари – Макс Перуц, австрийско-британски микробиолог (р. 1914 г.) 10 февруари – Джон Ериксон, британски историк (р. 1929 г.) 10 февруари – Михаил Герасимов, български химик (р. 1908 г.) 13 февруари – Едмар Меднис, американски шахматист (р. 1937 г.) 15 февруари – Кевин Смит, американски актьор (р. 1963 г.) 21 февруари – Джон Тоу, британски актьор (р. 1942 г.) 22 февруари – Чък Джоунс, американски аниматор, сценарист и режисьор (р. 1912 г.) 25 февруари – Никон Агатополски, български духовник (р. 1931 г.) 4 март – Маргарете Нойман, немска поетеса и белетристка (р. 1917 г.) 7 март – Цвятко Анев, български генерал (р. 1911 г.) 13 март – Ханс-Георг Гадамер, немски философ (р. 1900 г.) 17 март – Луизе Ринзер, немска писателка (р. 1911 г.) 17 март – Васил Митков, български футболист (р. 1943 г.) 30 март – Елизабет Боуз-Лайън, кралица на Великобритания (р. 1900 г.) 31 март – Слав Караславов, български поет и белетрист (р. 1932 г.) 1 април – Симо Хаюха, финландски снайперист (р. 1905 г.) 5 април – Лейн Стейли, фронтмен на гръндж групата Alice in chains (р. 1967 г.) 6 април – Славка Славова, българска актриса (р. 1924 г.) 11 април – Иван Димов, български скулптор (р. 1913 г.) 15 април – Деймън Найт, американски писател (р. 1922 г.) 15 април – Богомил Нонев, български писател, журналист, дипломат (р. 1920 г.) 18 април – Тур Хейердал, норвежки антрополог (р. 1914 г.) 25 април – Георги Робев, български диригент (р. 1934 г.) 2 май – Георги Мицков, български поет (р. 1921 г.) 17 май – Ласло Кубала, унгарски футболист и треньор (р. 1927 г.) 4 юни – Фернандо Белаунде Тери, перуански политик (р. 1912 г.) 17 юни – Добри Джуров, български офицер и политик (р. 1916 г.) 17 юни – Фриц Валтер, немски футболист (р. 1920 г.) 27 юни – Георги Соколов, български футболист (р. 1942 г.) 30 юни – Николай Хайтов, български писател (р. 1919 г.) юли – Славе Македонски, български писател, македонист (р. 1931 г.) 6 юли – Лазар Колишевски, югославски политик (р. 1914 г.) 9 юли – Людия Иванов, български учен (р. 1929 г.) 11 юли – Любомир Далчев, български художник и скулптор (р. 1902 г.) 14 юли – Алекс Фрейзър, австралийски учен (р. 1923 г.) 23 юли – Катя Паскалева, българска актриса (р. 1945 г.) 23 юли – Уилям Пиърс, американски политик (р. 1933 г.) 27 юли – Христо Фотев, български поет (р. 1934 г.) 1 август – Мария Нейкова, българска певица (р. 1945 г.) 6 август – Едсхер Дейкстра, холандски информатик (р. 1930 г.) 19 август – Едуардо Чилида, испански скулптор, художник (р. 1924 г.) 5 септември – Желез Дончев, български дендролог (р. 1921 г.) 8 октомври – Милко Балев, български политик (р. 1920 г.) 18 октомври – Генчо Стоев, български писател (р. 1925 г.) 21 октомври – Петър Корнажев, български политик и юрист (р. 1930 г.) 25 октомври – Ричард Харис, ирландски актьор (р. 1930 г.) 26 октомври – Мовсар Бараев, чеченски терорист (р. 1979 г.) 27 октомври – Светослав Лучников, български юрист и политик (р. 1922 г.) 31 октомври – Михалис Стасинопулос, гръцки политик (р. 1903 г.) 2 ноември – Чарлс Шефилд, американски писател (р. 1935 г.) 7 ноември – Георги Енишейнов, български футболист (р. 1929 г.) 18 ноември – Джеймс Кобърн, американски актьор (р. 1928 г.) 19 ноември – Ростислав Каишев, български физикохимик (р. 1908 г.) 20 ноември – Михаил Кантарджиев, български шахматист (р. 1910 г.) 26 ноември – Ружа Делчева, българска актриса (р. 1915 г.) 5 декември – Симеон Стоянов, български поет (р. 1937 г.) 5 декември – У Не Вин, политически деятел на Мианмар 7 декември – Илия Темков, български диригент (р. 1923 г.) 12 декември – Николай Амосов, украински хирург (р. 1913 г.) 22 декември – Димитър Димитров, български учен и политик (р. 1932 г.) 28 декември – Кочо Караджов, стопански деятел (р. 1917 г.) Нобелови награди Физика – Раймонд Дейвис-младши, Масатоси Косиба, Рикардо Джакони Химия – Джон Фен, Коичи Танака, Курт Вютрих Физиология или медицина – Сидни Бренър, Робърт Хорвиц, Джон Сълстън Литература – Имре Кертес Мир – Джими Картър Икономика – Даниел Канеман, Вернън Смит Филдсов медал Лоран Лафорг, Владимир Воеводски Киното през 2002 Филми Бяхме войници, САЩ Еквилибриум, САЩ Истинските жени си имат всичко, САЩ Люси си търси мъж, САЩ и Франция Мръсни хубави неща, САЩ и Обединеното кралство Откраднато лято, САЩ Призовка за Сара, Германия и САЩ Телефонна клопка, САЩ Часовете, САЩ Хари Потър и Стаята на тайните Чикаго, САЩ Вижте също: календара за тази година


text: Уикипедия (, ) е многоезична, уеб базирана енциклопедия със свободно съдържание. Тя е динамичен продукт на сътрудничещи си доброволци от цял свят, позволяваща на всеки човек с достъп до интернет да участва в редактирането ѝ. Проектът започва на 15 януари 2001 г. като допълнение към Нюпедия, която се съставя от експерти. Към 2020 г. Уикипедия се управлява от Фондация „Уикимедия“, организация с нестопанска цел. В Уикипедия има над 40 милиона статии, включително над 250 000 в българоезичната ѝ версия, създадени от над 100 000 доброволци. През годините на своето съществуване Уикипедия завоюва голяма популярност, насърчавайки зараждането на други сродни проекти като Уикиречник, Уикикниги и други. Статиите в Уикипедия често са цитирани както от медиите, така и в академичните среди: големите ѝ предимства са нейното свободно разпространение и списване, както и широкият ѝ обхват на теми. Редакторите са насърчавани да се придържат към политиката на „Неутрална гледна точка“, съгласно която основните възгледи по даден проблем се обобщават без опит да се изведе обективна истина. Така или иначе, славата на Уикипедия като достоверен справочник е оспорвана. Отворената ѝ природа позволява вандализъм, неточности, непридържане към приетите норми, ниско качество и пристрастия. Уикипедия – в сравнение с традиционните енциклопедии – е окачествявана като смесица от „истина, полуистина и някои лъжи“ и е критикувана за това, че предпочита консенсуса пред личните авторитети и че липсва лична отговорност за съдържанието. Упреквана е също, че предоставя средство за безогледна манипулация и пропаганда, особено по спорни теми. От друга страна, към 2020 г. Уикипедия се оценява като „последното останало добро място в интернет“, носител на културни иновации, който е несравнимо по-лесно достъпен и е по-четен от традиционните хартиени енциклопедии. Същият автор високо оценява окуражаването на всякакви дискусии и възприемането на шеговит стил на общуване, напомнящ за ранните дни на Просвещението и първата Енциклопедия на Дидро. Съществуват над 301 разноезични версии на Уикипедия, около 100 от които сравнително активни. Към март 2011 г. англоезичната, немскоезичната, рускоезичната и френскоезичната версии са единствените, разполагащи с над 1 милион статии. Над 100 000 статии имат и 33 други – на: полски, японски, италиански, нидерландски, португалски, испански, шведски, български, китайски, корейски, норвежки (букмол), фински, каталонски, волапюк, румънски, украински, турски, унгарски, чешки, есперанто, датски, индонезийски, словашки, арабски, виетнамски, сръбски, литовски, иврит, малайски, словенски и уарай-уарай. Съществуват раздели на Уикипедия, написани на мъртви езици (например Уикипедия на латински език и Уикипедия на старобългарски), както и раздели на изкуствени езици (на есперанто, на волапюк, на идо, на интерлингва, на новиал, на оксидентал и на ложбан). Немската версия е разпространявана и на DVD-ROM, а много от версиите ѝ са дублирани или разклонени на други уеб сайтове. Характеристики Девизът на Уикипедия е „Свободната енциклопедия, която всеки може да редактира“, а дефиницията, която ѝ дава нейният основател Джими Уейлс, е „опит да се създаде и разпространи свободна енциклопедия с възможно най-високо качество до всеки човек на планетата на собствения му език“. Тя се разработва на сайта wikipedia.org чрез компютърна програма, наречена „уики“. Името „Уикипедия“ е измислено от Лари Сангър. В интернет съществуват или са съществували и други енциклопедични проекти. В някои от тях се използват традиционни редакционни политики и важи идеята за интелектуална собственост върху продукта, например в писаната от експерти Станфордска философска енциклопедия, както и във вече несъществуващата Нюпедия. По-неофициални сайтове като h2g2 или Everything2 служат за общи упътвания, статиите в които са писани и контролирани от отделни хора. Проекти като Уикипедия, Susning.nu и Enciclopedia Libre са уикита, в които статиите се разработват от много автори и няма формален процес на проверка. Така по брой статии и брой думи Уикипедия се превръща в най-голямото енциклопедично уики. За разлика от много други енциклопедии, нейното съдържание е лицензирано под свободния лиценз Криейтив Комънс – Признание – Споделяне на споделеното. Уикипедия има набор от политики, определящи типовете информация, подходящи за включване в статиите. Тези политики често биват цитирани във вътрешни за Уикипедия дискусии, когато се обсъжда дали дадена информация трябва да бъде добавена, променена, преместена в сроден проект или дори изтрита. Свободно съдържание От създаването си през 2001 година до средата на 2009 година Уикипедия е лицензирана под Лиценза за свободна документация на ГНУ (ЛСДГ или GFDL) – един от първите и понастоящем много копилефт лицензи за авторско право, които позволяват разпространение, създаване на производни работи и търговска употреба на съдържанието, при изрично упоменаване на имената на авторите и при условие, че съдържанието продължава да бъде достъпно под същите условия (т.е. свободно лицензирано). С проведено общностно гласуване през юни 2009 година е взето решението да се мигрира от GFDL към по-олекотения в някои отношения, но също така свободен копилефт лиценз Криейтив Комънс – Признание – Споделяне на споделеното с някои допълнителни условия за ползване, осигуряващи приемственост на създаденото до този момент съдържание. Лицензът и условията за ползване на Уикипедия позволяват съдържанието ѝ да бъде копирано, променяно разпространявано в оригинален или модифициран вид, и използвано за всякаква, включително комерсиална употреба. Въпреки че това важи с пълна сила за текстовете в Уикипедия, голяма част от изображенията, аудио- и видеодокументите, които илюстрират текстовете могат да бъдат качени под други свободни лицензи, а в някои езикови версии на Уикипедия е позволена употребата и на несвободна мултимедия, качена с уговорката за т.нар. „честна употреба“ (fair use), например корпоративни емблеми, части от песни, обложки на дискове, корици на книги, плакати и други материали с промоционално съдържание. Известна част от версиите на Уикипедия и други нейни сродни проекти обаче приемат само напълно свободно съдържание. Уикипедия се използва от медии, учени и други като отправна точка при търсене на информация и ресурси. Информационни агенции редовно цитират Уикипедия като източник. Според списъци, правени от редакторите на Уикипедия, нейните статии са най-често цитирани в новинарски медии. По-рядко към данните в нея се прибягва в научни изследвания, книги, конференции и съдебни дела. Например канадският парламент споменава статията на Уикипедия за еднополови сватби в списъка за „странична литература“ в Проектозакон C-38. Неизчерпателни списъци са правени от уикипедианци в англоезичната версия на Уикипедия. Версии на различни езици Петте най-големи версии са написани, в низходящ ред, на английски, на немски, френски, полски и италиански. Общо, Уикипедия има 276 версии в различна степен на пълнота, с общ брой статии 15,5 милиона. Към г. българоезичната версия има статии, като постига стохилядната статия Петралона (пещера) на 24 май 2010 година местно време. В Уикипедия потребителите могат да регистрират потребителско име с каквато азбука желаят, например кирилица. Разноезичните версии работят независимо една от друга. Версиите не са обвързани със съдържанието на останалите версии и е необходимо единствено да се придържат към общите политики, като например „неутрална гледна точка“. Все пак, статии и изображения се споделят между версии на Уикипедия. Първото става с помощта на самоинициативни доброволци-преводачи, които понякога планират и координират усилията си с други уикипедианци, а второто – чрез хранилището за свободно лицензирано мултимедийно съдържание Общомедия. Списък на версиите, подредени по брой статии, може да бъде намерен на Мета. Трябва да се има предвид обаче, че броят статии е доста неточен начин за сравняване качеството на отделните езикови версии. Например в някои версии на Уикипедия почти половината статии са мъничета, създадени автоматично от ботове. Бележки Вижте също Българоезична Уикипедия Уикипедия:Статии за Уикипедия – Публикации в българските медии МедияУики – уики-софтуерът, използван от Уикипедия Ънсайклопидия m:List of Wikipedias – Списък на всички Уикипедии Външни препратки Вестник Култура за Уикипедия (статия от 2007 г.) Уики-общности


text: 2001 (MMI) година е обикновена година, започваща в понеделник според Григорианския календар и годината на змията според китайската астрология. Според традиционното тълкуване на Григорианския календар, 2001 г. е първата година от 21 век и първа от третото хилядолетие. Тя е и втората от 2000-те. Съответства на: 1450 година по Арменския календар 6751 година по Асирийския календар 2951 година по Берберския календар 1363 година по Бирманския календар 2545 година по Будисткия календар 5761 – 5764 година по Еврейския календар 1993 – 1994 година по Етиопския календар 1379 – 1380 година по Иранския календар 1422 – 1423 година по Ислямския календар 4697 – 4698 година по Китайския календар 1717 – 1718 година по Коптския календар 4334 година по Корейския календар 2754 години от основаването на Рим 2544 година по Тайландския слънчев календар 90 година по Чучхе календара Събития 18 февруари – bTV излъчва своята 24-часова програма. Microsoft издават Windows XP, нова стъпка в развитието на ОС Windows. Източен Тимор извоюва своята независимост от Индонезия. Известната Северноамериканска кеч федерация със собственик Винс Макмеън WWF(сега WWE) изкупува прекия си конкурент WCW(World Championship Wrestling) със собственик Тед Търнър и така започва ерата на еднолично господство на World Wrestling Federation, които дотогава са ненадминати от друго кеч шоу по телевизонен рейтинг. Атаките от 11 септември разрушават Световен търговски център в Ню Йорк, част от Пентагона в Арлингтън, Вирджиния. Общо 2749 загинали. Rockstar Games публикуват играта Grand Theft Auto III. 2 юни – Официално е открит футболният стадион А. Ле Кок Арена в град Талин, Естония. Родени Конър Гибс, американски актьор 9 януари – Родриго Силва де Гоеш, бразилски футболист 22 април – Мартин Минчев, български футболист 26 април – Менил Велиоски, северномакедонски певец 27 април – Лидия, българска поп и попфолк певица 3 май – Рейчъл Зиглър, американска актриса и певица 31 май – Ига Швьонтек, полска тенисистка 24 юли – Ияд Омар Хамуд, български футболист с ливански произход 20 август – Александра Начева, българска състезателка по троен скок 28 август – Анна Тринчер, украинска певица 6 септември – Андрей Йорданов, български футболист (полузащитник) 15 септември – Ема Фурман, американска актриса и фотомодел 14 октомври – Роуън Бланчард, американска актриса 25 октомври – Йоан Бауренски, български футболист 30 октомври – Бела Пейдж, австралийска певица 18 декември – Били Айлиш, американска певица и авторка на песни Починали Георги Арнаудов, български футболист (р. 1929 г.) Любомир Сагаев, български музиколог и общественик (р. 1917 г.) 10 януари – Неджати Джумалъ, турски писател (р. 1921 г.) 23 януари – Недко Недев, български футболист (р. 1920 г.) 31 януари – Гордън Диксън, канадски писател (р. 1923 г.) 10 февруари – Христо Бояджиев, български художник (р. 1912 г.) 14 февруари – Ричард Леймън, американски писател (р. 1947 г.) 18 февруари – Георги Минчев, български певец и музикант (р. 1943 г.) 19 февруари – Стенли Крамър, американски режисьор и продуцент (р. 1913) 26 февруари – Драгослав Аврамович, сръбски икономист (р. 1919 г.) 8 март – Моско Москов, български езковед (р. 1927 г.) 12 март – Робърт Лъдлъм, американски писател (р. 1927 г.) 24 март – Добромир Тонев, български поет (р. 1955 г.) 26 март – Благоя Талески, югославски политик (р. 1924 г.) 28 март – Въло Радев, български кинорежисьор (р. 1923 г.) 8 април – Яко Молхов, български критик (р. 1915 г.) 12 април – Венцеслав Андрейчев, български ядрен физик (р. 1941 г.) 4 май – Васка Илиева, македонска народна певица (р. 1923 г.) 9 май – Борислав Шаралиев, български кинорежисьор (р. 1922 г.) 11 май – Дъглас Адамс, британски писател (р. 1952 г.) 12 май – Алексей Туполев, съветски авиоконструктор (р. 1925 г.) 12 май – Диди, бразилски футболист (р. 1929 г.) 14 май – Георги Спасов, български политик и писател (р. 1943 г.) 18 май – Алексей Маресиев, съветски летец (р. 1916 г.) 18 май – Трендафил Станков, български футболист и треньор по футбол (р. 1923 г.) 30 май – Георги Божилов, български художник (р. 1935 г.) 21 юни – Джон Лий Хукър, американски блус музикант (р. 1917 г.) 22 юни – Лика Янко, българска художничка (р. 1928 г.) 27 юни – Джак Лемън, американски актьор (р. 1925 г.) 27 юни – Туве Янсон, финландска писателка (р. 1914 г.) 12 юли – Йован Котески, поет от Република Македония (р. 1932 г.) 31 юли – Пол Андерсън, американски писател (р. 1926 г.) 6 август – Жоржи Амаду, бразилски писател (р. 1912 г.) 18 август – Филип Кросби, американски бизнес теоретик (р. 1926 г.) 19 август – Бети Евърет, американска певица (р. 1939 г.) 25 август – Кен Тирел, британски автомобилен състезател (р. 1924 г.) 25 август – Алия, американска певица (р. 1979 г.) 28 август – Видин Даскалов, оперетен певец (р. 1929 г.) 2 септември – Кристиан Барнард, южноафрикански сърдечен хирург (р. 1922 г.) 3 септември – Стефан Продев, български писател, есеист и публицист (р. 1927 г.) 9 септември – Шах Масуд, афганистански политик и военен деятел (р. 1953 г.) 28 септември – Никола Ганчев, български кавалджия и музикален педагог (р. 1919 г.) 6 октомври – Георги Свежин, български поет (р. 1922 г.) 23 октомври – Джош Кърби, британски илюстратор (р. 1928 г.) 10 ноември – Кен Киси, американски писател (р. 1935 г.) 24 ноември – Мелани Торнтън, американска певица от групата La Bouche (р. 1967 г.) 25 ноември – Риаз Ахмед Гохар Шахи, пакистански религиозен водач (р. 1941 г.) 16 декември – Щефан Хайм, немски писател (р. 1913 г.) 20 декември – Леопол Седар Сенгор, френски поет (р. 1906 г.) 31 декември – Тодор Живков, български фолклорист и етнолог (р. 1938 г.) Нобелови награди Физика – Ерик Корнел, Волфганг Кетерле, Карл Уиман Химия – Уилям Ноулс, Рьоджи Нойори, Карл Бари Шарплес Физиология или медицина – Лилънд Хартлел, Тим Хънт, Пол Нърс Литература – Видиядхар Сураджпрасад Найпол Мир – Организация на обединените нации, Кофи Анан Икономика – Джордж Акерлоф, Майкъл Спенс, Джоузеф Стиглиц Киното през 2001 Филми Властелинът на пръстените: Задругата на пръстена, Нова Зеландия/САЩ Белфегор: Фантомът на Лувъра, Франция Другите, САЩ Красив ум, САЩ Отмъщението, Бразилия, Франция и Швейцария Парола: Риба меч, САЩ Просто попитай децата ми, САЩ Пърл Харбър (филм), САЩ Сватбеният агент, Германия и САЩ Вижте също: календара за тази година


text: Събития 28 март – Сключен е Виенският книжовен договор. Родени Авксентий Битолски, български духовник Георги Мяхов, български военен деец († ?) Деспот Баджович, деец на Сръбската пропаганда в Македония († 1930) Джеймс Баучер, британски журналист Димитрие Боди, сръбски дипломат († 1942) Захарий Стоянов, български писател († 1889) Кириакулис Мавромихалис, гръцки политик Константин Дамянов, български просветен деец Константин Помянов, български политик Никола Астарджиев, български революционер Петър Пармаков, български революционер († 1876) Филарет Вафидис, гръцки духовник 14 януари – Пиер Лоти, френски писател († 1923) 15 януари – Михай Еминеску, румънски поет († 1889) 15 януари – София Ковалевска, руска математичка, писателка и публицистка 23 януари – Панайот Волов, български революционер († 1876) 27 януари – Джон Колиър, британски художник 27 януари – Едуард Джон Смит, английски капитан 12 февруари – Уилям Морис Дейвис, американски геоморфолог 14 февруари – Кейго Кийоура, министър-председател на Япония 24 април – Светослав Миларов-Сапунов, български писател 12 май – Михаил Векилски, български просветни дейци 18 май – Оливър Хевисайд, 6 юни – Карл Фердинанд Браун, немски физик, лауреат на Нобелова награда за физика през 1909 († 1918) 15 юни – Сава Мирков, български военен лекар 27 юни – Иван Вазов, български писател 5 август – Ги дьо Мопасан, френски писател († 1893) 26 август – Шарл Рише, френски физиолог, носител на Нобелова награда за физиология или медицина през 1913 († 1935). 5 септември – Ойген Голдщайн, германски физик († 1930) 8 октомври – Анри Луи льо Шателие, френски химик 11 ноември – Ангел Кънчев, български революционер († 1872) 13 ноември – Робърт Луис Стивънсън, британски писател (Островът на съкровищата) Починали Алекси Рилец, български архитект 1 януари – Хайнрих Фридрих Линк, германски ботаник 22 март – Карл Сигизмунд Кунт, германски ботаник 23 април – Уилям Уърдсуърт, английски поет 2 юли – Робърт Пийл, британски политик (* 1788) 17 август – Хосе де Сан Мартин, южноамерикански генерал, революционер и държавник 18 август – Оноре дьо Балзак, френски писател 22 август – Николаус Ленау, австрийски поет 26 август – Луи-Филип, крал на Франция 7 ноември – Феликс Арвер, френски поет 4 декември – Уилям Стърджън, английски физик 6 декември – Луи Жозеф Гей-Люсак, френски химик (* 1778) 24 декември – Фредерик Бастиа, френски философ Вижте също: календара за тази година


text: Събития Родени Аврам Гуджев, български военен деец Владимир Палаузов, руски юрист Гюрчин Наумов, Български революционер Иван Алев, български лекар 13 януари – Тодор Каблешков, български революционер 10 февруари – Йонко Карагьозов, деец на националноосвободителното движение 21 април – Георги Измирлиев, български революционер 20 май – Емил Берлинер, американски изобретател 29 май – Леон Буржоа, френски политик 8 юли – Артър Евънс, 12 юли – Михаил Поморцев, руски изобретател и аеролог 8 август – Георги Кандиларов, български просветен деец 23 ноември – Йонас Басанавичус, литовски общественик 17 декември – Ото Шот, немски химик и оптик Починали 21 януари – Густав Лорцинг, немски композитор, оперен певец и диригент 21 януари – Алберт Лорцинг, немски композитор, оперен певец и диригент 1 февруари – Мери Шели, Английска писателка 22 февруари – Александър Алябиев, руски композитор (* 1787 г.) 9 март – Ханс Кристиян Оерстед, датски физик 9 март – Ханс Кристиан Оерстед, датски физик 23 април – Михаил Лазарев, руски морски капитан 12 юли – Луи Дагер, френски изобретател и пионер във фотографията 5 септември – Милица Николаевна, Велика руска княгиня 7 септември – Джон Кид, английски химик и професор 14 септември – Джеймс Фенимор Купър, американски писател 19 октомври – Мари Терез Шарлот, френска принцеса 10 декември – Карл Драйс, немски изобретател 19 декември – Джоузеф Търнър, английски художник Вижте също: календара за тази година


text: Събития Родени ? – Карл Хрон, австрийски журналист Димитър Ценов, български предприемач Иван Преснаков, български революционер Отмар Пурчер, австрийски офталмолог 12 януари – Жозеф Жак Сезар Жофр, френски маршал 2 февруари – Атанас Илиев, български просветен деец 5 февруари – Масатаке Тераучи, Министър-председател на Япония 26 февруари – Джон Келог, американски лекар 9 март – Исая Мажовски, 1 април – Стефан Бочаров, български военен лекар 10 април – Артур Вирендел, белгийски инженер 12 юни – Петър Костич, сръбски просветен деец 25 юни – Антони Гауди, испански архитект 18 юли – Мария фон Батенберг, 30 август – Якоб Вант Хоф, холандски химик и Нобелов лауреат (1901 г.) 16 октомври – Клавдий Лебедев, руски художник 26 октомври – Павел Бобеков, български революционер 22 ноември – Пол д'Естурнел, френски политик 23 ноември – Джеймс Кваст, холандско-немски пианист 30 декември – Данаил Николаев, български офицер Починали 13 (25) януари – Фадей Белингсхаузен, руски мореплавател и откривател 6 януари – Луи Брайл, френски преподавател 4 март – Николай Гогол, руски писател 22 март – Огюст Мармон, френски маршал 21 юни – Фридрих Фрьобел, германски педагог 14 септември – Артър Уелсли, херцог на Уелингтън Вижте също: календара за тази година


text: Събития 16 октомври: Начало на Кримската война Война между Русия и Османската империя. Русия губи войната и изпада в положение на тежка криза. Родени Антони Пьотровски, полски художник Илия Луканов, български революционер Йозеф Обербауер, австрийски художник Карол Телбиз, австро-унгарски общественик Хенри ван Дайк, писател 11 януари – Густав Фалке, немски писател († 1916 г.) 19 януари – Иван Салабашев, български политик 20 януари – Стефан Бобчев, български общественик, държавник и публицист 28 януари – Владимир Соловьов, руски философ 8 февруари – Георги Агура, Български офицер (генерал) 16 март – Хайнрих Кайзер, германски физик 30 март – Винсент ван Гог, холандски художник 7 април – Леополд, херцог на Олбани, син на кралица Виктория († 1884) 17 април – Уилям Джон Макгий, американски геолог 8 май – Клод Луи Ектор дьо Вилар, френски офицер 15 юли – Мария Ермолова, руска актриса 18 юли – Хендрик Лоренц, нидерландски физик 12 август – Стоян Заимов, български революционер и възрожденец 2 септември – Вилхелм Оствалд, немски химик, нобелов лауреат (1909) 14 септември – Марк-Емил Руше, швейцарски политик 16 септември – Албрехт Косел, немски лекар, нобелов лауреат 23 септември – Константин Стоилов, български политик 4 октомври – Стефан Панаретов, български учен, дипломат и политик 17 октомври – Мария Александровна Сакскобургготска, херцогиня на Единбург Починали 13 април – Леополд Гмелин, немски химик 28 април – Лудвиг Тик, немски поет 11 май – Никита Бичурин, руски китаист 14 юни – Захарий Зограф, български художник 8 август – Хьоне Вронски, полски философ и математик 2 октомври – Франсоа Араго, френски физик и политик 18 октомври – Йохан Фишер фон Валдхайм, германски зоолог Вижте също: календара за тази година


text: Събития Родени Васил Радославов, български политик Иван Стефанов Гешов, български политик Кръсто Янков, български зограф Константин Иречек, чешки историк Найден Илчев, политик Стефан Пешев, български революционер Танчо Кривчов, български революционер 1 януари – Джеймс Джордж Фрейзър, британски антрополог 25 януари – Георги Златарски, български геолог 31 януари – Стефан Стамболов 12 февруари – Михаил Маджаров, български политик 14 март – Пол Ерлих, немски химик и лекар 15 март – Емил фон Беринг, немски физиолог 15 април – Антон Безеншек, словенски езиковед 22 април – Анри Лафонтен, белгийски политик 29 април – Анри Поанкаре, френски математик 14 май – Мария Павловна Мекленбургска, Велика руска княгиня 21 май – Ховсеп Азнавур, османски архитект 24 май – Лудвиг Александър фон Батенберг, първи маркиз на Милфорд Хейвън 28 юни – Иван Андонов, български революционер и обществен деец 3 юли – Леош Яначек, чешки композитор 10 август – Милан I, Сръбски крал 11 август – Михалаки Георгиев, български белетрист 16 октомври – Оскар Уайлд, ирландски писател, драматург и поет 20 октомври – Артюр Рембо, френски поет 2 ноември – Исидор Гунсберг, британски шахматист от унгарски произход 1 декември – Алексей Павлов, руски геолог Починали Маркос Драгумис, гръцки революционер и политик Петър Филипов, български резбар 28 януари – Жером-Адолф Бланки, френски икономист 6 юли – Георг Ом, немски физик 20 август – Фридрих Вилхелм Йозеф Шелинг, немски философ 12 септември – Шарл-Франсоа Брисо дьо Мирбел, френски ботаник 17 октомври – Владимир Корнилов, руски вицеадмирал 3 декември – Йохан Петер Екерман, немски писател (* 1792 г.) 9 декември – Алмейда Гарет, португалски писател Вижте също: календара за тази година


text: Събития Родени Александрос Займис – гръцки политик Константин Величков – български писател Ангел Бамбалов – български революционер Андон Кьосето – български революционер Кирил Вазов – български лекар и общественик Павел Брайков – опълченец, кмет на Хасково Тота Венкова – българска лекарка Мкуауа – владетел на племената хехе в Танзания 18 януари – Атанас Шопов, български книжовник и дипломат 2 февруари – Христо Никифоров, български политик 4 февруари – Асен Златаров, български учен и белетрист 11 май – Анатолий Лядов, руски композитор, диригент и музикален педагог 24 юни – Кръстю Маринов, български военен деец 19 юли – Илия Димитриев, български военен деец 1 октомври – Анани Явашов, български просветен деец 15 октомври – Иван Мичурин, руски биолог и селекционер 26 октомври – Христо Цонев Луков, български военен деец Никола Шавкулов – български банкер 3 ноември – Степан Юринич, български зоолог Починали 26 януари – Жерар дьо Нервал, френски поет 23 февруари – Карл Фридрих Гаус, немски математик 31 март – Шарлот Бронте, английска писателка 2 май – Александър Меншиков, руски дипломат 5 юли – Иван Витали, руски скулптор 7 август – Мариано Ариста, мекскиански политик и военачалник 11 ноември – Сьорен Киркегор, датски философ 26 ноември – Адам Мицкевич, полски поет Вижте също: календара за тази година


text: Събития Създадени са първите български читалища в Свищов, Шумен и Лом. Родени ? – Антон Франгя, български политик Райна Княгиня, българска революционерка 5 (17) март – Михаил Врубел, руски художник Върбан Винаров, български военен деец Илия Кърчовалията, български хайдутин и революционер Щерьо Михайлов, български революционер 7 януари – Стоян Михайловски 18 януари – Никола Генев, български военен деец 25 януари – Фридрих Грюнангер, австрийски архитект 23 март – Иван Сарафов, български военен деец 25 март – Марин Маринов, български военен деец 25 март – Макс Уле, германски археолог 20 април – Кирил Ботев, Български офицер и държавник 23 април – Иван Мърквичка, български художник от чешки произход 24 април – Филип Петен, Френски политик 6 май – Зигмунд Фройд, австрийски невролог и психолог 6 май – Робърт Пири, американски изследовател 10 май – Иван Урумов, български ботаник 15 май – Л. Франк Баум, американски детски писател 15 май – Лиман Франк Баум, американски детски писател 18 май – Спас Вацов, български метеоролог 25 май – Луи Франше д'Еспере, френски маршал 12 юни – Спиро Гулабчев, български общественик 14 юни – Димитър Благоев, български политик 21 юни – Фридрих Клуге, езиковед 26 юли – Джордж Бърнард Шоу, британски драматург 6 август – Панайот Дворянов, български офицер 27 август – Иван Франко, украински писател 13 септември – Артур Кьониг, германски физиолог 31 октомври – Константин Никифоров, български офицер (майор) и политик (19 октомври стар стил) 5 декември – Димитър Мишев, български публицист и политик 6 декември – Никола Рясков, български военен деец 22 декември – Франк Билингс Келог, американски политик Починали Михаил Воронцов, руски генерал 17 февруари – Хайнрих Хайне, немски поет 19 февруари – Конрад Хейер, американски фермер и ветеран 24 февруари – Николай Лобачевски, руски математик 3 май – Адолф Адам, френски композитор 26 юни – Макс Щирнер, немски философ 9 юли – Амадео Авогадро, италиански физик и химик 29 юли – Роберт Шуман, немски композитор 2 август – Капитан дядо Никола, български войвода и национален герой 19 август – Шарл Жерар, френски химик Вижте също: календара за тази година


text: Събития 24 октомври – Създаден е ФК Шефилд, най-старият футболен клуб в света. Основан е Дакар-столицата на Сенегалската република. Днес той има население от над 3 200 000души. Любен Каравелв потегля за Одеса, за да постъпи в кадетски корпус, но не е приет, поради навършени години. Родени Атанас Узунов, български военен деец Георги Радев, български революционер Евстатий Попдимитров, български иконописец Найден Бенев, български политик Найчо Цанов, български политик Христо Белчев, български политик Христос Цундас, гръцки археолог 7 януари – Сава Дацов, български икономист 23 януари – Андрия Мохоровичич, хърватски учен 30 януари – Петър Ораховац, български лекар и общественик 30 януари – Емануил Иванов, български математик 1 февруари – Петър Драганов, български филолог 16 февруари – Иван Попов, български военен деец и политик 22 февруари – Робърт Бейдън-Пауъл, основател на скаутското движение († 1941) 22 февруари – Хайнрих Херц, немски физик 12 март – Коста Паница, български военен деец 5 април – Александър I Батенберг, княз на България 14 април – Беатрис Батенберг, британска принцеса 2 юни – Карл Гелеруп, датски писател 11 юни – Антони Грабовски, полски химик и есперантист 5 юли – Клара Цеткин, германска социалистка 8 юли – Алфред Бине, френски психолог 10 юли – Атанас Тинтеров, български математик 21 юли – Божил Райнов, български просветен деец 24 юли – Хенрик Понтопидан, датски поет и драматург 1 август – Анастас Янков, български военен и революционер 16 август – Петър Святополк-Мирски, руски офицер и политик 8 септември – Георг Михаелис, германски министър-председател 17 септември – Константин Циолковски, руски учен 30 септември – Херман Зудерман, немски писател († 1928 г.) 9 октомври – Иво Войнович, хърватски драматург 18 октомври – Андрей Букурещлиев, български военен деец 31 октомври – Аксел Мунте, шведски лекар и мемоарист 22 ноември – Фердинанд дьо Сосюр, швейцарски езиковед 3 декември – Джоузеф Конрад, британски писател Починали Дионисиос Соломос, гръцки поет 15 февруари – Михаил Глинка, руски композитор 13 март – Елена Владимировна, Велика руска княгиня 3 май – Василий Тропинин, руски художник, портретист (* 1776 г.) 23 май – Огюстен Луи Коши, френски математик 21 юни – Луи Жак Тенар, френски химик 16 юли – Пиер-Жан дьо Беранже, френски поет 29 юли – Шарл Люсиен Бонапарт, френски зоолог 5 септември – Огюст Конт, френски философ 26 ноември – Йозеф фон Айхендорф, немски поет и драматург Вижте също: календара за тази година


text: Събития Георги Раковски създава първия план за освобождението на България от османска власт. 14 януари – Френският император Наполеон III успява да избегне опита за убийството му. 25 януари – „Сватбеният марш“ на Феликс Менделсон придобива известност след като е изпълнен на сватбата на дъщерята на английската кралица Виктория, Виктория, и пруския принц Фридрих. 30 март – Хаймън Липман патентова молив с прикрепена към него гумичка. 11 май – Минесота става 32-рият американски щат. 3 август – Джон Хенинг Спик, английски пътешественик и изследовател, открива най-голямото африканско езеро Виктория. 11 август – За пръв път е изкачена планината Айгер в Алпите. 30 септември – Силно земетресение нанася значителни щети в София. 24 ноември – Васил Левски приема монашеството под името Игнатий. Родени Марко Тотев, български общественик Никифор Никифоров, български офицер Трайко Китанчев, български революционер Тодор Иванчов, български политик Богдан Прошек, чешки предприемач Въндо Гьошев, български революционер Георги Кондолов, български революционер Георги Паунчев, български просветен деец 7 януари – Елиезер Бен Йехуда, отговорна за възраждането на иврита 25 януари – Симеон Ванков, български офицер и руски генерал († 1937 г.) 10 януари – Хайнрих Циле, немски илюстратор и фотограф 28 януари – Стоян Данев, български политик 6 февруари – Христофор Хесапчиев, български военен деец, дипломат и учен 8 февруари – Херман Шкорпил, чешко-български археолог 21 февруари – Олдфийлд Томас, британски зоолог 1 март – Георг Зимел, немски социолог и философ 1 март – Васил Данаджиев, български офицер 10 март – Кокихи Микимото, японски изследовател и ловец на перли 10 март – Георги Иванов, български военен деец 18 март – Рудолф Дизел, изобретател 20 март – Стефан Караджов, български икономист 23 март – Лудвиг Квиде, германски политик 15 април – Емил Дюркем, френски социолог 20 април – Георги Мечконев, български военен деец 23 април – Макс Планк, немски физик и създател на квантовата механика 24 април – Никифор Никифоров, български офицер (12 април стар стил) 13 май – Димитър Бръзицов, български публицист 16 юни – крал Густав V, владетел на Швеция 19 юли – Пантелей Ценов, български военен деец 1 август – Ханс Рот, композитор 6 август – Симеон Янков, български военен деец 10 август – Георги Тодоров, български военен деец 16 август – Атила Зафиров, български военен деец 27 август – Джузепе Пеано, италиански математик 10 септември – Иван Цончев, български военен и революционер 29 септември – Вела Благоева, българска социалистка 3 октомври – Елеонора Дузе, италианска актриса 5 октомври – Хайнрих фон Батенберг, германски принц 15 октомври – Гонбей Ямамото, японски политик и военен деец 19 октомври – Жорж Албер Буланже, британски зоолог 19 октомври – Ваклин Церковски, български военен лекар 26 октомври – Станимир Станимиров, български просветен деец 27 октомври – Теодор Рузвелт, 26-и президент на САЩ (1901 – 1909) 27 октомври – Валдемар Датски, датски принц 2 ноември – Димитър Петков, български политик 20 ноември – Селма Лагерльоф, шведска писателка и Нобелов лауреат за литература (1909 г.) 22 декември – Джакомо Пучини, италиански оперен композитор 24 декември – Христо Попконстантинов, български писател 25 декември – Никола Бочев, български военен деец Починали 3 януари – Анри Дарси, френски инженер 5 януари – Йозеф Радецки, австрийски офицер 7 април – Антон Диабели, австрийски композитор 28 април – Йоханес Петер Мюлер, германски физиолог 3 юни – Юлиус Ройбке, немски композитор и пианист 10 юни – Робърт Браун, шотландски ботаник 11 юни – Клеменс фон Метерних, австрийски политик 15 юли – Александър Иванов, руски художник 12 октомври – Андо Хирошиге, японски художник 29 ноември – Константин Фотинов, български книжовник и просветител 8 декември – Райно Попович, български книжовник Вижте също: календара за тази година


text: Събития 1 март – Експедицията на английския полярен изследовател Френсис Макклинток достига северния магнитен полюс. 24 ноември – Британският естествоизпитател Чарлз Дарвин публикува Произход на видовете – научен труд, според който организмите постепенно еволюират с помощта на естествения отбор. Създаден е първият акумулатор. Създадена е първата българска гимназия в Болград, Румъния (днес в Украйна). Родени Димитър Яблански, български политик Димитър Папрадишки, български иконописец Мирче Ацев, български революционер Мито Орозов, български предприемач Никола Димков, български общественик Стефан Ильев, български военен деец Стефан Михайляну, румънски публицист 11 януари – Джордж Кързън, английски политик 27 януари – Павел Милюков, руски политик 19 февруари – Сванте Август Арениус, шведски химик 20 февруари – Георги Марчин, български военен деец 25 февруари – Васил Кутинчев, български военен деец 1 март – Георги Янков, български военен деец 3 март – Бончо Боев, български икономист 16 март – Александър Попов, руски учен 25 март – Анастас Бендерев, български военен деец 27 март – Теодор Теодоров, български политик 29 март – Янко Драганов, Български офицер 3 април – Александру Авереску, румънски политик 8 април – Едмунд Хусерл, немски философ 10 април – Павел Христов, български военен деец 13 април – Веранъс Алва Мур, американски бактериолог и патолог 23 април – Никола Желявски, български военен деец 1 май – Никола Рибаров, български военен деец 2 май – Джеръм К. Джеръм, английски писател 15 май – Карел Шкорпил, чешко-български археолог 22 май – Артър Конан Дойл, британски писател 6 юли – Вернер фон Хейденстам, шведски писател и поет 7 юли – Бончо Балабанов, български военен деец 22 юли – Георги Абаджиев, български офицер 4 август – Кнут Хамсун, норвежки писател 15 август – Христо Паков, български военен деец 29 август – Аврам Аврамов, български военен деец 7 септември – Петър Марков, български военен деец 9 септември – Стефан Николов, български офицер и революционер 14 септември – Добри Петков, български политик 16 септември – Панайот Бърнев, български военен деец 17 септември – Панайот Пеев, български военен деец 20 септември – Никола Начов, български академик 24 септември – Радко Димитриев, български генерал 26 септември – Луи Мажорел, френски декоратор и мебелист 11 октомври – Божидар Прокич, сръбски историк 14 октомври – Димитър Вълнаров, български военен деец 14 октомври – Христо Петрунов, български военен деец 18 октомври – Анри Бергсон, френски философ 20 октомври – Георги Рафаилович, духовник и книжовник 27 октомври – Александър Теодоров-Балан, Български учен, първи ректор на СУ 7 ноември – Димитър Тончев, български политик (26 октомври стар стил) 2 декември – Жорж Сьора, френски художник 9 декември – Тодор Йончев, български учител 12 декември – Васил Делов, български военен деец 15 декември – Людвик Заменхоф, Полски лекар, създател на Есперанто 18 декември – Стефан Тошев, български военен деец Починали Макрий Негриев, дърворезбар и зограф от Дебърската художествена школа Тодор Мирчов, копривщенски благодетел 23 февруари – Зигмунт Крашински, полски поет и драматург 16 април – Алексис дьо Токвил, политолог 5 май – Петер Густав Льожон Дирихле, немски математик 6 май – Александър фон Хумболт, немски естественик 23 юни – Мария Павловна, Велика херцогиня на Сакс-Ваймар-Айзенах 23 юли – Марселин Деборд-Валмор, френска поетеса 1 август – Стефан Богориди, османски държавник 15 септември – Айзъмбард Кингдъм Брънел, британски инженер 15 септември – Изъмбард Кингдъм Брунел, британски инженер 28 ноември – Уошингтън Ървинг, американски писател 2 декември – Джон Браун, американски аболиционист 16 декември – Вилхелм Грим, немски питател Вижте също: календара за тази година


text: Събития 6 ноември – Ейбрахам Линкълн става 16-ият президент на САЩ. Родени ? – Лазар Паяков, български икономист и политик Анастасия Обретенова, Герасим Струмишки, български духовник Илия Георгов, български политик Кочо Мавродиев, български просветен деец Кръстьо Захариев, български революционер Христо Тодоров, български политик Продан Тишков – Чардафон, български революционер 3 януари – Такааки Като, Министър-председател на Япония 7 януари – Емануил Манолов, български композитор († 1902) 19 януари – Стефан Белов, български военен деец († 1931) 29 януари – Антон Чехов, руски драматург и писател 1 февруари – Густав Вайганд, 13 февруари – Стоян Брънчев, български лесовъд 26 февруари – Порфирий Бахметиев, руски физик и биолог 13 април – Джеймс Енсор, белгийски художник 15 април – Иван Фичев, български военен деец 2 май – Теодор Херцел, австрийски ционист 9 май – Джеймс Матю Бари, шотландски писател и журналист († 1937) 21 май – Вилем Ейнтховен, нидерландски физиолог 23 май – Ярослав Вешин, чешки художник, творил в България († 1915) 29 май – Исак Албенис, испански композитор 2 юли – Иван Бобев, български военен деец († 1885) 5 юли – Робърт Бейкън, американски държавник и дипломат 7 юли – Густав Малер, наставка= 20 юли – Димитър Перниклийски, български военен деец 24 юли – Алфонс Муха, чешки живописец и дизайнер 12 август – Клара Хитлер, майка на Адолф Хитлер 12 август – Владимир Серафимов, 20 август – Реймон Поанкаре, Френски президент 22 август – Паул Нипков, германски инженер 27 август – Карл Антон Ларсен, норвежки изследовател 30 август – Исак Левитан, руски художник († 1900) 6 септември – Джейн Адамс, американска общественичка 6 септември – Лорентзос Мавилис, гръцки поет 13 септември – Джон Пършинг, американски генерал 14 септември – Димитър Гешов, български военен деец († 1922) 24 септември – Янко Сакъзов, Български политик, социалдемократ († 1941) 18 октомври – Александър Ростковски, руски дипломат 28 октомври – Кано Джигоро, създател на джудото и спортен деец († 1938) 3 ноември – Фредерик Октавиус Пикард-Кеймбридж, английски арахнолог, илюстратор, натуралист 6 ноември – Игнаци Падеревски, полски пианист и композитор 23 ноември – Хялмар Брантинг, шведски политик 23 ноември – Карл Ялмар Брантинг, шведски политик 18 декември – Едуард Макдауъл, американски композитор и пианист († 1908) Починали Йосиф Строителя, игумен на Рилския манастир 6 януари – Уилям Лийк, британски топограф и историк 27 януари – Янош Бояй, унгарски математик 14 април – Едуард Фридрих Еверсман, германски зоолог 15 август – Анна Фьодоровна, велика руска княгиня 21 септември – Артур Шопенхауер, немски философ 26 септември – Милош Обренович, княз на Сърбия 9 октомври – Димитър Зограф, български иконописец Вижте също: календара за тази година


text: Събития В Загреб е издаден сборникът „Български народни песни“ на братя Миладинови. 8 февруари – Основани са Конфедералните американски щати. 3 март (нов стил) – Руският император Александър II издава „Манифест“ за отмяна на крепостното право в Русия. 17 март – Виктор Емануил II е провъзгласен за крал на обединена Италия. 12 април – Начало на Гражданската война в САЩ. 25 ноември – Георги Раковски изготвя Втори план за освобождение на България. Родени Харитон Генадиев, български журналист 6 януари – Виктор Орта, белгийски архитект 8 януари – Димитър Кирков, български военен деец 18 януари – Григор Грънчаров, български военен деец 22 януари – Костадин Халачев, български военен деец 10 февруари, ген. Тодор Кантарджиев, български офицер 15 февруари – Димитър Каданов, военен деец 26 февруари – цар Фердинанд I 27 февруари – Рудолф Щайнер, австрийски философ и учен 2 март – ген. Никола Иванов, български офицер 3 март – ген. Рачо Петров, български офицер и политик 27 април – ген. Климент Бояджиев, български офицер (15 април стар стил) 6 май – Рабиндранат Тагор, индийски писател и философ 22 юни – Йеротей Сирманов, български военен деец 6 юли – Радой Сираков, български военен деец 26 юли – Важа-Пшавела, грузински поет 17 август – Робер дьо Бурбулон, френски благородник 30 август – Чарлс Хемлин, американски юрист 23 септември – Роберт Бош, немски индустриалец и общественик 24 септември – Франц Йосиф фон Батенберг, 10 октомври – Фритьоф Нансен, норвежки изследовател, лауреат на Нобелова награда за мир през 1922 г. († (1930 г.) 17 октомври – Андрей Рябушкин, руски художник, исторически живописец 2 ноември – Вичо Диков, български военен деец 15 ноември – Петър Тантилов, български военен деец 15 ноември – Стефан Кисов, български военен деец 5 декември – Константин Коровин, руски художник 8 декември – Аристид Майол, 24 декември – Иван Хаджиниколов, български революционер Починали 16 март – Виктория фон Сакс-Кобург-Заалфелд, херцогиня на Кент 10 април – Едуар Менетрие, френски зоолог 16 май – Иван Денкоглу, български просветен деец и предприемач 18 юни – Итън Ходжкинсън, английски инженер 25 юни – Абдул Меджид, Султан на Османската империя 26 юни – Павел Шафарик, словашки филолог 14 декември – Алберт фон Сакс-Кобург-Гота, съпруг на кралица Виктория Вижте също: календара за тази година


text: Събития Николаус Ото създава първият четиритактов двигател. Васил Левски заминава за Сърбия, където се записва в легията на Раковски. Родени Вилхелм Вайнберг, германски генетик Димитриос Калапотакис, гръцки журналист Димитър Ризов, български революционер и дипломат Тома Радовски, български революционер и районен войвода на ВМРО Йожен Гаяр, френски дизайнер и архитект 7 януари – Иван Георгов, български философ 23 януари – Давид Хилберт, немски математик 16 февруари – Юрдан Иванов, български журналист 5 март – Зигберт Тараш, немски шахматист 7 март – Лукан Хашнов, български инженер 15 март – Асен Петров, български хирург, учен и преподавател († 1920 г.) 15 март – Православ Тенев, български военен деец 28 март – Аристид Бриан, Френски политик 1 април – Антон Митов, български художник 2 април – Никълъс Мъри Бътлър, американски дипломат 14 април – Коста Шахов, български общественик 14 април – Пьотър Столипин, министър-председател на Русия († 1911 г.) 23 май – Херман Обрист, швейцарски художник 7 юни – Филип Ленард, унгарски физик 20 юни – Марко Лерински, български революционер и войвода 22 юни – Иван Шишманов, български филолог 13 юли – Петър Гудев, български политик 14 юли – Густав Климт, австрийски художник 14 юли – Вълко Василев, български военен деец 18 юли – Николай Юденич, 26 юли – Васил Кънчов, български учен 1 август – Иван Пашинов, български военен деец 21 август – Емилио Салгари, италиански писател 22 август – Клод Дебюси, френски композитор 25 август – Луи Барту, френски политик 29 август – Морис Метерлинк, белгийски писател 11 септември – О. Хенри, американски писател 20 септември – Арнолдо Дзоки, италиански скулптор 12 октомври – Теодор Бовери, немски биолог 15 ноември – Герхарт Хауптман, немски драматург и Нобелов лауреат за литература 17 ноември – Георги Бошнаков, български военен деец 12 декември – Христо Славейков, български политик 26 декември – Александър Амфитеатров, руски писател Починали Стаматиос Клеантис, гръцки архитект Шарл Дезорм, френски физик и химик 7 януари – Константин Миладинов, български поет и фолклорист 10 януари – Самюъл Колт, Американски оръжеен конструктор 11 януари – Димитър Миладинов, български фолклорист 3 февруари – Жан-Батист Био, френски физик 13 февруари – Леополд Шефер, германски писател 3 април – Джеймс Кларк Рос, британски полярен изследовател 2 май – Йосиф Волф, немски мисионер 6 май – Хенри Дейвид Торо, американски писател 25 май г. – Йохан Нестрой, австрийски драматург (* 1801 г.) 20 юли – Йохан Готлиб Ньоремберг, германски физик 13 ноември – Лудвиг Уланд, немски поет и езиковед Вижте също календара за тази година


text: Събития 9 януари – Откриването на първото в света метро, Лондон, Великобритания. 21 май – учредяване на Генералната конференция на Църквата на адвентистите от седмия ден в Батъл Крийк, САЩ. 15 юни – Излиза брой 1 на в. Гайда, редактор на който е П. Р. Славейков. 1 юли – 3 юли – Битка при Гетисбърг, Пенсилвания от Американската гражданска война Родени Анри ван де Велде, белгийски архитект и дизайнер Гаврил Занетов, български юрист Георги Христович, български зоолог Коте Христов, гръцки андартски капитан Михаил Амиорков, български военен деец Михаил Кънчев, политик Михал Иванов Кънчев, политик Петър Зъбов, български юрист Цветан Радославов, български учител 1 януари – Пиер дьо Кубертен, френски общественик 12 януари – Беньо Цонев, български езиковед 12 януари – Свами Вивекананда, Индийски гуру 13 януари – Алеко Константинов, български писател 14 януари – Любомир Милетич, български филолог 17 януари – Константин Станиславски, руски театрален актьор, режисьор, педагог и теоретик 20 февруари – Иван Петров, български военен деец 24 февруари – Франц фон Щук, немски художник 28 февруари/12 март – Владимир Вернадски, руски естествоизпитател 4 март – Реджиналд Инъс Поукък, британски зоолог 12 март – Габриеле д'Анунцио, италиански писател 20 март – Васил Аврамов, български юрист 25 април – Арно Холц, немски поет и драматург 29 април – Константинос Кавафис, гръцки поет 17 май – Чарлз Робърт Ашби, английски архитект, дизайнер и предприемач 21 май – Димитър Станчов, български дипломат 25 май – Хайнрих Рикерт, немски философ 6 юли – Реджиналд Маккена, британски политик 19 юли – Херман Бар, австрийски писател († 1934 г.) 30 юли – Хенри Форд, автомобилен производител и откривател 31 август – Сергей Прокудин-Горски, руски фотограф 13 септември – Артър Хендерсън, британски политик 14 септември – Стою Брадистилов, български военен деец 15 септември – Атанас Назлъмов, български военен деец 17 септември – Виго Стукенберг, датски писател 21 септември – Джон Бъни, американски комик и актьор 28 септември – Никола Бобчев, български филолог 16 октомври – Остин Чембърлейн, британски политик 23 октомври – Пантелей Киселов, български военен деец 11 ноември – Пол Синяк, френски художник 18 ноември – Рихард Демел, немски поет, драматург и романист 6 декември – Чарлс Мартин Хол, американски инженер 7 декември – Пиетро Маскани, италиански композитор 12 декември – Едвард Мунк, норвежки художник 14 декември – Петко Цъклев, български военен деец 18 декември – Франц Фердинанд, ерцхерцог на Австрия 24 декември – Христо Станишев, български инженер и политик Починали 13 януари – Козма Прутков, измислен руски писател 23 април – Никола Богориди, османски политик 10 май – Томас Стоунуол Джаксън, генерал от Армията на Конфедерацията по време на Американската гражданска война 13 август – Йожен Дьолакроа, френски художник 28 август – Айлхард Мичерлих, немски химик 17 септември – Алфред дьо Вини, френски писател 13 ноември – Сава Филаретов, 24 декември – Уилям Мейкпийс Такъри, британски писател Вижте също Kалендара за тази година Източници


text: Събития 22 август Първа Женевска конвенция. Официално учредяване на Червения кръст. Джеймс Кларк Максуел обединява уравненията на електромагнетизма. Д-р Лонг започва издаването на илюстрованото месечно списание „Зорница“. Създава се първият Интернационал. Родени Никодим Тивериополски, български духовник Саид Найдени, албански възрожденец Уилям Милър, британски историк Цено Марков, сърбомански войвода 7 февруари – Киро Узунов, български революционер 23 февруари – Кръстю Златарев, български военен деец 16 март – Михаил Такев, български политик 9 април – Арчибалд Нокс, британски дизайнер 10 април – Ойген д'Албер, немски композитор и пианист 15 април – Георги Райков, български учител и революционер 21 април – Макс Вебер, немски политикономист и социолог 11 май – Етел Лилиан Войнич, британска писателка 15 май – Захария Шумлянска, българска просветна деятелка 27 май – Анте Трумбич, хърватски политик 12 юни – Стоян Загорски, български военен деец 10 юли – Асен Пападопов, български военен деец 11 юли – Петър Дънов, български духовен учител 18 юли – Рикарда Хух, немска поетеса и романистка 20 юли – Ерик Аксел Карлфелт, шведски поет 23 юли – Аполинарио Мабини, филипински идеолог 24 юли – Франк Ведекинд, немски писател († 1918 г.) 16 август – Фердинанд Шилър, британски философ 23 август – Елевтериос Венизелос, гръцки политик 1 септември – Александър Танев, български военен деец 14 септември – Робърт Сесил, английски политик 29 септември – Мигел де Унамуно, испански философ 2 октомври – Петко Момчилов, български архитект 8 октомври – Бранислав Нушич, сръбски писател и драматург 25 октомври – Евтим Дабев, български политик 1 ноември – Елизавета Фьодоровна, велика руска княгиня 4 ноември – Георги Колушки, български химик 11 ноември – Алфред Херман Фрид, австрийски журналист 11 ноември – Морис Льоблан, френски писател 21 ноември – Петър Лолов, български военен деец 24 ноември – Анри дьо Тулуз-Лотрек, френски художник 6 декември – Пенчо Райков, български химик 8 декември – Камий Клодел, френска скулпторка 18 декември – Сава Савов, български офицер Починали Уилям Мартин, британски зоолог 13 януари – Стивън Фостър, американски композитор 28 януари – Беноа Пол Емил Клапейрон, френски физик 7 февруари – Вук Караджич, реформатор на сръбския език 16 май – Натаниел Хоторн, американски писател 8 декември – Джордж Бул, математик и философ Вижте също: календара за тази година


text: Събития 1864 – 1866 11 април – Конфедерацията обявява своята капитулация, с което се слага край на Американската гражданска война. Родени ? – Пере Тошев, български революционер ? – Тодор Кръстев, български политик Анна Кандиларова, българска просветна деятелка Дончо Златков, български революционер Никола Митрев, български революционер Серафим Боянов, български просветен деец 6 януари – Никола Жеков, военен деец 25 януари – Елизавета Маврикиевна, Велика руска княгиня 26 януари – Сабино Арана Гойри, испански и баски писател и политик 13 февруари – Тодор Влайков, български писател, общественик и политик 18 февруари – ген. л-т Калин Найденов, български военен и държавен деец 19 февруари – Свен Хедин, шведски изследовател 25 февруари – Андраник Озанян, арменски генерал 27 февруари – Жак Мизес, немски шахматист 17 март – Габриел Нарутович, първи Президент на Полша 15 април – Янаки Паскалев, български революционер 18 април – Йохана Лойзингер, графиня Хартенау 26 април – Аксели Гален-Калела, финландски художник 25 май – Джон Мот, американски теолог 3 юни – Джордж V, британски монарх 13 юни – Уилям Бътлър Йейтс, ирландски поет и драматург 29 юни – Петко Клисуров, български художник 24 юли – Стефан Богданов, български военен деец 26 юли – Филип Шайдеман, немски политик, канцлер на Ваймарската република 15 август – Микао Усуи, основател на Рейки 24 август – Фердинанд I, румънски крал 27 август – Чарлс Дос, американски политик 19 септември – Тодор Митов, български военен деец 23 септември – Сюзан Валодон, френска художничка 30 септември – Лусиен Леви-Дурмер, френски художник и грънчар 11 октомври – Йован Цвиич, сръбски географ и учен 24 октомври – Григор Кюркчиев, български военен деец 26 октомври – Генко Мархолев, български военен деец 31 октомври – Уилфрид Войнич, американски антиквар 17 ноември – Луи Айер, български педагог 8 декември – Ян Сибелиус, финландски композитор 12 декември – Антон Кецкаров, български просветен деец и революционер 30 декември – Ръдиард Киплинг, британски поет и писател Починали ? – Добри Желязков, български предприемач Авксентий Велешки, български духовник 19 януари – Пиер-Жозеф Прудон, Френски философ – анархист 1 март – Анна Павловна, кралица на Нидерландия 1 април – Джудита Паста, италианска оперна певица 15 април – Ейбрахам Линкълн, президент на САЩ 18 септември – Кристиан Юлиус Де Меза, датски генерал 1 ноември – Джон Линдли, английски ботаник 10 декември – Леополд I, крал на белгийците Вижте също: календара за тази година


text: Събития Първата железопътна линия в България Русе-Варна. Родени Ангел Нейков, български революционер Афанасий Селишчев, руски славист Мицо Врански, български революционер Никола Апостолов, български политик Шенка Попова, българска актриса 6 януари – Алексей Апостол, финландски диригент 13 януари – Георги Иванович Гурджиев, философ-мистик 15 януари – Натан Сьодерблум, шведски теолог 25 януари – Емил Вандервелд, белгийски политик 29 януари – Ромен Ролан, френски писател 31 януари/13 февруари – Лев Шестов, руски философ 5 февруари – Рейджиро Вакацуки, министър-председател на Япония 6 февруари – Стефан Ватев, български лекар 7 февруари – Иван Стойков, български военен деец 21 февруари – Август фон Васерман, немски бактериолог 1 май – Борис Пожаров, български актьор 1 март – Стоян Пушкаров, български военен деец 4 април – Петър Абрашев, български юрист 7 април – Ани Виванти, италианска писателка и поетеса 16 април – Руси Коджаманов, български композитор, диригент и музикален педагог 27 април – Пенчо Славейков, български поет 10 май – Леон Бакст, руски художник 31 май – Кръстьо Кръстев, български литературен критик и писател 16 юни – Германос Каравангелис, костурски митрополит 20 юни – Борис Шатц, литовски скулптор 20 юни – Иван Бончев, български военен деец 26 юни – Джордж Хърбърт Карнарвън, британски археолог 14 юли – Милица Николаевна, Велика руска княгиня 25 юли – Михаил Попруженко, български славист 28 юли – Беатрикс Потър, английска писателка и илюстраторка 6 август – Георги Бончев, български геолог 7 август – Йордан Митрев, български лесовъд 12 август – Хасинто Бенавенте, испански драматург 16 август – Иван Бацаров, български лекар и военен деец 29 август – Херман Льонс, немски писател 29 август – Иван Дорев, български просветен деец и историк 21 септември – Хърбърт Уелс, британски писател 21 септември – Шарл Никол, френски бактериолог 12 октомври – Рамзи Макдоналд, британски политик 12 ноември – Сун Ятсен, китайски политик 14 ноември – Васил Златарски, български историк 15 ноември – Стефан Данаджиев, български лекар 17 ноември – Стефан Тасев, български военен деец 12 декември – Алфред Вернер, немски химик 16 декември – Василий Кандински, руски художник 19 декември – Андрей Ляпчев, български политик Починали 20 юни – Бернхард Риман, немски математик 25 юни – Александер фон Нордман, финландски зоолог 7 октомври – Робърт Стоктън, Вижте също календара за тази година


text: Събития Алфред Нобел създава динамита. Жозеф Моние създава стоманобетона. САЩ купува Аляска от Русия В България са изпратени първите чети начело с Панайот Хитов и Филип Тотю. Родени Уилям Флин, американски полицай Йордан Миланов, български архитект Джон Петри, шотландски футболист Недко Каблешков, български общественик януари – Антон Димитров, български революционер и общественик 8 януари – Емили Грийн Болч, американска писателка 29 януари – Висенте Бласко Ибанес, испански писател и политик 23 февруари – Александър Протогеров, български офицер 27 февруари – Джордж Мийд, американски философ 27 февруари – Жеко Спиридонов, български скулптор 10 март – Ектор Гимар, френски архитект и дизайнер 20 март – Лазар Ванков, български геолог 4 април – Андрей Тошев, български политик 3 май – Александър Малинов, български политик 7 май – Владислав Реймонт, полски писател 15 май – Асен Николов, български военен деец 27 май – Арнолд Бенет, английски писател и критик 4 юни – Карл Густав Манерхейм, финландски офицер и политик 8 юни – Франк Лойд Райт, американски архитект 28 юни – Луиджи Пирандело, италиански писател, драматург 5 юли – Тодор Чипев, български издател 24 юли – Лука Иванов, български офицер и революционер 24 юли – Михаил Сапунаров, български военен деец 27 юли – Енрике Гранадос, испански композитор 29 юли – Бертхолд Опенхайм, равин († 1942) 14 август – Джон Голсуърти, британски писател 15 август – Георги Кирков, български политик 27 август – Марин Василев, български скулптор 28 септември – Никола Писаров, български военен деец 30 септември – Константин Жостов, български военен деец 7 ноември – Мария Кюри, полска физичка († 1934) 12 ноември – Стефан Нерезов, български военен деец 5 декември – Йозеф Пилсудски, полски маршал 13 декември – Кристиан Биркеланд, норвежки физик 22 декември – Йозеф Мария Олбрих, австрийски архитект 24 декември – Манол Иванов, български филолог Починали 13 януари – Виктор Кузен, френски философ 25 март – Фридлиб Рунге, немски химик и професор 22 април – Александър Петров, руски шахматист 8 август – Мария-Тереза Австрийска, кралица на Двете Сицилии 28 ноември – Джон Слоут, американски офицер 31 август – Шарл Бодлер, френски поет 9 октомври – Георги Сава Раковски, български революционер и книжовник 9 октомври – Георги Раковски, български революционер 23 октомври – Франц Боп, немски езиковед Вижте също: календара за тази година


text: Събития На 6 срещу 7 юли четата на Хаджи Димитър и Стефан Караджа преминава Дунав Родени Георги Капчев, български революционер († 1936) Гичин Фунакоши, карате майстор Динузулу, зулуски цар Екатерина Златарева, българска артистка († 1927) Кръстю Гермов, български революционер, късен македонист Сатар Хан, ирански политик Питу Гули, български революционер († 1903) 15 януари – Евтим Спространов, български просветен и обществен деец († 1931) 18 януари – Кантаро Судзуки, Министър-председател на Япония († 1948) 29 януари – Александър Бърнев, български военен деец († 1922) 12 февруари – Димитър Добрев, Български морски офицер († 1944) 15 февруари – Никола Благоев, български историк († 1944) 22 февруари – Мелетий Велешки, български духовник († 1924) 16 март – Максим Горки, руски писател († 1936) 18 март – Вилхелм Щекел, австрийски лекар и психоаналитик († 1940) 26 март – Фуад I, Крал на Египет († 1936) 30 март – Коломан Мозер, австрийски художник, декоратор и дизайнер († 1918) 1 април – Едмон Ростан, френски драматург 5 април – Анастас Иширков, български учен, географ и етнограф 14 април – Георги Белев, български революционер и просветен деец 20 април – Тома Давидов, български офицер и революционер 27 април – Антон Шипков, български военен и революционер 27 април – Петър Нойков, 28 май – Панайот Сантурджиев, български военен деец († 1962) 29 май – Абдул Меджид II, османски халиф 6 юни – Робърт Скот, английски изследовател 7 юни – Чарлз Рене Макинтош, британски архитект 7 юни – Чарлз Рени Макинтош, британски архитект 12 юни – Янко Забунов, 16 юни – Иван Табаков, военен деец 18 юни – Миклош Хорти, държавен глава на Унгария († 1957) 27 юни – Иван Аврамов, български военен деец 12 юли – Стефан Георге, немски поет и есеист 16 юли – Христо Чернопеев, български революционер († 1915) 21 юли – Константинос I, гръцки крал 27 юли – Стефан Азманов, български военен деец 14 август – Петър Попарсов, български революционер и общественик 17 август – Едуард Абрамовски, полски учен 20 август – Димитър Жостов, български офицер († 1935) 23 август – Пол Отле, белгийски библиограф 8 септември – Мара Белчева, българска поетеса († 1937) 8 септември – Велизар Лазаров, български военен деец и спортен функционер 14 септември – Иван Пожарлиев, български военен 21 септември – Борис Михайлов, български художник († 1921) 11 октомври – Хараламби Луков, български военен и революционер 14 октомври – Миленко Балкански, български военен деец 8 ноември – Феликс Хаусдорф, немски математик 1 декември – Никола Генадиев, български политик 8 декември – Николай Богданов-Белски, руски художник († 1945 г.) 9 декември – Фриц Хабер, немски химик 23 декември – Анастасия Петрович Негошина, Велика руска княгиня († 1935) 24 декември – Емануел Ласкер, немски шахматист и световен шампион по шах (1894 – 1920) Починали Мсуати II, крал на Свазиленд 28 януари – Адалберт Щифтер, австрийски писател и художник (* 1805 г.) 11 февруари – Леон Фуко, френски физик 13 април – Теодрос II, император на Етиопия 18 юли – Хаджи Димитър, български революционер 18 юли – Спиро Джеров, български революционер 31 юли – Стефан Караджа, български войвода и национален герой 26 септември – Аугуст Мьобиус, немски математик и астроном 13 ноември – Джоакино Росини, италиански композитор 6 декември – Август Шлайхер, германски езиковед Вижте също: календара за тази година


text: Събития Любен Каравелов застанал начело на БРЦК. Васил Левски създал мрежа от комитети в страната и подготвил българите за въстание. 4 март – Започва издаването на българския вестник „Право“. 28 март – Започва издаването на османския вестник „Солун“. 6 декември – Провежда се Народният събор в Гайтаниново. Родени Апостол войвода, Ениджевардарското слънце Александър Чакъров, български революционер Васил Главинов, политически деец Георги Трайчев, български просветен деец и революционер Григор Христов, български просветен деец и революционер Иван Топчев, български военен и революционер Константинос Мазаракис, гръцки военен и революционер Петър Ценов, български учител и общественик Стефан Дедов, македонски журналист Тодор Лазаров, български революционер 22 януари – Григорий Распутин, руски мистик 11 февруари – Елзе Ласкер-Шюлер, немска поетеса и романистка 26 февруари – Уилям Тарн, британски историк 15 март – Велко Думев, български революционер 18 март – Невил Чембърлейн, Министър-председател на Великобритания 23 март – Калуст Гулбенкян, британски предприемач 10 април – Георги Баласчев, български историк и археолог 11 април – Густав Вигеланд, норвежки скулптор 14 май – Никола Мушмов, български нумизмат и музеолог 24 юли – Юлиус Дорпмюлер, немски политик 27 юли – Иван Марков, български военен деец 23 август – Едгар Ли Мастърс, американски поет 31 август – Константин Кирков, български военен деец 3 септември – Фриц Прегл, австрийски химик 3 септември – Фриц Прегъл, австрийски химик 15 септември – Юрдан Стоянов, български военен и революционер 17 септември – Кристиян Лоус Ланге, норвежки дипломат 17 септември – Антон Бузуков, български военен и революционер 17 септември – Кристиан Лоус Ланге, норвежки дипломат 23 септември – Христо Бурмов, български военен деец 26 септември – Иван Нелчинов, български революционер 2 октомври – Махатма Ганди, индийски политик 18 октомври – Сребрен Поппетров, български революционер и политик 28 октомври – Цанко Церковски, български писател и политик 3 ноември – Васил Златаров, български авиатор 11 ноември – Виктор Емануил III, крал на Италия 13 ноември – Димитър Драгиев, български политик 22 ноември – Андре Жид, френски писател 3 декември – Слободан Йованович, сръбски политик, държавник и историк (стар стил – 21 ноември) 7 декември – Стефан Славчев, български военен деец 16 декември – Христо Татарчев, български революционер 31 декември – Анри Матис, френски художник Починали Ботьо Петков, български възрожденски учител Тихо Обретенов, български занаятчия 17 януари – Александър Даргомижки, руски композитор 19 януари – Карл фон Райхенбах, германски химик 8 март – Ектор Берлиоз, френски композитор 28 май – Ернст Вилхелм Хенгстенберг, немски духовник и теолог 16 юни – Чарлз Стърт, английски пътешественик 22 юли – Джон Огъстъс Рьоблинг, американски инженер 13 август – Адолф Ниел, френски генерал и маршал на Франция 11 септември – Томас Греъм, британски химик 23 септември – Йохан Георг фон Хан, австрийски дипломат и учен 8 октомври – Франклин Пиърс, 14-и президент на САЩ 12 октомври – Пьотър Анжу, руски адмирал 10 ноември – Джон Уул, Американски генерал 8 декември – Иван Момчилов, български просветител Литературата през 1869 Нови книги Война и мир от Лев Толстой Вижте също календара за тази година


text: Събития 3 януари – Започва строителството на Бруклинския мост в Ню Йорк. 27 февруари – Със султански ферман е учредена Българската екзархия. 19 юли – Избухва Френско-пруската война Германският археолог Хайнрих Шлиман започва разкопки в района на Чанаккале, Турция в търсене на Омировата Троя. Родени Арсо Локвички, български революционер Георги Тренев, български военен и революционер Джосая Спър, американски геолог и изследовател Димитър Ляпов, български революционер и публицист Тома Баялцалиев, български революционер Тугомир Алаупович, хърватски писател Фотий Пайотас, гръцки духовник 1 януари – Йосиф Великотърновски, български духовник 17 януари – Мария-Луиза Бурбон-Пармска, италианска принцеса и българска княгиня 25 януари – Жак Грюбер, френски художник и витражист 30 януари – Стефан Бончев, български геолог 31 януари – Ангел Букорещлиев, български композитор 7 февруари – Алфред Адлер, австрийски психолог 10 февруари – Стоян Аргиров, Български учен – филолог и създател на библиотечното дело 24 февруари – Теодор Гълъбов, български стенограф 5 март – Роза Люксембург, германски политик и икономист 9 март – Христо Чаракчиев, български военен деец 20 март – Паул фон Летов-Форбек, немски офицер 29 март – Павлос Мелас, гръцки военен и революционер 30 март – Иван Кепов, български учен 8 април – Анастас Лозанчев, български революционер 10 април – Владимир Ленин, руски революционер (нов стил 22 април) 30 април – Франц Лехар, унгарски композитор 1 май – Тома Пожарлиев, български революционер 21 май – Тодор Марков, български военен деец 6 юни – Ганчо Ценов, български историк 25 юни – Хари Оберхолсер, американски орнитолог 25 юли – Максфийлд Периш, американски художник 2 август – Константин Живков, български военен деец 7 август – Густав Круп фон Болен унд Халбах, немски индустриалец 18 август – Лавър Корнилов, Руски генерал 23 август – Йордан Пиперката, Български революционер 30 август – Александра Георгиевна, велика руска княгиня 7 септември – Александър Куприн, руски писател 23 септември – Крум Прокопов, български революционер 10 октомври – Иван Бунин, руски писател 21 ноември – Зигфрид Едстрьом, шведски предприемач 15 декември – Йозеф Хофман, австрийски архитект 15 декември – Рафаел Камхи, български революционер 31 декември – Мбах Гото, индонезийски дълголетник († 2017 г.) Починали Константин Павлов, български революционер 23 февруари – Ансън Бърлингейм, американски политик 16 април – Мария-Каролина от Двете Сицилии, херцогиня дьо Бери 9 юни – Чарлз Дикенс, английски писател 8 юли – Георгиос Ласанис, 22 юли – Йозеф Щраус, австрийски композитор 23 септември – Проспер Мериме, френски писател и драматург 12 октомври – Робърт Лий, генерал от Армията на Конфедерацията по време на Американската гражданска война 19 октомври – Имре Фривалдски, унгарски ботаник 24 ноември – Лотреамон, френски поет 28 ноември – Фредерик Базил, френски художник 5 декември – Александър Дюма – баща 17 декември – Саверио Меркаданте, италиански композитор 30 декември – Хуан Прим, испански генерал Вижте също: календара за тази година


text: Събития В Русе е създадено певческо дружество. В Букурещ е публикувана сатиричната пиеса „Криворазбраната цивилизация“ от Добри Войников. Във Версай се обявява Германската империя начело с кайзер Вилхелм I и канцлер Ото фон Бисмарк. Родени Аце Дорев, български революционер Дельо Марковски, български революционер Иван Попов, български офицер и революционер Михаил Апостолов, български революционер Никола Габровски, български офицер Никохайос Адонц, арменски историк 2 януари – Николаус Велтер, люксембургски писател, литературовед и държавник († 1951 г.) 19 януари – Даме Груев, български революционер 4 февруари – Фридрих Еберт, немски политик 22 март – Юрдан Данчов, български инженер 28 март – Аврам Гачев, български политик 12 април – Август Ендел, немски архитект 6 май – Кристиан Моргенщерн, немски поет и драматург 2 юни – Фьодор Токарев, съветски оръжеен майстор 27 март – Хайнрих Ман, немски писател 16 юни – Сергей Булгаков, философ 10 юли – Марсел Пруст, френски писател 22 юли – Ернесто Далгас, датски писател 27 юли – Теодор Драйзер, американски писател 28 юли – Ралф Нелсън Елиът, американски икономист 29 юли – Пиетро Бадолио, италиански маршал и политик 13 август – Карл Либкнехт, немски политик 22 август – Иван Луков, български военен деец 30 август – Ърнест Ръдърфорд, британски физик, нобелов лауреат (1908) 27 септември – Грация Деледа, италианска писателка 2 октомври – Кордел Хъл, американски политик 1 ноември – Стивън Крейн, американски писател 1 ноември – Ангелко Кръстич, 21 ноември – Панайот Пипков, български композитор и капелмайстор Починали Павел Божигробски, български духовник 20 януари – Александър Серов, руски композитор и музикален критик (* 1820 г.) 1 февруари – Гийом Лежан, френски пътешественик 26 февруари – Теодосий Икономов, български просветен деец 21 март – Петър Берон, български учен и просветител, създател на „Рибния буквар“ (1824 г.) 5 април – Паоло Сави, италиански геолог и зоолог 13 април – Стефан Захариев, български просветен деец 18 октомври – Чарлз Бабидж, британски математик Вижте също: календара за тази година


text: Събития Общо събрание на БРЦК, на което Марин Цонзъров е единственият депутат с право на два гласа. Родени Александър Турунджев, български революционер Екатерина Симидчиева, българска героиня Киряк Шкуртов, български революционер Лазар Маджаров, български революционер Леонидас Папазоглу, гръцки фотограф Петър Горов, български революционер Христо Сираков, български военен и революционер 6 януари – Александър Скрябин, руски композитор 6 януари – Йордан Иванов, български учен 23 януари – Гоце Делчев, български революционер 1 февруари – Смиле Войданов, Български революционер и емигрантски деец 25 февруари – Коста Николов, български просветен деец 10 март – Христо Матов, български революционер 11 март – Стефан Попов, български военен деец 21 март – Димитър Думбалаков, български военен и революционер 31 март – Сергей Дягилев, руски импресарио 9 април – Леон Блум, министър-председател на Франция и литературен критик 11 април – Александър Ставре Дренова, албански поет 2 април – Никола Мушанов, български политик 1 май – Хюго Алфвен, шведски композитор 6 май – Вилем де Ситер, нидерландски астроном 10 май – Марсел Мос, френски антрополог и социолог 15 май – Георги Данаилов, български учен и политик 18 май – Яне Сандански, български революционер 18 май – Бъртранд Ръсел, британски философ 28 май – Леонард Шулце Йена, германски етнограф 31 май – Чарлс Грийли Абът, американски астрофизик 9 юни – Илия Матакиев, български лекар 12 юни – Борис Сарафов, български революционер 14 юни – Юлий Розентал, български поет и революционер 15 юни – Антон Страшимиров, български писател и политик 1 юли – Луи Блерио, френски конструктор и летец 16 юли – Руал Амундсен, норвежки полярен изследовател 20 юли – Стенли Финч, първи директор на ФБР 1 август – Димитър Мирасчиев, български революционер 15 август – Шри Ауробиндо, индийски революцонер, философ, писател и духовен учител 21 август – Обри Биърдсли, английски художник и поет 3 ноември – Михаил Ганчев, български военен деец 6 ноември – Франтишек Билек, чешки скулптор, архитект и приложник 13 ноември – Байъм Шоу, британски художник 27 ноември – Иван Русев, български военен деец и политик 4 декември – Антон Деникин, руски военачалник 15 декември – Тодор Саев, български военен и революционер Починали Дичо Зограф, български иконописец Спиридон Палаузов, руски историк 21 януари – Франц Грилпарцер, австрийски поет и драматург (* 1791 г.) 5 март – Ангел Кънчев, български революционер 10 март – Джузепе Мацини, философ и политик 19 март – Джоузеф Бейтс, американски християнски водач 2 април – Самюъл Морз, американски художник 20 април – Людевит Гай, хърватски писател, езиковед и политик 18 юли – Бенито Хуарес, мексикански политик 23 октомври – Теофил Готие, френски писател 24 декември – Уилям Ранкин, шотландски физик Вижте също: календара за тази година


text: Събития Родени Аргир Манасиев, български революционер Мише Развигоров, български революционер 20 март/1 април – Сергей Рахманинов, руски композитор Александър Кошка, български революционер Анастас Дуневски, български революционер Ахмед Ниязи бей, османски военен Блаже Кръстев, Български революционер Борис Вазов, български общественик Григорис Фалиреас, гръцки военен и андартски капитан Митре Влаха, български революционер Михаил Чеков, български революционер Хасан бей Прищина, албански политик Христо Тошев, български революционер и духовник Ърнест Винсънт Райт, американски писател 8 януари – Елена Петрович Негош, италианска кралица 20 януари – Йоханес Йенсен, датски писател 28 януари – Колет, френска писателка 4 февруари – Михаил Пришвин, руски писател 12 февруари – Евстатий Шкорнов, български революционер 13 февруари – Фьодор Шаляпин, руски оперен певец 27 февруари – Енрико Карузо, италиански тенор 28 февруари – Жорж Тьони, белгийски политик 9 март – Тане Николов, български революционер 10 март – Якоб Васерман, немски писател († 1934 г.) 15 март – Георги Шагунов, български композитор 16 март – Михаил Чаков, 3 май – Павло Скоропадски, украински политик 17 май – Анри Барбюс, френски писател и общественик 23 юни – Коста Николов, български военен деец 7 юли – Шандор Ференци, унгарски психоаналитик 13 август – Кръстьо Раковски, български, румънски, съветски политик и дипломат 20 август – Елиел Сааринен, финландски архитект 25 август – Константин Георгиев, български военен деец 8 октомври – Пенчо Семов, български индустриалец 9 октомври – Карл Шварцшилд, немски физик 14 октомври – Христо Русков, български учител 24 октомври – Жул Риме, 30 октомври – Франсиско Мадеро, мексикански полити 4 ноември – Джордж Едуард Мур, британски философ 11 ноември – Винкенти Пеев, български духовник и монах 27 ноември – Георги Бакалов, български общественик 13 декември – Валерий Брюсов, руски поет 19 декември – Никола Петров, български борец 25 декември – Хенри Брайлсфорд, британски журналист Починали Анастасиос Полизоидис, гръцки революционер и политик 9 януари – Наполеон III, френски политик и император 10 януари – Димитър Общи, български революционер 2 февруари – Елена Павловна, велика руска княгиня 7 февруари – Шеридан Ле Фаню, ирландски писател 18 февруари – Васил Левски (Васил Иванов Кунчев, стар стил – 6 февруари) – български революционер и национален герой. (Забележка: 6 февруари 1873 г. по стар стил действително отговаря на 18 февруари, а не на 19 по нов стил.) 8 март – Робърт Уилям Томсън, шотландски изобретател 18 април – Юстус фон Либих, немски химик 1 май – Дейвид Ливингстън, изследовател и мисионер 8 май – Джон Стюарт Мил, британски философ 15 май – Александру Йоан Куза, румънски владетел 22 май – Алесандро Манцони, италиански писател 4 юли – Йохан Якоб Кауп, германски зоолог 27 юли – Фьодор Тютчев, руски поет 24 декември – Джонс Хопкинс, американски бизнесмен Вижте също календара за тази година


text: Събития Родени Александър Евтимов, български революционер Атанас Иванов, български просветен деятел и революционер Васил Чекаларов, български революционер Величко Велянов, български революционер Джеймс Крафт, индустриалец и изобретател Илия Докторов, български революционер Константинос Гарефис, гръцки андартски капитан Кръстьо Българията, български революционер Павел Христов, български революционер Стоян Поппетров, български революционер Тане Стойчев, български революционер 18 януари – Георги Атанасов, български художник 21 януари – Рене-Луи Бер, френски математик 25 януари – Съмърсет Моъм, английски писател 1 февруари – Хуго фон Хофманстал, австрийски поет, романист и драматург 3 февруари – Никола Стоянов, български икономист 6 март – Николай Бердяев, руски философ 13 март – Димитър Ташев, български революционер 24 март – Хари Худини, американски илюзионист 25 март – Михаил Хаджинеделчев, български учител 26 март – Робърт Фрост, американски поет 29 март – Лу Хенри Хувър, първа дама на САЩ (1929 – 1933) 2 април – Петър Цанев, български военен деец 28 април – Карл Краус, австрийски публицист и писател († 1936 г.) 9 май – Хауърд Картър, британски археолог и египтолог 13 май – Георги Фингов, български архитект 29 май – Гилбърт Кийт Честъртън, английски писател 24 август – Станое Станоевич, сръбски историк 25 август – Михаил Розов, български революционер 27 август – Карл Бош, германски химик и индустриалец 29 август – Мануел Мачадо, испански поет 13 септември – Арнолд Шьонберг, австрийски композитор 4 октомври – Гаврил Кацаров, български историк и филолог 9 октомври – Николай Рьорих, руски художник и теософ 12 октомври – Андонис Влахакис, гръцки андартски капитан 12 октомври – Ейбрахам Брил, американски психиатър и психоаналитик 19 октомври – Лука Групчев, български революционер 20 октомври – Симеон Зографов, български общественик и архитект 11 ноември – Георги Стоянов, български поет 18 ноември – Кръсте Мисирков, български публицист 20 ноември – Николае Бацария, румънски писател 30 ноември – Уинстън Чърчил, британски политик 1 декември – Тодор Луканов, български политик 10 декември – Никола Парапанов, български военен деец 12 декември – Панчо Хаджимишев, български дипломат 14 декември – Никола Пушкаров, български почвовед и революционер 26 декември – Норман Ейнджъл, английски писател 26 декември – Роза Албах-Рети, германска актриса Починали 19 януари – Аугуст Хайнрих Хофман фон Фалерслебен, немски писател (р. 1798 г.) 22 юни – Илия Гарашанин, сръбски държавник 12 септември – Франсоа Гизо, френски политик и историк Вижте също: календара за тази година