text: 5 ноември е 309-ият ден в годината според григорианския календар (310-и през високосна). Остават 56 дни до края на годината. Събития 1414 г. – Открит е Констанцки събор на Римокатолическата църква, който слага край на Папската схизма. 1605 г. – Осуетен е опит за атентат срещу Камарата на лордовете и краля на Англия и Шотландия Джеймс I. 1757 г. – Седемгодишната война: Фридрих II побеждава обединените армии на Франция и Свещената римска империя. 1885 г. – Сръбско-българската война: Започва Битката при Сливница. 1895 г. – Джордж Селдън получава първия американски патент за автомобил. 1912 г. – Удроу Уилсън е избран за двадесет и осми президент на САЩ. 1913 г. – Великобритания анексира Кипър и заедно с Франция започва военни действия срещу Османската империя. 1914 г. – Първата световна война: Великобритания окупира Кипър. 1916 г. – Първата световна война: Германия и Австро-Унгария подписват акт за създаване на Регентско полско кралство. 1940 г. – Франклин Рузвелт е избран за трети мандат като президент на САЩ. 1945 г. – Колумбия е приета за член на ООН. 1967 г. – Открит е металургичният комбинат Кремиковци. 1968 г. – Ричард Никсън побеждава на президентските избори в САЩ. 1979 г. – Аятоллах Хомейни обявява САЩ за „великия сатана“. 1994 г. – Акио Морита оповестява оттеглянето си от ръководството на Sony. 2002 г. – Космическият апарат Галилео се сближава само на 160 километра с естествения спътник Амалтея и отклонението, оказано върху траекторията на апарата, е измерено с цел точно установяване на масата на спътника. 2006 г. – Бившия иракски диктатор Саддам Хюсеин е осъден на смърт чрез обесване за престъпления срещу човечеството. 2008 г. – Барак Обама става президент на САЩ. Родени 1494 г. – Ханс Закс, немски поет и драматург († 1576 г.) 1615 г. – Ибрахим I, 18-и султан на Османската империя († 1648 г.) 1798 г. – Мария-Каролина от Двете Сицилии, херцогиня дьо Бери († 1870 г.) 1809 г. – Едмон Льо Бьоф, маршал на Франция († 1888 г.) 1839 г. – Адам Мандрович, хърватски актьор и режисьор († 1912 г.) 1854 г. – Пол Сабатие, френски химик, Нобелов лауреат през 1912 г. († 1941 г.) 1880 г. – Михаил Садовяну, румънски писател и държавник († 1961 г.) 1895 г. – Кирил Преславски, български княз и регент, брат на Борис III († 1945 г. – екзекутиран) 1896 г. – Лев Виготски, руски психолог († 1934 г.) 1906 г. – Фред Уипъл, американски астроном († 2004 г.) 1912 г. – Боян Балабанов, български писател и драматург († 1994 г.) 1913 г. – Вивиан Лий, американска актриса († 1967 г.) 1920 г. – Дъглас Норт, американски икономист, Нобелов лауреат през 1993 г. († 2015 г.) 1920 г. – Корнелиъс Райън, ирландски журналист и писател († 1974 г.) 1927 г. – Златка Дъбова, българска художничка († 1997 г.) 1931 г. – Айк Търнър, американски рок музикант († 2007 г.) 1932 г. – Белчо Белчев, български финансист и политик († 2008 г.) 1938 г. – Жо Дасен, френски певец от американски произход († 1980 г.) 1939 г. – Божидар Данев, български икономист († 2018 г.) 1943 г. – Сам Шепърд, американски драматург и актьор († 2017 г.) 1948 г. – Питър Хамил, британски музикант 1948 г. – Уилям Филипс, американски физик, Нобелов лауреат 1950 г. – Гари Фишър, американски колоездач, създател на планинския велосипед 1951 г. – Ханс-Йозеф Ортхайл, немски писател 1952 г. – Олег Блохин, украински футболист 1958 г. – Робърт Патрик, американски актьор 1959 г. – Ангел Грънчаров, български дисидент († 2013 г.) 1959 г. – Брайън Адамс, канадски поп певец 1959 г. – Митко Аргиров, български футболист 1960 г. – Тилда Суинтън, шотландска актриса 1963 г. – Тейтъм О'Нийл, американска актриса, най-младата носителка на Оскар за поддържаща роля 1965 г. – Кубрат Сакскобургготски, български княз, син на Симеон Сакскобургготски 1971 г. – Георги Георгиев-Гого, български актьор 1971 г. – Джони Грийнуд, британски музикант 1971 г. – Димитър Вацов, български философ 1974 г. – Ангела Госов, немска певица 1974 г. – Джули Джеймс, американска писателка 1978 г. – Михалис Хадзиянис, гръцки певец и композитор 1981 г. – Джемал Берберович, босненски футболист 1986 г. – БоА, южнокорейска певица 1987 г. – Кевин Джонас, американски музикант и актьор Починали 1370 г. – Кажимеж III, крал на Полша (* 1310 г.) 1807 г. – Ангелика Кауфман, швейцарска художничка, портретистка (* 1741 г.) 1879 г. – Джеймс Клерк Максуел, шотландски математик (* 1831 г.) 1885 г. – Васил Данаджиев, български офицер (* 1858 г.) 1922 г. – Любомир Весов, български революционер и поет (* 1892 г.) 1923 г. – Георги Евстатиев, български художник (* 1875 г.) 1930 г. – Кристиан Еикман, холандски патолог, Нобелов лауреат през 1929 г. (* 1858 г.) 1932 г. – Дончо Палавеев, български предприемач в производството на тютюневи изделия (* 1845 г.) 1942 г. – Кейго Кийоура, министър-председател на Япония (* 1850 г.) 1944 г. – Алексис Карел, френски и американски хирург, Нобелов лауреат през 1912 г. (* 1873 г.) 1951 г. – Агрипина Ваганова, руска балерина (* 1879 г.) 1951 г. – Борис Борозанов, български актьор и режисьор (* 1897 г.) 1960 г. – Мак Сенет, канадски и американски актьор и режисьор (* 1880 г.) 1963 г. – Луис Сернуда, испански поет (* 1902 г.) 1977 г. – Алексей Стаханов, руски миньор, родоначалник на така нар. стахановско социалистическо съревнование (* 1905 г.) 1977 г. – Рене Госини, френски писател (* 1926 г.) 1989 г. – Владимир Хоровиц, руски пианист (* 1903 г.) 1991 г. — – Робърт Максуел, британски медиен магнат (* 1923 г.) – Фред Макмъри, американски актьор (р. 1908 г.) 1992 г. – Арпад Ело, американски физик и шахматист от унгарски произход (* 1903 г.) 1994 г. – Алберт Шестерньов, съветски футболист (* 1941 г.) 1996 г. – Димитър Пеев, български писател (* 1919 г.) 1998 г. – Милко Борисов, български физик, академик (* 1921 г.) 2000 г. – Петър Дертлиев, български политик (* 1916 г.) 2005 г. – Джон Фаулз, британски писател (* 1926 г.) 2006 г. – Бюлент Еджевит, министър-председател на Турция (* 1925 г.) 2014 г. – Манитас де Плата, френски фламенко китарист (* 1921 г.) Празници Световен ден на мъжете – Празникът е въведен по идея на бившия президент на Русия Михаил Горбачов, която е подкрепена от службата на ООН във Виена, както и няколко други международни организации. За първи път денят е отбелязан през 2000 година. В България Денят на мъжете се празнува за пръв път през 2011 г. Ден на металурга – Отбелязва се от 1963 г. Световен ден на ромския език B05


source: wikipedia

text: 6 ноември е 310-ият ден в годината според григорианския календар (311-ви през високосна). Остават 55 дни до края на годината. Събития 1315 г. – Данте Алигиери (на портрета) е осъден на доживотно изгнание от Флоренция, а ако се върне е заплашен от изгаряне на клада. 1521 г. – Фернандо Магелан достига със 115 души екипаж Молукските острови. 1844 г. – Приета е конституцията на независимата от Испания Доминиканска република. 1860 г. – Ейбрахам Линкълн става 16-ият президент на САЩ. 1871 г. – Гюла Андраши става външен министър на Австро-Унгария. 1885 г. – Сръбско-българска война: Боят за Белоградчик завършва с поражение и отблъскване на сърбите от защитниците на града. 1886 г. – Заради засилените русофобски политически настроения и действия в България Русия прекратява дипломатически отношения с нея. 1920 г. – На основание на Ньойския мирен договор армията на Сърбия окупира Западните покрайнини (площ 1555 кв. км, население тогава 65 000 души); в България е обявен 3-дневен национален траур. 1920 г. – Образувана е Обединената народно-прогресивна партия след сливането на Народната партия и Прогресивнолибералната партия. 1926 г. – Американецът Джейкъб Шик патентова електрическа самобръсначка. 1939 г. – Втората световна война: Германските окупатори провеждат в Краков (Полша) акцията Sonderaktion Krakau, в която са задържани из изпратени в концентрационен лагер 183 професори от Ягелонски университет и други ВУЗ-ове в Краков. 1941 г. – Втората световна война: Съветският лидер Йосиф Сталин се обръща към народа си за втори път, за своето 19-годишно управление, като заявява, че от началото на войната с Националсоциалистическа Германия загубите на СССР (убити, изчезнали и ранени) са 1.75 млн., а на Германия са 4.5 млн., че САЩ са отпуснали на СССР заем от $1 млрд. в допълнение към доставките на танкове и самолети, и че СССР не цели да налага режима си в европейски държави, а само да ги освободи. 1943 г. – Втората световна война: Англо-американската авиация бомбардира Пловдив. 1960 г. – Открита е първата линия на метрото на Киев. 1990 г. – Украинският сериен убиец Андрей Чикатило убива и осакатява Света Коростик. 1991 г. – В Кувейт е потушен последният пожар на нефтен кладенец след инвазията на Ирак и денят е обявен за официален празник. 1991 г. – Борис Елцин издава указ, с който прекратява дейността на КПСС на територията на Русия. 1999 г. – На проведен референдум жителите на Австралия отхвърлят републиката и определят за държавен глава кралицата на Обединеното кралство Елизабет II. 2004 г. – Въздушните сили на Кот д'Ивоар бомбардират френски казарми в контролираната от бунтовници северна част на страната, убивайки 9 френски войници; французите отвръщат на удара като унищожават 2 самолета и 1 хеликоптер. 2012 г. – Почива Патриарх Максим, глава на Българската православна църква с титлата Патриарх Български и митрополит Софийски от 1971 до смъртта си. Родени 15 г. – Агрипина Млада, римска благородничка († 59 г.) 1479 г. – Хуана Кастилска, кралица на Испания († 1555 г.) 1494 г. – Сюлейман Великолепни, султан на Османската империя († 1566 г.) 1771 г. – Алоиз Зенефелдер, изобретател († 1834 г.) 1814 г. – Адолф Сакс, белгийски изобретател († 1894 г.) 1832 г. – Михаил Николаевич, велик княз на Русия († 1909 г.) 1835 г. – Чезаре Ломброзо, италиански антрополог († 1909 г.) 1851 г. – Чарлз Дау, американски финансист († 1902 г.) 1860 г. – Игнаци Падеревски, министър-председател на Полша († 1941 г.) 1872 г. – Франтишек Билек, чешки скулптор († 1941 г.) 1880 г. – Роберт Музил, австрийски писател († 1942 г.) 1882 г. – Санда Йовчева, българска писателка († 1946 г.) 1882 г. – Томас Харпър Инс, американски режисьор († 1924 г.) 1889 г. – Габриел Ано, френски футболист († 1968 г.) 1897 г. – Надежда Костова, българска актриса († ? г.) 1908 г. – Франсоаз Долто, френска лекарка († 1988 г.) 1914 г. – Джонатан Харис, американски актьор († 2002 г.) 1919 г. – Дичо Петров, български офицер († 1944 г.) 1921 г. – Джеймс Джонс, американски писател († 1977 г.) 1931 г. – Майк Никълс, американски режисьор († 2014 г.) 1937 г. – Вадим Бакатин, руски офицер 1938 г. – Иван Златков, български политик 1941 г. – Мико Богданов, български поет и художник († 2014 г.) 1946 г. – Сали Фийлд, американска актриса 1947 г. – Димитър Миланов, български поет († 2012 г.) 1948 г. – Глен Фрей, американски китарист 1948 г. – Роберт Хюбнер, немски шахматист 1950 г. – Амир Аксел, американски математик († 2015 г.) 1954 г. – Манго, италиански певец († 2014 г.) 1955 г. – Нончо Воденичаров, български поп-певец, артист, каскадьор и кмет († 2009 г.) 1964 г. – Грег Графин, американски вокалист (Бед Релиджън) 1970 г. – Димчо Данов, български футболист 1970 г. – Итън Хоук, американски актьор 1972 г. – Танди Нютън, англо-зимбабвийска киноактриса 1975 г. – Васил Драганов, български актьор 1976 г. – Живко Бояджиев, български футболист 1982 г. – Даниел Георгиев, български футболист 1987 г. – Ана Иванович, сръбска тенисистка 1992 г. – Нася Димитрова, българска волейболистка Починали 1597 г. – Каталина-Микаела Испанска, херцогиня на Савоя (* 1567 г.) 1632 г. – Густав II Адолф, крал на Швеция (* 1594 г.) 1656 г. – Жуан IV, крал на Португалия (* 1604 г.) 1672 г. – Хайнрих Шюц, германски композитор (* 1585 г.) 1761 г. – Кристиана Шарлота фон Насау-Отвайлер, немска аристократка (* 1685 г.) 1836 г. – Карел Маха, чешки поет (* 1810 г.) 1836 г. – Шарл X, крал на Франция (* 1757 г.) 1893 г. – Пьотър Чайковски, руски композитор (* 1840 г.) 1915 г. – Георги Паунчев, български просветен деец (* 1858 г.) 1915 г. – Христо Чернопеев, български революционер (* 1868 г.) 1919 г. – Кръсто Янков, български зограф (* 1854 г.) 1921 г. – Арсени Костенцев, български просветител (* 1842 г.) 1933 г. – Андрей Ляпчев, министър-председател на България (* 1866 г.) 1935 г. – Вълко Велчев, български офицер (* 1859 г.) 1941 г. – Морис Льоблан, френски писател (* 1864 г.) 1949 г. – Никола Хаджипетков, български военен деец (* 1891 г.) 1960 г. – Ерих Редер, германски адмирал (* 1876 г.) 1964 г. – Ханс фон Ойлер-Келпин, шведски биохимик, Нобелов лауреат († 1873 г.) 1968 г. – Калин Бояджиев, български архитект (* 1905 г.) 1972 г. – Димитър Челкаш, български писател (* 1912 г.) 1978 г. – Стефан Чумпалов, български футболист (* 1898 г.) 1980 г. – Георги Дреников, Командващ Въздушни войски (* 1897 г.) 1990 г. – Стефан Димитров, български актьор († 1933 г.) 2000 г. – Лион Спраг де Камп, американски писател (* 1907 г.) 2006 г. – Асен Дурмишев, лекар, учен (* 1938 г.) 2006 г. – Божидар Абрашев, български композитор (* 1936 г.) 2012 г. – Максим Български, патриарх на България (* 1914 г.) 2016 г. – Бисер Киров, български поппевец, музикант, композитор, телевизионен водещ, режисьор, продуцент и дипломат (* 1942 г.) Празници ООН – Международен ден за предотвратяване на експлоатацията на околната среда по време на война и въоръжени конфликти – Отбелязва се по решение на ООН от 2001 г. Доминиканска република – Ден на конституцията (1844 г.) Италия – Празник на град Конеляно Таджикистан – Ден на конституцията (1994 г.) Украйна – Ден на Освобождението на Киев Финландия – Ден на шведската култура Швеция и Финландия – Ден на националния флаг B06


text: 7 ноември е 311-ият ден в годината според григорианския календар (312-ри през високосна). Остават 54 дни до края на годината. Събития 1659 г. – Сключен е Пиренейският договор, който слага край на Френско-испанската война. 1816 г. – Александър I Павлович – цар на Русия и крал на Полша учредява Варшавския университет. 1869 г. – Излиза първият брой на вестник „Свобода“, редактор на който е Любен Каравелов 1885 г. – Сръбско-българска война: Българските войски удържат победа над сръбската армия в Битката при Сливница. 1917 г. – Започва Октомврийската революция в Русия: В Петербург болшевиките на Владимир Ленин и Лев Троцки свалят правителството на Александър Керенски (25 октомври по стар стил). 1938 г. – Хершел Гринспан прострелва смъртоносно с 5 куршума в корема третия секретар на германското посолство в Париж Ернст фон Рат, което става формален повод за трагичните събития 2 дни по-късно (когато фон Рат умира от раните си), завършили с избиването на близо 100 евреи през така наречената „Кристална нощ“. 1942 г. – Втората световна война: Армейски части на Великобритания и САЩ навлизат в Мароко, окупирано от Нацистка Германия 1946 г. – В България е открито VI велико народно събрание. 1956 г. – Суецката криза: Общото събрание на ООН приема резолюция, която призовава Великобритания, Франция и Израел незабавно да изтеглят военните си сили от Египет. 1959 г. – Започват емисии на Българската телевизия, първият тв канал в България, известен днес като БНТ1 1982 г. – В Турция се провежда референдум за приемане на нова, трета поред конституция. Кенан Еврен е избран за президент със 7-годишен мандат. 1983 г. – В Турция се провеждат първите след военния преврат от 1980 парламентарни избори. Съставено е правителство начело с Тургут Йозал, което остава на власт до 1987 г. 1996 г. – НАСА изстрелва към Марс космическата сонда Марс Глобъл Сървейър. Родени 630 г. – Констант II, византийски император († 668 г.) 1674 г. – Кристиан III фон Цвайбрюкен, Пфалцграф на Цвайбрюкен-Биркенфелд († 1735 г.) 1787 г. – Вук Караджич, реформатор на сръбския език († 1864 г.) 1811 г. – Карел Яромир Ербен, чешки историк († 1870 г.) 1818 г. – Емил дю Боа-Реймон, германски физиолог († 1896 г.) 1834 г. – Любен Каравелов, български поет, писател, енциклопедист, журналист, етнограф; национален герой, поборник за освобождението на България от османска власт († 1879 г.) 1867 г. – Мария Кюри, полска физичка, лауреат на Нобеловата награда за физика и химия († 1934 г.) 1881 г. – Андре Мазон, френски филолог († 1967 г.) 1885 г. – Богдан Баров, български революционер († 1941 г.) 1885 г. – Иван Павлов Костов, български журналист († 1943 г.) 1886 г. – Арон Нимцович, датски шахматист († 1935 г.) 1887 г. – Елена Хранова, българска актриса († 1976 г.) 1887 г. – Иван Манев, български политик († 1925 г.) 1887 г. – Иван Сокачев, български писател († 1949 г.) 1888 г. – Венката Раман, индийски физик, Нобелов лауреат († 1970 г.) 1901 г. – Вергил Димов, български политик († 1979 г.) 1903 г. – Конрад Лоренц, австрийски зоолог, Нобелов лауреат, († 1989 г.) 1911 г. – Йосиф Цанков, български композитор († 1971 г.) 1913 г. – Албер Камю, френски писател, Нобелов лауреат († 1960 г.) 1925 г. – Уилям Уортън, американски писател († 2008 г.) 1926 г. – Джоан Съдърланд, австралийска оперна певица († 2010 г.) 1928 г. – Димитър Стоянов, български политик († 1999 г.) 1931 г. – Орлин Орлинов, български поет († 2013 г.) 1935 г. – Димитър Буйнозов, български актьор († 1995 г.) 1943 г. – Борис Громов, руски офицер 1943 г. – Майкъл Спенс, американски икономист, Нобелов лауреат 1944 г. – Луиджи Рива, италиански футболист 1950 г. – Таки Фити, икономист от Република Македония 1951 г. – Стефан Софиянски, български политик 1963 г. – Джон Барнс, английски футболист 1965 г. – Евгения Живкова, български дизайнер 1967 г. – Давид Гета, френски DJ 1968 г. – Елен Гримо, френска пианистка и писателка 1971 г. – Александър Янакиев, български футболист 1972 г. – Кристофър Даниъл Барнс, американски актьор 1973 г. – Юнджин Ким, американска актриса 1978 г. – Рио Фърдинанд, английски футболист 1981 г. – Лионел Кокс, белгийски стрелец Починали 739 г. – Вилиброрд, англосаксонски духовник (* 658 г.) 1850 г. – Феликс Арвер, френски поет (* 1806 г.) 1885 г. – Иван Бобев, български военен деец (* 1860 г.) 1942 г. – Григор Василев, български политик (* 1883 г.) 1943 г. – Абрам Рабинович, литовско-руски шахматист (* 1878 г.) 1944 г. – Кирил Христов, български писател (* 1875 г.) 1944 г. – Рихард Зорге, журналист, съветски шпионин (* 1895 г.) 1957 г. – Йордан Венедиков, български военен деец и историк (* 1871 г.) 1957 г. – Уилям Тарн, британски историк (* 1869 г.) 1959 г. – Алберто Гереро, чилийско-канадски композитор (* 1871 г.) 1962 г. – Елинор Рузвелт, първа дама на САЩ (1933 – 1945) (* 1884 г.) 1980 г. – Волфганг Вайраух, немски поет и белетрист (* 1904 г.) 1980 г. – Стийв Маккуин, американски актьор (* 1930 г.) 1990 г. – Лоурънс Даръл, британски писател (* 1912 г.) 1992 г. – Александър Дубчек, словашки политик (* 1921 г.) 2002 г. – Георги Енишейнов, български футболист (* 1929 г.) 2004 г. – Еди Чарлтън, австралийски играч на снукър (* 1929 г.) 2011 г. – Джо Фрейзър, американски боксьор (* 1944 г.) 2011 г. – Томас Сеговия, мексикански писател (* 1927 г.) 2013 г. – Манфред Ромел, германски политик (* 1928 г.) Празници Армения – Национален празник на виното в Армения Бангладеш – Празник на революцията Беларус – Празник на Октомврийската революция Киргизстан – Ден на пресата и информацията Народна република България и други страни от бившия социалистически блок – Празник на Октомврийската революция Русия – Ден на съгласието и обединението Тунис – Празник на Новата ера B07


text: 8 ноември е 312-ият ден в годината според григорианския календар (313-и през високосна). Остават 53 дни до края на годината. Събития 392 г. – Със забраната на езическите ритуали, император Теодосий I налага християнството като официална религия в Римската империя. 1204 г. – Кардинал Лъв, пратеник на папа Инокентий III, пристига в Търново, за да миропомаже архиепископ Василий за примас на Българската църква и да провъзгласи Калоян за крал от името на папата. 1273 г. – Състои се сватбата на унгарската принцеса Анна Арпад и римския император Андроник II Палеолог. 1520 г. – Стокхолмска кървава баня: След успешното нахлуване на шведски войски в Дания са екзекутирани 100 благородници и духовници. 1602 г. – Открита е Бодлиевата библиотека на Оксфордския университет. 1793 г. – Музеят на изкуствата в Париж – Лувър е официално открит за посещения. 1889 г. – Монтана става 41-вия щат на САЩ. 1893 г. – В американския щат Колорадо жените получават право да участват в изборите. 1895 г. – Вилхелм Рьонтген открива в университета на Залцбург Х-лъчи, по-късно известни като рентгенови лъчи. 1899 г. – Открита е жп линията Плевен – Шумен (243 км). 1917 г. – В Съветска Русия правителството започва да се нарича Съвет на народните комисари на СССР. 1923 г. – В Мюнхен се извършва т. нар. Бирен пуч – опит за завземане на властта от Националсоциалистическата германска работническа партия, един от активистите на която е и Адолф Хитлер. 1926 г. – Основан е ФК АПОЕЛ в Левкосия, Кипър. 1932 г. – Франклин Рузвелт е избран за първи мандат като президент на САЩ. 1942 г. – Втора световна война: Започва Операция Факел, в която САЩ и Великобритания дебаркират по бреговете на Френска Северна Африка. 1943 г. – Втора световна война: учреден е орден Победа. 1950 г. – Вълко Червенков е избран за генерален секретар на ЦК на БКП, след като от 3 февруари същата година заема поста министър-председател на Народна република България. 1960 г. – Джон Фицджералд Кенеди е избран за 35-и президент на САЩ. 1962 г. – Създаден е Народен парк Вихрен (сега Национален Парк Пирин) с цел опазване на горските масиви. 1971 г. – Лед Зепелин издават албума Led Zeppelin IV – четвъртият най-продаван музикален албум в историята на САЩ. 1972 г. – Стартира излъчването на платената кабелна мрежа HBO (Home Box Office). 1973 г. – Състои се премиерата на американския анимационен филм „Робин Худ“. 1991 г. – В България е съставено правителството на Филип Димитров. 1994 г. – Джордж Уокър Буш става губернатор на щата Тексас. 1999 г. – Издаден е Greatest Hits III – компилация на британската рок група Куийн. 2006 г. – Издаден е първият самостоятелен албум с коледни песни на финландската певица Таря Турунен Henkäys Ikuisuudesta. Родени 30 г. – Нерва, римски император († 98 г.) 1342 г. – Юлиана от Норич, английска писателка († ок. 1416 г.) 1622 г. – Карл X, крал на Швеция († 1660 г.) 1656 г. – Едмънд Халей, английски астроном († 1742 г.) 1715 г. – Елизабет-Кристина фон Брауншвайг-Беферн, кралица на Прусия († 1797 г.) 1723 г. – Джон Байрон, английски мореплавател († 1786 г.) 1777 г. – Дезире Клари, кралица на Швеция и Норвегия († 1860 г.) 1794 г. – Сергей Строганов, руски благородник и държавник († 1882 г.) 1830 г. – Михаил Драгомиров, руски офицер († 1905 г.) 1835 г. – Пьотър Глен, руски изследовател († 1876 г.) 1847 г. – Брам Стокър, ирландски писател († 1912 г.) 1848 г. – Готлоб Фреге, германски математик и логик († 1925 г.) 1854 г. – Диаманди Ихчиев, български архивист († 1913 г.) 1867 г. – Петър Цончев, български лекар и писател († 1947 г.) 1868 г. – Феликс Хаусдорф, германски математик († 1942 г.) 1875 г. – Андрей Протич, български изкуствовед († 1959 г.) 1875 г. – Милан Матов, български революционер († 1962 г.) 1875 г. – Петър Мидилев, български военен деец и политик († 1939 г.) 1876 г. – Костадин Молеров, български революционер († 1957 г.) 1878 г. – Димитър Влахов, македонски политически деец и журналист († 1953 г.) 1878 г. – Димитър Чуповски, публицист от Македония († 1940 г.) 1879 г. – Лев Троцки, руски революционер († 1940 г.) 1880 г. – Йован Гелев, свещеник († 1954 г.) 1883 г. – Александър Ферсман, съветски геохимик († 1945 г.) 1884 г. – Херман Роршах, швейцарски психиатър († 1933 г.) 1886 г. – Лора Каравелова, дъщеря на Петко Каравелов († 1913 г.) 1886 г. – Симеон Сергеев Демостенов, български икономист († 1968 г.) 1888 г. – Борис Неврокопски, български духовник († 1948 г.) 1892 г. – Терезе Бенедек, унгарски психоаналитик († 1977 г.) 1893 г. – Рама VII, крал на Сиам († 1941 г.) 1897 г. – Димитър Иванчев, български политик († 1966 г.) 1900 г. – Маргарет Мичел, американска писателка († 1949 г.) 1901 г. – Георге Георгиу-Деж, министър-председател на Румъния († 1965 г.) 1901 г. – Михайло Апостолски, югославски военен († 1987 г.) 1916 г. – Петер Вайс, германско-шведски писател († 1992 г.) 1920 г. – Божидар Видоески, лингвист от Република Македония († 1998 г.) 1922 г. – Кристиан Барнард, южноафрикански сърдечен хирург († 2001 г.) 1923 г. – Александър Марковски, югославски партизанин († 1944 г.) 1923 г. – Джак Килби, американски инженер, Нобелов лауреат през 2005 г. († 2005 г.) 1924 г. – Дмитрий Язов, съветски маршал († 2020 г.) 1926 г. – Джон Луис Манси, британски актьор († 2010 г.) 1930 г. – Митко Палаузов, българско дете партизанин († 1944 г.) 1931 г. – Николай Минев, български шахматист († 2017 г.) 1932 г. – Бен Бова, американски писател († 2020 г.) 1933 г. – Питър Арундел, британски пилот от Формула 1 1935 г. – Ален Делон, френски актьор и режисьор 1936 г. – Едуард Гибсън, американски астронавт 1936 г. – Вирна Лизи, италианска актриса († 2014 г.) 1939 г. – Манфред Тиллиц, германски предприемач 1941 г. – Димитър Карамалаков, български актьор 1942 г. – Сандро Мацола, италиански футболист 1943 г. – Илия Божилов, български актьор 1946 г. – Гуус Хидинк, холандски футболист 1948 г. – Асен Агов, български политик 1956 г. – Ричард Къртис, новозеландски сценарист и режисьор 1958 г. – Йоав Галант, израелски военен 1961 г. – Джон Кастело, американски актьор († 2008 г.) 1967 г. – Алфредо Торес, танцьор и преподавател по латино танци 1974 г. – Масаши Кишимото, японски манга създател 1974 г. – Сейши Кишимото, японски мангака 1978 г. – Иван Динев, български фигурист 1978 г. – Ивана Селаков, сръбска певица 1979 г. – Моцарт Сантош Батища Джуниър, бразилски футболист 1979 г. – Валентин Попов, български писател 1980 г. – Ана Видович, хърватска китаристка 1980 г. – Александър Николов, български политик и адвокат 1980 г. – Луиш Фабиано, бразилски футболист 1981 г. – Емануела, българска попфолк певица 1983 г. – Бланка Влашич, хърватска лекоатлетка 1983 г. – Павел Погребняк, руски футболист 1986 г. – Патриция Майр-Ахлайтнер, австрийска тенисистка 1986 г. – Арон Шварц, американски програмист († 2013 г.) 1988 г. – Адриана Николова, българска шахматистка Починали 397 г. – Свети Мартин от Тур, християнски светец (* 317 г.) 618 г. – Адеодат I, римски папа (* ? г.) 995 г. – Агапет II, римски папа (* ? г.) 1226 г. – Луи VIII, крал на Франция (* 1187 г.) 1246 г. – Беренгела I Кастилска, кралица на Кастилия (* 1180 г.) 1674 г. – Джон Милтън, английски поет (* 1608 г.) 1719 г. – Мишел Рол, френски математик (* 1652 г.) 1802 г. – Йохан Готлиб Георги, германски медик (* 1729 г.) 1871 г. – Чарлз Френсис Хол, американски изследовател (* 1821 г.) 1884 г. – Фьодор Де Прерадович, руски офицер 1890 г. – Цезар Франк, белгийско-френски композитор (* 1822 г.) 1893 г. – Арно Мишел д'Абади, френски изследовател на Африка (* 1815 г.) 1902 г. – Петър Гайков, български революционер (* 1872 г.) 1908 г. – Фьодор Шмид, руски ботаник (* 1832 г.) 1912 г. – Христо Апостолов, български революционер (* ок. 1860 г.) 1920 г. – Симеон Русков, български инженер 1921 г. – Стоян Антов, български революционер (* 1884 г.) 1922 г. – Виктор Покровски, белогвардейски генерал (* 1889 г.) 1922 г. – Тома Гоцев, български революционер (* ? г.) 1929 г. – Пандил Шишков, български революционер (* 1875 г.) 1934 г. – Джеймс Болдуин, американски философ (* 1861 г.) 1935 г. – Христо Славейков, български политик (* 1862 г.) 1940 г. – Артур Вирендел, белгийски инженер (* 1852 г.) 1941 г. – Съби Димитров, деец на БКП (* 1900 г.) 1945 г. – Анастас Лозанчев, български революционер (* 1870 г.) 1945 г. – Аугуст фон Макензен, германски фелдамаршал (* 1849 г.) 1948 г. – Борис Неврокопски, български духовник (* 1888 г.) 1953 г. – Иван Бунин, руски писател, Нобелов лауреат през 1933 г. (* 1870 г.) 1953 г. – Христо Манолов, български композитор (* 1900 г.) 1977 г. – Анри Ей, френски психиатър (* 1900 г.) 1979 г. – Уилфред Бион, английски психиатър (* 1897 г.) 1986 г. – Вячеслав Молотов, съветски политик (* 1890 г.) 1988 г. – Димитрис Агорастис, гръцки скулптор (* 1903 г.) 1988 г. – Йосиф Варненски и Преславски, български духовник (* 1900 г.) 1995 г. – Димитър Станишев, български учен (* 1906 г.) 1998 г. – Жан Маре, френски актьор (* 1913 г.) 1998 г. – Томас Манинг, английски биолог (* 1911 г.) 1999 г. – Леон Щукел, словенски гимнастик (* 1898 г.) 1999 г. – Юрий Малишев, съветски космонавт (* 1941 г.) 2009 г. – Виталий Гинзбург, руски физик, Нобелов лауреат (* 1916 г.) 2019 г. – Манол Тодоров, български музикант, фолклорист и педагог (* 1925 г.) Празници Православие – Събор на св. Архангел Михаил и другите небесни безплътни сили (Архангеловден) България Професионален празник на служителите в полицията (от 1999 г.) Ден на Западните покрайнини – Отбелязва се от 1922 г. професионален празник на месарите и колбасарите Празник на гр. Генерал Тошево Гърция – Празник на село Айтос Микронезия – Ден на конституцията Турция – Празник на град Люлебургас Азербайджан – Ден на победата (в чест на Азербайджан като победител във войната за Нагорни Карабах през 2020 г.) B08


text: 9 ноември е 313-ият ден в годината според григорианския календар (314-и през високосна). Остават 52 дни до края на годината. Събития 1494 г. – Династията Медичи стават владетели на Флоренция. 1799 г. – Наполеон Бонапарт извършва държавен преврат, който слага край на правителството на Директорията и поема цялата власт във Франция. 1861 г. – В университета на Торонто се провежда първият футболен мач в Канада. 1888 г. – Джак Изкормвача убива Мери Джейн Кели, последната известна жертва. 1906 г. – Теодор Рузвелт осъществява първото посещение на президент на САЩ зад граница, като извършва инспекция на строителството на Панамския канал. 1918 г. – Кайзер Вилхелм II абдикира и Германия е провъзгласена за република. 1921 г. – Алберт Айнщайн е награден с Нобелова награда за физика за неговата работа по фотоелектричния ефект. 1923 г. – В Мюнхен, Германия, полицията и правителствени сили потушават Бирения пуч на нацистите. 1938 г. – Холокост: В Нацистка Германия е извършен първият масов погром над евреи, известен като Кристалната нощ след смъртта на Ернст фон Рат. 1953 г. – Камбоджа придобива независимост от Франция и става конституционна монархия под управлението на крал Нородом Сианук. 1985 г. – Гари Каспаров става най-младият световен шампион по шахмат, след като побеждава Анатолий Карпов. 1989 г. – Студената война: Контролираната от комунистите Източна Германия отваря контролно-пропускателни пунктове в Берлинската стена и позволява на гражданите свободно да преминават в Западна Германия. 1990 г. – Мери Робинсън става първата жена-президент на Ирландия. 1994 г. – Открит е химичният елемент дармщадтий. 2000 г. – Открит е Албиорикс – естествен спътник на Сатурн. 2005 г. – 56 души загиват при терористични атаки в три хотела на Аман (Йордания). Родени 1389 г. – Изабел дьо Валоа, кралица на Англия († 1409 г.) 1654 г. – Йохан Кристоф Вайгел, немски гравьор († 1725 г.) 1818 г. – Иван Тургенев, руски писател († 1883 г.) 1828 г. – Драган Цанков, български политик († 1911 г.) 1841 г. – Едуард VII, крал на Обединеното кралство († 1910 г.) 1849 г. – Никола Войновски, български революционер († 1876 г.) 1855 г. – Александрос Займис, гръцки политик († 1936 г.) 1868 г. – Мари Дреслър, канадска актриса († 1934 г.) 1877 г. – Мохамед Икбал, индийски поет и ислямски мислител († 1937 г.) 1880 г. – Йордан Йовков, български писател († 1937 г.) 1888 г. – Жан Моне, френски политик († 1979 г.) 1890 г. – Григорий Кулик, съветски маршал († 1950 г.) 1898 г. – Оуен Барфийлд, британски философ, писател, поет и критик († 1997 г.) 1902 г. – Митрофан Неделин, маршал от Съветската армия († 1960 г.) 1914 г. – Павел Вежинов, български писател († 1983 г.) 1917 г. – Винс Жиронда, американски културист († 1997 г.) 1922 г. – Дороти Дендридж, американска актриса († 1965 г.) 1924 г. – Георги Баев, български художник († 2007 г.) 1925 г. – Вътьо Раковски, български поет († 2008 г.) 1929 г. – Имре Кертес, унгарски писател, Нобелов лауреат през 2002 г. († 2016 г.) 1932 г. – Енчо Пиронков, български художник 1934 г. – Карл Сейгън, американски астроном и писател († 1996 г.) 1936 г. – Михаил Тал, латвийски шахматист († 1992 г.) 1952 г. – Хасан Исаев, български борец 1960 г. – Александър Морфов, български режисьор 1962 г. – Серхио Батиста, аржентински футболист 1968 г. – Аксел Шулц, германски боксьор 1968 г. – Аксел Брусбърг, американски кинорежисьор 1974 г. – Алесандро Дел Пиеро, италиански футболист 1977 г. – Приянка Триведи, индийска актриса Починали 959 г. – Константин VII Порфирогенет, император на Византия (р. 905) 1778 г. – Джовани Пиранези, италиански художник (р. 1720) 1892 г. – Тодор Икономов, български политик (р. 1835) 1914 г. – Сатар Хан, ирански политик (р. 1868) 1918 г. – Гийом Аполинер, френски поет (р. 1880) 1923 г. – Димитър Ацев, български комунист (р. 1893) 1934 г. – Айви Лий, основател на връзките с обществеността (р. 1877) 1937 г. – Рамзи Макдоналд, министър-председател на Обединеното кралство (р. 1866) 1938 г. – Василий Блюхер, съветски маршал (р. 1889) 1940 г. – Невил Чембърлейн, министър-председател на Великобритания (р. 1869) 1942 г. – Георги Стаматов, български писател (р. 1869) 1944 г. – Франк Маршал, американски шахматист (р. 1877 г.) 1946 г. – Александър Развигоров, български революционер (р. 1874) 1953 г. – Абдул Азис ал-Сауд, първи крал на Саудитска Арабия (р. 1880) 1953 г. – Дилън Томас, уелски поет (р. 1914) 1955 г. – Анри Делоне, френски футболен организатор (р. 1883) 1970 г. – Тръпко Василев, български художник и галерист (р. 1876) 1970 г. – Шарл дьо Гол, президент на Франция (р. 1890) 1973 г. – Апостол Карамитев, български актьор (р. 1923) 1981 г. – Димитър Стоевски, български писател и преводач (р. 1902) 1991 г. – Ив Монтан, френски актьор и певец (р. 1921) 1993 г. – Свами Вишнудевананда, индийски гуру (р. 1927) 1994 г. – Кирил Илинчев, български актьор (р. 1921 г.) 2003 г. – Арт Карни, американски актьор (р. 1918 г.) 2006 г. – Маркус Волф, източногермански офицер от разузнаването (р. 1923) 2011 г. – Йончо Арсов, български футболист и треньор (* 1929 г.) 2018 г. – Христофор Тзавелла, български фолклорист, поет и историк (* 1934 г.) 2021 г. – Чавдар Добрев, писател, литературен и театрален критик, публицист и общественик (* 1933 г.) Празници Международен ден за борба срещу расизма, ксенофобията и антисемитизма – Отбелязва се от 1988 г. и е посветен на борбата срещу антималцинствените и расистките обществени нагласи Камбоджа – Ден на независимостта (от Франция, 1953 г., национален празник) Пакистан – Ден на Мохамед Икбал (по повод годишнина от раждането на националния поет на Пакистан, 1877 г.) Русия – Ден на специалните полицейски отряди САЩ – Световен ден на свободата (по повод годишнината от падането на Берлинската стена, 1989 г.) B09


text: 10 ноември е 314-ият ден в годината според григорианския календар (315-и през високосна). Остават 51 дни до края на годината. Събития 1202 г. – Въпреки писма от папа Инокентий III, забраняващи я и заплашващи с отлъчване, католически кръстоносци започват обсада на католическия град Зара, Далмация. 1444 г. – Варненски кръстоносен поход: В Битката при Варна кръстоносците, водени от крал Владислав III (на картината) и Янош Хуняди, претърпяват поражение от турците на Мурад II. Владислав загива в боя. 1580 г. – След тридневна обсада, английската армия обезглавява над 600 папски войници и цивилни на при Ард нъ кохън на югозападния бряг на Ирландия. 1775 г. – Във Филаделфия е сформиран Американския морски пехотен корпус. 1799 г. – Френската революция: Край на управлението на Директорията във Франция. 1871 г. – Хенри Мортън Стенли открива изчезналия изследовател и мисионер Дейвид Ливингстън (на снимката) в Танзания, край езеро Танганайка, с думите: „Д-р Ливингстън, предполагам?“. 1885 г. – Състои се изпитателен пробег на дървен велосипед Даймлер с мотор (първообраз на мотоциклета). (на снимката) 1918 г. – Австрия отстъпва на Полша територията Галиция. 1928 г. – Принц Хирохито става 124-ти император на Япония. 1942 г. – Втората световна война: Нацистка Германия нахлува във Вишистка Франция. 1949 г. – Основан е ФК Академик (Свищов). 1952 г. – Състои се премиерата на филма Под игото. 1956 г. – Потушено е Унгарското въстание против комунистическата власт в страната. 1961 г. – Сталинград е преименуван на Волгоград. 1969 г. – В САЩ започва излъчването на детската програма Улица Сезам. 1970 г. – Програма Луна: Изстрелян е съветският спускаем апарат Луноход 1. 1975 г. – Общото събрание на ООН приема резолюция, с която приравнява ционизма с расизма (резолюцията е анулирана през декември 1991). 1975 г. – Ангола става независима от Португалия държава, а за първи президент е избран Агостино Нето. 1980 г. – В Полша е регистриран независимият профсъюз Солидарност. 1983 г. – Бил Гейтс представя на обществото Windows 1.0. 1989 г. – След 35-годишното му управление на Народна република България като Генерален секретар на Българската комунистическа партия Тодор Живков е принуден да подаде оставка на Ноемврийския пленум на ЦК на БКП. 1994 г. – Ирак декларира, че признава суверенитета на Кувейт. 2015 г. – Бойко Борисов отказва да приеме вселенския патриарх Вартоломей I заради скандалното и обидно поведение на последния с обвинение към БПЦ в етнофилетизъм. Родени 1483 г. – Мартин Лутер, лидер на Реформацията в Германия († 1546 г.) 1668 г. – Франсоа Купрен, френски бароков композитор († 1733 г.) 1697 г. – Уилям Хогарт, английски художник († 1764 г.) 1759 г. – Фридрих Шилер, немски поет, философ, историк и драматург († 1805 г.) 1868 г. – Гичин Фунакоши, карате майстор († 1957 г.) 1887 г. – Арнолд Цвайг, немски писател († 1968 г.) 1888 г. – Андрей Туполев, руски авиоконструктор († 1972 г.) 1889 г. – Клод Рейнс, американски актьор († 1967 г.) 1918 г. – Ернст Фишер, немски химик, Нобелов лауреат през 1973 г. († 1994 г.) 1919 г. – Михаил Калашников, руски оръжеен конструктор († 2013 г.) 1924 г. – Иван Обретенов, български актьор († 1988 г.) 1925 г. – Ричард Бъртън, британски актьор († 1984 г.) 1928 г. – Енио Мориконе, италиански композитор († 2020 г.) 1932 г. – Рой Шайдър, американски актьор († 2008 г.) 1933 г. – Кръстан Дянков, български журналист, преводач († 1999 г.) 1939 г. – Антон Горчев, български актьор († 2000 г.) 1942 г. – Робърт Ингъл, американски икономист, Нобелов лауреат през 2004 г. 1947 г. – Грег Лейк, британски рок музикант (Emerson, Lake & Palmer) 1948 г. – Винсънт Скиавели, американски актьор († 2005 г.) 1952 г. – Борислав Средков, български футболист 1955 г. – Роланд Емерих, американски режисьор и продуцент 1959 г. – Звезделин Минков, български актьор 1960 г. – Нийл Геймън, английски писател 1965 г. – Еди Ървайн, ирландски пилот от Формула 1 1968 г. – Трейси Морган, американски актьор 1969 г. – Йенс Леман, немски футболист 1969 г. – Фаустино Асприля, колумбийски футболист 1971 г. – Холи Блек, американска писателка 1977 г. – Британи Мърфи, американска актриса († 2009 г.) 1978 г. – Ийв, американска певица 1985 г. – Александар Коларов, сръбски футболист 1999 г. – Жоао Феликс, португалски футболист Починали 461 г. – Лъв I, римски папа (* ок. 390) 1444 г. – Владислав III, крал на Полша и Унгария (* 1424 г.) 1549 г. – Папа Павел III (* 1468 г.) 1869 г. – Джон Уул, американски генерал (* 1784 г.) 1876 г. – Карл Айхвалд, руски учен (* 1795 г.) 1891 г. – Артюр Рембо, френски поет (* 1854 г.) 1904 г. – Павел Стоянов, български зограф (* 1839 г.) 1907 г. – Лазар Маджаров, български революционер (* 1872 г.) 1926 г. – Димитър Пъшков, български революционер (* 1840 г.) 1938 г. – Мустафа Кемал Ататюрк, първи президент на Турция (* 1881 г.) 1948 г. – Георги Шагунов, български композитор (* 1873 г.) 1971 г. – Гюрга Пинджурова, българска певица (* 1885 г.) 1972 г. – Кирил Семов, български поп певец (* 1932 г.) 1982 г. – Леонид Брежнев, държавен глава на Съветския съюз (* 1907 г.) 1987 г. – Сейни Кунче, нигерски военен диктатор (* 1931 г.) 1991 г. – Гунар Грен, шведски футболист (* 1920 г.) 1998 г. – Атанас Натев, български философ, изкуствовед, литературен теоретик (* 1929 г.) 1999 г. – Александър Баров, български архитект (* 1931 г.) 2001 г. – Кен Киси, американски писател (* 1935 г.) 2006 г. – Джон Уилямсън, американски писател (* 1908 г.) 2007 г. – Норман Мейлър, американски писател и публицист (* 1923 г.) 2009 г. – Роберт Енке, немски футболист, вратар (* 1977 г.) Празници ООН – Международен ден на младежта (от 1945 г.) България – Ден на свободата на словото в България – Обявен на 10 ноември 2003 г. по време на церемонията за връчване на ежегодни награди за журналистика „Черноризец Храбър“ от Съюза на издателите в България Дания – Ден на Св. Мартин Индонезия – Ден на младежта и Ден на героите Индонезия – Празник на град Алесандрия Латвия – Празник Мартини (отбелязва се края на есента и началото на зимата) Русия – Ден на милицията (от 1962 г.) Турция – Ден в памет на Кемал Ататюрк B10


text: 11 ноември е 315-ият ден в годината според григорианския календар (316-и през високосна). Остават 50 дни до края на годината. На този ден имен ден празнуват: Мина, Минка, Минкo, Минчо, Милен, Виктор, Виктория, Велизара, Велизар Събития 307 г. – Лициний става римски император. 1572 г. – Датският астроном Тихо Брахе открива свръхнова в съзвездието Касиопея. 1611 г. – Сключен е Житваторогския мирен договор. 1830 г. – Създадено е Кралство Белгия. 1889 г. – Вашингтон става 42-рия щат на САЩ. 1911 г. – Русия завзема Северна Персия. 1917 г. – В Съветска Русия с декрет на правителството номинално е установен осемчасов работен ден. 1918 г. – Първата световна война приключва: Германия обявява капитулация и подписва примирие с Антантата в железопътен вагон край Компиен, Франция. Войната официално спира в 11:00 (единадесетия час на единадесетия ден от единадесетия месец). 1918 г. – Полша връща независимостта си. 1918 г. – Абдикира императорът на Австро-Унгария Карл I Хабсбург. 1930 г. – Алберт Айнщайн получава патент за проектирания от него през 1926 г. рефригенератор (хладилник). 1939 г. – Втората световна война: Германските окупационни власти извършват масов арест на професори на Католическия университет в Люблин (Полша). 1940 г. – Втората световна война: В Битката при Таранто Кралският английски флот провежда въздушна атака срещу флотилията на Италия, като за първи път във военната история използва само самолетоносачи. 1952 г. – В затвора на София са екзекутирани четирима католически свещеници – епископ Евгений Босилков, Камен Вичев, Павел Джижов и Йосафат Шишков. 1965 г. – В Турция е съставено правителство начело със Сюлейман Демирел, което е свалено от власт чрез военен преврат през март 1971 г. 1965 г. – Обявена е независимостта на Родезия, днешната държава Зимбабве. 1966 г. – НАСА изстрелва пилотирания космически апарат Джемини 12. 1968 г. – Малдивите са обявени за република. 1973 г. – С подписване на примирие между Израел и Египет приключва четвъртата Арабско-израелска война. 1975 г. – Ангола обявява национална независимост от Португалия. 2000 г. – 155 скиори и сноубордисти загиват, след като релсов лифт се подпалва в тунел в Алпите край Капрун (Австрия). 2004 г. – Смъртта на Ясер Арафат е потвърдена от Организацията за освобождение на Палестина, като причините са неизяснени; минути по-късно за председател на ООП е избран Махмуд Абас. Родени 1493 г. – Парацелз, немски лекар, естественик и философ († 1541 г.) 1729 г. – Луи Антоан дьо Бугенвил, френски изследовател († 1811 г.) 1744 г. – Абигейл Адамс, първа дама на САЩ († 1818 г.) 1821 г. – Фьодор Достоевски, руски писател († 1881 г.) 1838 г. – Адам Асник, полски поет († 1897 г.) 1848 г. – Ханс Делбрюк, немски историк († 1929 г.) 1850 г. – Ангел Кънчев, български революционер († 1872 г.) 1863 г. – Пол Синяк, френски художник († 1935 г.) 1864 г. – Алфред Херман Фрид, австрийски лекар и пацифист, Нобелов лауреат през 1911 г. († 1921 г.) 1864 г. – Морис Льоблан, френски писател († 1941 г.) 1869 г. – Виктор Емануил III, крал на Италия († 1947 г.) 1873 г. – Винкенти Пеев, български духовник и монах († 1941 г.) 1874 г. – Георги Стоянов, български поет († 1917 г.) 1882 г. – Густав VI Адолф, крал на Швеция († 1973 г.) 1885 г. – Джордж Патън, американски генерал († 1945 г.) 1893 г. – Никола Балабанов, български критик († 1966 г.) 1898 г. – Рене Клер, френски режисьор († 1981 г.) 1907 г. – Алберт Брукс, германски офицер († 2001 г.) 1911 г. – Пантелей Зарев, литературен критик († 1997 г.) 1912 г. – Ролф Бломберг, шведски изследовател († 1996 г.) 1922 г. – Кърт Вонегът, американски писател († 2007 г.) 1928 г. – Карлос Фуентес, мексикански дипломат и писател († 2012 г.) 1929 г. – Ханс Магнус Енценсбергер, немски писател 1930 г. – Никола Станчев, борец и пръв български олимпийски шампион († 2009 г.) 1934 г. – Надин Трентинян, френска режисьорка 1944 г. – Кемал Сунал, турски киноартист († 2000 г.) 1945 г. – Даниел Ортега, президент на Никарагуа 1948 г. – Калинка Лечева, българска акробатка 1952 г. – Александър Александров, български политик 1960 г. – Стенли Тучи, американски актьор 1961 г. – Рагип Яшари, косовски политик († 1999 г.) 1962 г. – Деми Мур, американска актриса 1962 г. – Мик Микели, шведски рок музикант (Europe) 1974 г. – Леонардо ди Каприо, американски актьор 1978 г. – Ерик Едман, шведски футболист 1984 г. – Марко Хук, немски професионален боксьор Починали 1331 г. – Стефан Дечански, сръбски крал и светец (* ок. 1285 г.) 1677 г. – Барбара Строци, италиански композитор (* 1619 г.) 1855 г. – Сьорен Киркегор, датски философ (* 1813 г.) 1876 г. – Георги Гогов, български общественик (* 1821 г.) 1880 г. – Нед Кели, австралийски разбойник (* ок. 1855 г.) 1934 г. – Йордан Качаков, български политик (* 1885 г.) 1952 г. – Евгений Босилков, български духовник (* 1900 г.) 1977 г. – Милош Църнянски, сръбски поет и писател (* 1893 г.) 1990 г. – Янис Рицос, гръцки поет, 9 пъти номиниран за Нобелова награда (* 1909 г.) 1976 г. – Александър Калдер, американски скулптор и художник (* 1898 г.) 1991 г. – Коста Странджев, български писател (* 1929 г.) 1999 г. – Петър Увалиев, български писател, публицист, преводач (* 1915 г.) 2004 г. – Ясер Арафат, палестински лидер, Нобелов лауреат през 1994 г. (* 1929 г.) 2005 г. – Питър Дракър, американски теоретик на мениджмънта (* 1909 г.) 2007 г. – Делбърт Ман, американски режисьор (* 1920 г.) 2021 г. – Фредерик де Клерк, южноафрикански политик и Нобелов лауреат през 1993 г. (* 1936 г.) Празници Юнеско – Международен ден на науката и мира (от 2001 г.) Ангола – Ден на независимостта (от Португалия, 1975 г., национален празник) Италия – Празник на град Бертиоло Полша (троен празник) – Ден на независимостта (от Русия, 1918 г., национален празник), Ден на примирието, Празник на най-високия военен орден – Virtuti Militari. Православна църква – Ден на Свети мъченик Мина Няколко държави отбелязват годишнината от края на Първата световна война, която спира в 11:00 на този ден през 1918. Ден на ветераните в Съединените щати Ден на паметта в Общността на нациите, включително Великобритания, Австралия, Канада Ден на примирието в Белгия, Нова Зеландия, Сърбия и Франция B11


text: 12 ноември е 316-ият ден в годината според григорианския календар (317-и през високосна година). Остават 49 дни до края на годината. Събития 680 г. – Започва 6-ият вселенски събор в Константинопол. 1914 г. – Първа световна война: Османската империя обявява война на държавите от Антантата. 1918 г. – Австрия е обявена за република. 1927 г. – Съветският политик Лев Троцки е изключен от Комунистическата партия на Съветския съюз, което осигурява на Йосиф Сталин неограничен контрол над СССР. 1936 г. – Влиза в експлоатация мостът „Сан Франциско – Оукланд“, който свързва Сан Франциско и Оукланд през Санфранциския залив. 1959 г. – Осъществен е първият полет на летателния апарат „Аврокар“, изведен от експлоатация през 1961 г. 1965 г. – От СССР е изстрелян автоматичният космически апарат „Венера 2“. 1979 г. – Президентът на САЩ Джими Картър въвежда ембарго на вноса на нефт от Иран като ответна мярка на завземането на сградата на американското посолство в Техеран. 1980 г. – Космическият апарат на НАСА „Вояджър 1“ се доближава максимално до Сатурн и прави първи снимки на пръстените му. 1982 г. – След смъртта на Леонид Брежнев за генерален секретар на ЦК на КПСС е избран Юрий Андропов. 1990 г. – Принц Акихито е избран за 125-и император на Япония. 1991 г. – Индонезийската армия открива огън по студентска демонстрация в Тимор по повод погребението на техен колега; загиват 250 души, 280 се считат за изчезнали. 1996 г. – Саудитски самолет „Боинг“ и казахстански „Ил-76“ се сблъскват близо до Ню Делхи, Индия; загиват 349 души. 2001 г. – При излитане от международното летище в Ню Йорк катастрофира самолет „Еърбъс“ на American Airlines; загиват 260 пътници и членове на екипажа. 2004 г. – Състои се погребението на Ясер Арафат в Рамалах, Палестина. Родени 1542 г. – Клод Валоа, херцогиня на Лотарингия († 1575 г.) 1825 г. – Юлия фон Хауке, принцеса Батенберг († 1895 г.) 1833 г. – Александър Бородин, руски композитор († 1887 г.) 1840 г. – Огюст Роден, френски скулптор († 1917 г.) 1842 г. – Джон Уилям Стрът, английски физик, Нобелов лауреат през 1904 г. († 1919 г.) 1866 г. – Сун Ятсен, китайски политик († 1925 г.) 1867 г. – Стефан Нерезов, български военен деец († 1925 г.) 1881 г. – Максимилиан фон Вайкс, германски фелдмаршал († 1954 г.) 1898 г. – Леон Щукел, словенски гимнастик и юрист († 1999 г.) 1904 г. – Петър Драгоев, български преводач († 1990 г.) 1906 г. – Елисей Тодоров, български микробиолог (? г.) 1908 г. – Ханс Вернер Рихтер, германски писател († 1993 г.) 1915 г. – Ролан Барт, френски критик и писател († 1980 г.) 1929 г. – Михаел Енде, германски писател († 1995 г.) 1929 г. – Грейс Кели, американска актриса и принцеса на Монако († 1982 г.) 1933 г. – Борислав Ивков, югославски шахматист († 2022 г.) 1934 г. – Вава, бразилски футболист († 2002 г.) 1934 г. – Леонид Щейн, украински шахматист († 1973 г.) 1938 г. – Ричард Мей, британски юрист († 2004 г.) 1942 г. – Добромир Жечев, български футболист 1942 г. – Александър Петков, български политик († 1996 г.) 1943 г. – Бьорн Валдегорд, шведски автомобилен състезател († 2014 г.) 1943 г. – Рашо Рашев, български историк († 2008 г.) 1953 г. – Василис Карас, гръцки певец 1956 г. – Стойко Пеев, български актьор 1957 г. – Сесилия Сиганер-Албениз, първа дама на Франция 1961 г. – Надя Команечи, румънска гимнастичка 1972 г. – Пабло Зарницки, аржентински шахматист 1973 г. – Рада Мичъл, австралийска актриса 1974 г. – Алесандро Бириндели, италиански футболист 1975 г. – Дарио Шимич, хърватски футболист 1976 г. – Мауро Каморанези, италиански футболист 1980 г. – Райън Гослинг, канадски актьор 1982 г. – Ан Хатауей, американска актриса 1984 г. – Сандара Пак, южнокорейска певица (2NE1) Починали 607 г. – Бонифаций III, римски папа (* 6 век) 1035 г. – Кнут Велики, крал на Дания (* 995 г.) 1252 г. – Бланш Кастилска, кралица на Франция (* 1188 г.) 1897 г. – Стоян Костов, български просветен деец (* 1832 г.) 1903 г. – Камий Писаро, френски художник (* 1831 г.) 1925 г. – Крум Дрончилов, български географ (* 1889 г.) 1955 г. – Мариано Латоре, чилийски писател (* 1886 г.) 1955 г. – Иван Строгов, български политик (* 1878 г.) 1973 г. – Арман Тирар, френски кинооператор (* 1899 г.) 1973 г. – Иван Точко, македонски писател (* 1914 г.) 1981 г. – Херман Пилник, аржентински шахматист (* 1914 г.) 1981 г. – Уилям Холдън, американски актьор (* 1918 г.) 1983 г. – Северина Тенева, българска актриса (* 1945 г.) 1989 г. – Долорес Ибарури, испанска комунистка (* 1895 г.) 1994 г. – Атанас Комшев, български борец (* 1959 г.) 1996 г. – Витаутас Жалакявичус, литовски режисьор (* 1930 г.) 1997 г. – Емил Карастойчев, български шахматист (* 1916 г.) 2008 г. – Мич Мичъл, британски барабанист (* 1947 г.) 2018 г. – Стан Лий, американски писател (* 1922 г.) Празници Азербайджан – Ден на Конституцията Източен Тимор – Ден на Санта Круз (Светия Кръст) Република Китай (Тайван) – Годишнина от рождението на Сун Ятсен (1866 г.) Либерия – Ден на народната памет Малдиви – Празник на републиката (1968 г.) Русия – Ден на спестовната банка B12


text: 13 ноември е 317-ият ден в годината според григорианския календар (318-и през високосна година). Остават 48 дни до края на годината. Събития 615 г. – Започва понтификатът на папа Адеодат I. 1002 г. – С благословията на крал Етелред II се извършва масово убийство на датчани, живеещи в Англия. 1775 г. – Американска война за независимост: американски войски, командвани от Джордж Вашингтон, превземат Монреал. 1851 г. – Започва да действа телеграфните връзки между Лондон и Париж, и между Москва и Петербург. 1854 г. – На този ден стават две големи морски катастрофи: американският кораб New Era, при което загиват над 300 пътници и екипаж, и британският кораб Prince с над 500 жертви. 1862 г. – Луис Карол записва в дневника си, че започва да пише за приключенията на известната си героиня Алиса. 1907 г. – Във Франция е извършен пробен полет с вертолет, при което пилотът успява да се издигне на 2 метра. 1912 г. – Балканската война: Българските войски влизат в Дедеагач. 1913 г. – Сключен е мирен договор между Гърция и Османската империя, въз основа на който Гърция получава остров Крит и повечето острови в Егейско море. 1923 г. – Започва използването на националния флаг на СССР, валиден до 25 декември 1991 г. 1940 г. – В САЩ е изпитан първият джип на фирмата Willys Motor. 1942 г. – Втората световна война: В хода на Морската битка при Гуадалканал американски и японски кораб влизат в ожесточен близък бой. 1942 г. – Втората световна война: Британската армия овладява пристанищния град Тобрук (Източна Либия) след продължителни боеве с германско-италиански войски. 1944 г. – Белгийското правителство взема решение за разоръжаване на организациите от Съпротивата. 1945 г. – Генерал Шарл дьо Гол е избран за председател на Временното правителство на Франция. 1953 г. – Албърт Кинг прави първите си записи в звукозаписното студио. 1953 г. – Състои се премиера на известния струнен квартет на Дмитрий Шостакович. 1954 г. – В Египет е извършен държавен преврат. 1970 г. – Вследствие на циклон и цунами в Бангладеш загиват над 50 000 души. 1971 г. – Американската космическа сонда Маринър 9 успешно навлиза в орбита около Марс и става първият космически апарат, който обикаля около друга планета. 1974 г. – Палестинският лидер Ясер Арафат прави изявление пред Общо събрание на ООН, в което обявява израелския ционизъм като основна причина за конфликтите в региона. 1984 г. – Във Флорида САЩ, карибския басейн и Мексико е наблюдавана окултация на звезда зад астероида 1 Церера. 1985 г. – След 140-годишно затишие избухва вулкана Невадо дел Руиз (Колумбия), при което загиват над 20 000 души. 1994 г. – В Швеция е проведен референдум за присъединяване на страната към Европейския съюз. 1998 г. – В Токио се открива първата конференция на Световното движение на добротата 2002 г. – Скупщината на Съюзна република Югославия ратифицира Дейтънското споразумение, като потвърждава, че Югославия няма териториални претенции към Босна и Херцеговина. 2002 г. – Край бреговете на испанска Галиция потъва танкер със 70 хил. тона нефт, което предизвиква една от най-големите екологични катастрофи. 2003 г. – В Китай започва приватизация на държавните предприятия. 2004 г. – След едноседмични боеве с над 5000 бунтовници американски военни части постигат контрол в иракския град Фалуджа, но не успяват да заловят терориста Абу Мусаб ал-Заркауи. 2011 г. – Италианският премиер Силвио Берлускони подава оставка, поради засилващата се обществена опозиция срещу него. Родени 354 г. – Августин Блажени, римски теолог († 430 г.) 1312 г. – Едуард III, крал на Англия († 1377 г.) 1745 г. – Валентин Аюи, френски педагог († 1822 г.) 1818 г. – Михаил Катков, руски публицист († 1887 г.) 1834 г. – Николай Столетов, руски генерал († 1912 г.) 1836 г. – Ярослав Домбровски, полски генерал и националреволюционер († 1871 г.) 1844 г. – Никодим Кондаков, руски изкуствовед († 1925 г.) 1848 г. – Албер I, принц на Монако († 1922 г.) 1850 г. – Робърт Луис Стивънсън, британски писател († 1894 г.) 1869 г. – Димитър Драгиев, български политик († 1943 г.) 1872 г. – Байъм Шоу, британски художник († 1919 г.) 1882 г. – Добри Даскалов, български революционер († 1912 г.) 1891 г. – Георги Спасов, български композитор († 1953 г.) 1896 г. – Нобусуке Киши, Министър-председател на Япония († 1987 г.) 1901 г. – Екатерина Савова-Ненова, българска художничка († 1980 г.) 1907 г. – Йоанна Савойска, българска царица († 2000 г.) 1913 г. – Лон Нол, камбоджански политик и генерал († 1985 г.) 1921 г. – Никола Мирчев, български художник († 1973 г.) 1928 г. – Ралф Фуди, американски актьор († 1999 г.) 1933 г. – Петер Хертлинг, германски писател († 2017 г.) 1934 г. – Стефан Кожухаров, български учен († 2000 г.) 1937 г. – Снежина Гогова, български езиковед 1939 г. – Карел Брюкнер, чешки футболист и треньор 1941 г. – Марие Ротрова, чешка певица 1944 г. – Петер Брабек-Летмат, австрийски бизнесмен 1949 г. – Юрий Ангелов, български актьор 1951 г. – Пини Гершон, треньор по баскетбол 1953 г. – Трейси Скогинс, американска актриса 1954 г. – Димитър Ганев, български актьор 1955 г. – Упи Голдбърг, американска актриса 1957 г. – Стивън Бакстър, британски писател 1959 г. – Карълайн Гудъл, австралийска актриса 1959 г. – Хари Костов, министър-председател на Република Македония 1964 г. – Ане Вебер, германска писателка и преводачка 1967 г. – Джухи Чаула, индийска актриса 1967 г. – Стийв Зан, американски актьор 1969 г. – Аян Хирси Али, нидерландска феминистка и политически деец 1969 г. – Джерард Бътлър, шотландски актьор 1971 г. – Йордан Йорданидис, учител и богослов с българо-гръцки произход, служител на Благовестието в Република Турция 1974 г. – Ирена Димова, български политик и икономист 1975 г. – Мария Петрова, българска състезателка по художествена гимнастика 1979 г. – Михаела Дановска, българска и германска художничка 1982 г. – Куми Кода, японска поп певица 1984 г. – Зафира, унгарска порнографска актриса 1991 г. – Джефри Брума, нидерландски футболист Починали 867 г. – Николай I, римски папа (* ?) 1359 г. – Иван II, велик княз на Владимирско-Суздалското княжество (* 1326 г.) 1460 г. – Енрике Мореплавателя, португалски принц (* 1394 г.) 1619 г. – Лудовико Карачи, италиански художник (* 1555 г.) 1810 г. – Мария-Жозефина-Луиза Савойска, френска принцеса (* 1753 г.) 1862 г. – Лудвиг Уланд, германски поет (* 1787 г.) 1863 г. – Сава Филаретов, български просветен деец (* 1825 г.) 1868 г. – Джоакино Росини, италиански композитор (* 1792 г.) 1903 г. – Камий Писаро, френски художник-импресионист (* 1830 г.) 1912 г. – Йоаким III, константинополски патриарх (* 1834 г.) 1937 г. – Акоп Акопян, арменски поет (* 1866 г.) 1937 г. – Димитър Подвързачов, български писател (* 1881 г.) 1951 г. – Херта Крефтнер, австрийска писателка (* 1928 г.) 1954 г. – Паул Лудвиг Евалд фон Клайст, германски фелдмаршал (* 1881 г.) 1974 г. – Виторио Де Сика, италиански режисьор (* 1901 г.) 1975 г. – Олга Бергголц, руска поетеса (* 1910 г.) 2014 г. – Каха Бендукидзе, грузински политик (* 1956 г.) Празници Световен ден на добротата – отбелязва се от 1998 г. Международен ден на слепите – отбелязва се от 1946 г. Православна църква – почита паметта на св. Йоан Златоуст Католическа църква – Световен ден на почит към българските католически свещеници, обявени от папа Йоан Павел II за блажени – епископ Евгений Босилков, Камен Вичев, Павел Джижов и Йосафат Шишков B13


text: 14 ноември е 318-ият ден в годината според григорианския календар (319-и през високосна година). Остават 47 дни до края на годината. Събития 1308 г. – Полският град Гданск е завзет от кръстоносците, а жителите му са подложени на сеч. 1770 г. – Шотландският пътешественик Джеймс Брус открива извора на река Сини Нил. 1832 г. – По улиците на Ню Йорк започва да се движи първият конски трамвай в света. 1878 г. – По силата на Санстефанския мирен договор Северна Добруджа е въведено цивилно румънско управление. 1885 г. – Начало на Сръбско-българската война. 1889 г. – Журналистката на нюйоркския вестник World Нели Блай (Елизабет Кокрен), става първата жена обиколила света с балон за по-малко от 80 дни. 1896 г. – В Англия е повишена максималната скорост за движение на транспортните средства от 4 на 14 мили/час. 1908 г. – Алберт Айнщайн изнася публично своята Квантова теория за светлината. 1910 г. – В Норфолк (САЩ) се осъществява първото излитане на самолет от палубата на кораб. 1918 г. – Чехословакия е обявена за република. 1922 г. – Започват редовни емисии на Би Би Си (BBC). 1940 г. – Втората световна война: Английският град Ковънтри понася огромни материални и човешки щети от бомбардировката на германските самолети. 1943 г. – Втората световна война: Първа бомбардировка на София от британско-американската авиация. 1969 г. – Програма Аполо: НАСА изстрелва Аполо 12 – втората пилотирана мисия до повърхността на Луната. 1971 г. – Програма Маринър: Маринър 9 на НАСА достига Марс и става първият космически апарат в орбита на друга планета. 1982 г. – Лех Валенса, лидерът на забраненото полско движение Солидарност, е освободен, след като е интерниран за 11 месеца край съветската граница. 1983 г. – В столицата на Саудитска Арабия е открито най-голямото летище в света – Крал Халид. 1989 г. – Милицията на Чехословакия разпръсква със сила антикомунистическа демонстрация с участие на 15 000 души в Прага. 1990 г. – Република Полша и Федерална република Германия подписват съгласие за признаване на съществуващите граници. 1997 г. – Повече от 60 души (в т.ч. 57 чуджестранни туристи) загиват при терористична атака в джамия в Южен Египет. 2003 г. – Открит е обектът 90377 Седна от Облака на Оорт. Родени 1650 г. – Уилям III, крал на Англия († 1702 г.) 1719 г. – Леополд Моцарт, австрийски композитор († 1787 г.) 1745 г. – Доминик Вияр, френски ботаник († 1814 г.) 1765 г. – Робърт Фултън, американски изобретател († 1815 г.) 1778 г. – Йохан Непомук Хумел, музикант († 1837 г.) 1779 г. – Адам Готлоб Йоленшлегер, датски поет († 1850 г.) 1788 г. – Михаил Лазарев, руски морски капитан († 1851 г.) 1820 г. – Ансън Бърлингейм, американски политик († 1870 г.) 1840 г. – Клод Моне, френски художник († 1926 г.) 1857 г. – Михаил Савов, български генерал († 1928 г.) 1866 г. – Васил Златарски, български историк († 1935 г.) 1881 г. – Христо Негенцов, български педагог († 1953 г.) 1882 г. – Янаки Моллов, български политик († 1948 г.) 1888 г. – Христо Коджабашев, български актьор († 1981 г.) 1889 г. – Джавахарлал Неру, министър-председател на Индия († 1964 г.) 1891 г. – Фредерик Бантинг, канадски лекар, Нобелов лауреат 1923 г., († 1941 г.) 1896 г. – Мейми Айзенхауер, първа дама на САЩ (1953 – 1961) († 1979 г.) 1906 г. – Григорий Оводовски, съветски военен († 1974 г.) 1907 г. – Астрид Линдгрен, шведска писателка († 2002 г.) 1908 г. – Джоузеф Маккарти, американски сенатор († 1957 г.) 1912 г. – Антон Лебанов, български общественик († 2008 г.) 1913 г. – Хакобо Арбенс Гусман, президент на Гватемала († 1971 г.) 1920 г. – Георги Близнаков, български химик († 2004 г.) 1922 г. – Бутрос Бутрос-Гали, египетски генерален секретар на ООН († 2016 г.) 1925 г. – Александър Караиванов, български учен († 2006 г.) 1926 г. – Йорданка Стоянова, български учен 1930 г. – Едуард Уайт, американски астронавт († 1967 г.) 1934 г. – Георги Робев, български диригент († 2002 г.) 1935 г. – Хусейн I, крал на Йордания († 1999 г.) 1936 г. – Антонио Гадес, испански хореограф († 2004 г.) 1948 г. – || ( крал на Великобритания и други 13 страни)| Чарлз|||, крал на Великобритания и други 13 страни. 1953 г. – Доминик дьо Вилпен, министър-председател на Франция 1953 г. – Николай Арабов, български футболист 1954 г. – Яни, гръцки композитор и пианист 1957 г. – Бонка Енчева, българска акробатка 1959 г. – Пол Макган, британски актьор 1962 г. – Лора Сан Джакомо, американска актриса 1965 г. – Иван Кочев, български футболист 1968 г. – Павел Шуманов, български колоездач 1970 г. – Параскева Джукелова, българска актриса 1978 г. – Димо Дренчев, български бизнесмен и политик 1979 г. – Олга Куриленко, френска актриса 1984 г. – Мария Шерифович, сръбска певица 1990 г. – Джесика Джейкъбс, австралийска актриса († 2008 г.) Починали 1060 г. – Годфроа II, граф на Анжу (* 1006 г.) 1263 г. – Александър Невски, велик княз на Владимирско-Суздалското княжество (* 1220 г.) 1522 г. – Ан дьо Божьо, регентка на Франция (* 1461 г.) 1687 г. – Нел Гуин, английска актриса (* 1650 г.) 1716 г. – Готфрид Лайбниц, немски философ и математик (* 1646 г.) 1825 г. – Жан Паул, немски писател (* 1763 г.) 1831 г. – Георг Хегел, немски философ (* 1770 г.) 1847 г. – Йозеф Юнгман, чешки филолог (* 1773 г.) 1938 г. – Ханс Кристиан Йоахим Грам, датски микробиолог (* 1853 г.) 1956 г. – Темелко Иванчев, български лесовъд (* 1880 г.) 1977 г. – Бхактиведанта Свами Прабхупада, индийски религиозен водач (* 1896 г.) 1989 г. – Пенчо Данчев, български литературен критик, професор (* 1915 г.) 1990 г. – Леонид Трауберг, руски сценарист и кинорежисьор (* 1902 г.) 1992 г. – Ернст Хапел, австрийски футболист и треньор (* 1925 г.) 1994 г. – Александър Муратов, български поет и преводач (* 1914 г.) 2011 г. – Франц Йозеф Дегенхарт, немски писател (* 1931 г.) Празници Православна църква – Свети Апостол Филип Световна здравна организация – Световен ден за борба с диабета – Отбелязва се от 1991 г. по повод годишнина от рождението на Фредерик Бантинг – канадски физиолог, откривател на инсулина. Индия – Ден на детето (по повод рождения ден на Джавахарлал Неру, празнува се на тази дата от 1959 г.) Колумбия – Ден на жената Мианмар – Ден на нацията (национален празник) B14


text: 15 ноември е 319-ият ден в годината според григорианския календар (320-и през високосна). Остават 46 дни до края на годината. Събития 1315 г. – В борбата си за независимост войските на новосъздадената Швейцарска конфедерация побеждават австрийската армия в битката при Моргартен. 1533 г. – В името на краля на Испания войските на Франсиско Писаро нанасят окончателно поражение на държавата на Инките и превземат столицата ̀и Куско. 1885 г. – Сръбско-българска война: Убедителната българска победа при Пирот, след която на 16 ноември българската армия се готви да атакува Ниш, но в щаба на армията е австро-унгарският пълномощен министър в Белград граф Кевенхюлер, който предупреждава, че при по-нататъшно настъпление българската армия ще срещне австро-унгарски войски, което слага края на войната. 1889 г. – Бразилия е обявена за република. 1902 г. – Съставено е двадесет и четвъртото правителство на България, начело със Стоян Данев. 1908 г. – Свободната държава Конго е преобразувана в Белгийско Конго 1920 г. – В Женева се провежда първото събрание на Обществото на народите. 1941 г. – Втората световна война: Началникът на СС Хайнрих Химлер нарежда арестуването и депортирането в концентрационни лагери на всички хомосексуалисти в Германия, с изключение на определени висшестоящи нацистки офицери. 1943 г. – Втората световна война: Германския началник на СС Хайнрих Химлер нарежда всички цигани да бъдат поставени „на едно ниво с евреите и изпратени в концентрационни лагери“. 1949 г. – Обесени са убийците на Махатма Ганди. 1969 г. – Студената война: Съветската подводница Подводница К-19 се сблъсква с американската подводница USS Gato в Баренцово море. 1971 г. – Фирмата Intel пуска на пазара първият в света микропроцесор, Intel 4004, способен да обработва 60 000 инструкции в секунда. 1983 г. – Създава се Севернокипърска турска република, която приема Декларация за независимост. 1987 г. – Избухва въстанието в Брашов политиката на строги икономии на Николае Чаушеску. 1988 г. – Палестинският Народен съвет обявява създаването на държавата Палестина. 1988 г. – В СССР се осъществява единственият полет на безпилотната космическата совалка Буран. 1990 г. – VII велико народно събрание променя името на държавата от Народна република България на Република България. 2018 г. - Деактивиран е космическият телескоп на НАСА „Кеплер“ Родени 1316 г. – Жан I, крал на Франция († 1316 г.) 1708 г. – Уилям Пит-старши, министър-председател на Обединеното кралство († 1778 г.) 1738 г. – Уилям Хершел, германски астроном и композитор († 1822 г.) 1861 г. – Петър Тантилов, български военен деец († 1937 г.) 1849 г. – Стефан Кисов, български военен деец († 1915 г.) 1862 г. – Герхарт Хауптман, немски драматург, Нобелов лауреат през 1912 г. († 1946 г.) 1866 г. – Александра Яблочкина, руска артистка († 1964 г.) 1874 г. – Аугуст Крог, датски физиолог, Нобелов лауреат през 1920 г. († 1949 г.) 1887 г. – Хитоши Ашида, Министър-председател на Япония († 1959 г.) 1887 г. – Джорджия О’Киф († 1986 г.) 1891 г. – Ервин Ромел, германски фелдмаршал († 1944 г.) 1893 г. – Димитър Ацев, български комунист († 1923 г.) 1895 г. – Олга Николаевна, дъщеря на император Николай II († 1918 г.) 1901 г. – Ник Дим Кос, български илюзионист († 1983 г.) 1910 г. – Дико Диков, български офицер и политик († 1985 г.) 1922 г. – Франческо Рози, италиански режисьор († 2015 г.) 1925 г. – Ненчо Станев, български политик († 2000 г.) 1925 г. – Хайнц Пионтек, немски писател († 2003 г.) 1929 г. – Едуард Аснър, американски актьор († 2021 г.) 1936 г. – Волф Бирман, немски поет и певец 1939 г. – Яфет Кото, американски актьор († 2021 г.) 1942 г. – Стоян Овчаров, български политик 1944 г. – Ставри Калинов, български скулптор и художник 1945 г. – Ани-Фрид Люнгстад, норвежка поп певица (ABBA) 1946 г. – Тодор Щонов, български актьор († 2008 г.) 1948 г. – Екрем Баша, косовски албански поет 1954 г. – Александър Квашневски, президент на Полша 1956 г. – Златко Кранчар, състезател и треньор по футбол 1967 г. – Франсоа Озон, френски кинорежисьор 1976 г. – Виржини Ледоаян, френска актриса 1976 г. – Руслан Мъйнов, български актьор, певец и шоумен 1978 г. – Ивайло Папов, български политик и учител 1982 г. – Клеменс Й. Зец, австрийски писател 1983 г. – Лора Сме, френска актриса 1991 г. – Шейлийн Удли, американска актриса Починали 1028 г. – Константин VIII, византийски император (* 960 г.) 1280 г. – Алберт Велики, немски философ, теолог и доминикански епископ (* 1193/1206 г.) 1379 г. – Ото V, херцог на Горна Бавария (* 1346 г.) 1630 г. – Йохан Кеплер, германски математик, астроном и астролог (* 1571 г.) 1670 г. – Ян Амос Коменски, чешки мислител (* 1592 г.) 1691 г. – Алберт Кейп, холандски художник (* 1620 г.) 1787 г. – Кристоф Глук, германски композитор (* 1714 г.) 1794 г. – Мария-Франциска фон Зулцбах, немска благородничка (* 1724 г.) 1808 г. – Мустафа IV, султан на Османската империя (* 1779 г.) 1819 г. – Даниъл Ръдърфорд, шотландски химик (* 1749 г.) 1832 г. – Жан-Батист Сей, френски икономист (* 1767 г.) 1839 г. – Уилям Мърдок, шотландски инженер (* 1754 г.) 1908 г. – Цъси, императрица на Китай (* 1835 г.) 1910 г. – Вилхелм Раабе, немски белетрист и художник (* 1831 г.) 1916 г. – Хенрик Сенкевич, полски писател, Нобелов лауреат през 1905 г. (* 1846 г.) 1917 г. – Емил Дюркем, френски социолог (* 1858 г.) 1919 г. – Алфред Вернер, германски химик, Нобелов лауреат през 1913 г. (* 1866 г.) 1938 г. – Петър Ников, български историк (* 1884 г.) 1959 г. – Чарлз Уилсън, шотландски физик, Нобелов лауереат (* 1869 г.) 1971 г. – Рудолф Абел, съветски шпионин (* 1903 г.) 1976 г. – Жан Габен, френски актьор (* 1904 г.) 1983 г. – Таки Хрисик, югославски композитор (* 1920 г.) 1985 г. – Димитър Панов, български актьор (* 1902 г.) 2007 г. – Николай Зидаров, български поет (* 1921 г.) 2009 г. – Павле, сръбски патриарх (* 1914 г.) 2010 г. – Лари Еванс, американски шахматист (* 1932 г.) Празници Източноправославна църква – Начало на 40-дневния Рождественски пост (Коледен пост). Свети Гурий, Самон и Авив Бразилия – Празник на републиката (1889 г.) Италия – Празник на град Абетоне Кот д'Ивоар – Ден на мира Палестина – Ден на независимостта (обявена 1988 г., от Израел, национален празник) Севернокипърска турска република – Ден на независимостта (от Кипър, 1983 г., призната само от Турция, национален празник) B15


text: 16 ноември е 320-ият ден в годината според григорианския календар (321-ви през високосна). Остават 45 дни до края на годината. Събития 1384 г. – Ядвига е коронована за кралица на Полша. 1491 г. – В Испания са осъдени от инквизицията на изгаряне на клада 5-а марани по случая със светото дете от Ла Гуардия. 1869 г. – Официално е открит Суецкият канал. 1885 г. – Обсадата на Видин по време на Сръбско-българската война завършва с успех за българите, които отбиват всички пристъпи на сръбската армия. 1893 г. – Основан е чешкият футболен тим Спарта в Прага. 1896 г. – Произведено е първото електричество от електроцентралата на Ниагарския водопад. 1907 г. – Оклахома става 46-ия щат на САЩ. 1909 г. – Създадена е първата авиокомпания в света DELAG във Франкфурт на Майн, Германия, с подкрепата на правителството. 1918 г. – Унгария е обявена за република. 1933 г. – СССР и САЩ установяват дипломатически отношения. 1938 г. – За първи път е синтезирано веществото ЛСД от швейцарския химик д-р Алберт Хофман. 1940 г. – Холокост: Хитлеристка Германия създава Варшавското гето в окупираната от нея Полша. 1945 г. – Учредена е световната организация за култура и образование ЮНЕСКО. 1945 г. – Официално е обявено откриването на новите тежки метали америций и кюрий. 1965 г. – Венера: СССР изстрелва космическия апарат Венера 3 към Венера. 1970 г. – В Сирия е извършен държавен преврат и начело на държавата застава Хафез ал-Асад. 1972 г. – Генералната конференция на ЮНЕСКО приема Конвенцията за опазване на световното културно и природно наследство за създаване на Програма за световното наследство. 1979 г. – Открита е първата линия на Букурещкото метро. 1988 г. – Беназир Бхуто е избрана за министър-председател на Пакистан, с което тя става и първата жена на такъв пост в ислямския свят. 1996 г. – Майка Тереза става почетен гражданин на САЩ. Родени 42 пр.н.е. – Тиберий, римски император († 37 г.) 1717 г. – Жан Лерон д'Аламбер, френски математик и философ († 1783 г.) 1762 г. – Карагеорги Петрович, сръбски революционер († 1817 г.) 1878 г. – Михайло Парашчук, украински скулптор († 1963 г.) 1881 г. – Хуго Майзъл, австрийски футболист († 1937 г.) 1892 г. – Тацио Нуволари, италиански автомобилен пилот († 1953 г.) 1894 г. – Рихард Куденхофе-Калерги, австрийски политик († 1972 г.) 1895 г. – Майкъл Арлън, британски писател († 1956 г.) 1900 г. – Евгений Босилков, български духовник, канонизиран за блажен († 1953 г.) 1908 г. – Вера Недкова, българска художничка († 1996 г.) 1918 г. – Тодор Шошев, български общественик († 1991 г.) 1922 г. – Жузе Сарамагу, португалски писател, Нобелов лауреат през 1998 г. († 2010 г.) 1930 г. – Чинуа Ачебе, нигерийски писател († 2013 г.) 1940 г. – Веселин Джигов, български народен певец от Родопската фолклорна област († 2002 г.) 1946 г. – Терънс Маккена, американски писател († 2000 г.) 1948 г. – Джими Йънг, американски боксьор († 2005 г.) 1951 г. – Калин Арсов, български актьор 1952 г. – Натанаил Неврокопски, български духовник и архиерей († 2013 г.) 1953 г. – Гликерия, гръцка певица 1958 г. – Марг Хелгенбъргър, американска актриса 1961 г. – Карен Дуве, немска писателка 1962 г. – Стевица Кузмановски, футболен треньор 1963 г. – Рене Щайнке, немски актьор 1966 г. – Кристиан Лоренц, немски музикант (Rammstein) 1968 г. – Йоргос Караиваз, гръцки разследващ журналист († 2021 г.) 1977 г. – Маги Джиленхол, американска актриса 1977 г. – Максим Стависки, български спортист от руски произход 1977 г. – Маурисио Очман, мексикански актьор 1989 г. – Александър Башлиев, български футболист Починали 1093 г. – Света Маргарет Шотландска, шотландска кралица (* ок. 1045) 1272 г. – Хенри III, крал на Англия (* 1207 г.) 1797 г. – Фридрих Вилхелм II, крал на Прусия (* 1744 г.) 1831 г. – Карл фон Клаузевиц, пруски генерал и военен теоретик (* 1780 г.) 1877 г. – Александър Попов, руски историк (* 1821 г.) 1878 г. – Джура Якшич, сръбски поет (* 1832 г.) 1885 г. – Луи Риел, канадски политик и революционер (* 1844 г.) 1898 г. – Гаврил Кръстевич, български общественик (* 1817 г.) 1907 г. – Константин Величков, български политик (* 1855 г.) 1907 г. – Роберто I Бурбон-Пармски, херцог на Парма и Пиаченца (* 1848 г.) 1934 г. – Георги Тодоров, български офицер (* 1858 г.) 1960 г. – Кларк Гейбъл, американски актьор (* 1901 г.) 1973 г. – Алън Уотс, британски философ (* 1915 г.) 1996 г. – Васил Спасов, български футболист (* 1919 г.) 1997 г. – Жорж Марше, лидер на френските социалисти (* 1920 г.) 1999 г. – Даниъл Натанс, американски микробиолог, Нобелов лауреат през 1978 г. (* 1928 г.) 2005 г. – Доналд Уотсън, британски основател на веганството (* 1910 г.) 2006 г. – Милтън Фридман, американски икономист, Нобелов лауреат през 1976 г. (* 1912 г.) 2013 г. – Натанаил Неврокопски, български духовник и архиерей (* 1952 г.) Празници Православна църква – Свети Матей (един от 12-те апостоли) Световен ден на Географската информационна система ЮНЕСКО – Международен ден на толерантността (от 1996 г.) Великобритания и Ирландия – Ден на децата в нужда (по идеята на БиБиСи от 1985 г. Исландия – Ден на исландския език (празнува се в деня на раждането на исландския поет Йонас Халгримсон).) Холандски Антили – Празник на Америка B16


text: За терористичната организация вижте Седемнадесети ноември 17 ноември е 321-вият ден в годината според григорианския календар (322-ри през високосна година). Остават 44 дни до края на годината. Събития 284 г. – Диоклециан е обявен за римски император от войниците си. 1558 г. – След смъртта на кралица Мария Тюдор на английския трон застава Елизабет I. 1800 г. – Провежда се първото заседание на Конгреса на САЩ във Вашингтон. 1831 г. – Еквадор и Венецуела се отделят като самостоятелни държави от Велика Колумбия. 1855 г. – Шотландският изследовател на Африка Дейвид Ливингстън открива голям водопад на река Замбези и го назовава „Виктория“. 1912 г. – Балканската война: Начало на Чаталджанската операция. 1919 г. – Гражданска война в Русия: Червената армия превзема град Курск. 1939 г. – Девет студенти от Университета на Прага, в т.ч. лидера на протеста Ян Оплетал, са убити от нацистките окупатори; събитието става повод за обявяването на деня за Международен ден на студентите и първото му честване през 1941 г. в Лондон. 1948 г. – Крайцерът Аврора е изведен от експлоатация. Същата година е обявен за паметник на революцията и превърнат в музей. 1950 г. – Тензин Гятсо – 14-ият Далай Лама, е ръкоположен за държавен глава на Тибет. 1953 г. – След смъртта на Сталин и поставянето на балсамираното му тяло в Мавзолея на Ленин в Москва, сградата е открита като Мавзолей на Ленин и Сталин. 1954 г. – Гамал Абдел Насър е избран за президент на Египет. 1958 г. – В Судан е извършен държавен преврат от военните и цялата власт преминава в ръцете на генерал Ибрахим Абуд. 1962 г. – В списание Нов свят е публикувана първата повест на Александър Солженицин. 1969 г. – В Хелзинки започват преговори между САЩ и СССР за ограничаване на стратегическите оръжия. 1970 г. – Луна (програма): СССР приземява на Луната „Луноход 1“ – първият апарат с дистанционно управление, достигнал повърхността на друго космическо тяло. 1973 г. – По повод на Международния ден на студентите настъпва кулминация на масовите протестни действия срещу диктатурата в Политехниката на Атина (Гърция). 1989 г. – Започва Нежната революция в Чехословакия – като легален протест на студенти в Прага, която е потушена от милицията; загива един студент, което дава началото на протести за сваляне на комунистическото правителство (те успяват на 29 декември). 1991 г. – Събранието на Република Македония гласува първата конституция на суверенна и независима Република Македония. 2003 г. – Започва мандатът на холивудския актьор Арнолд Шварценегер като губернатор на Калифорния. Родени 9 г. – Веспасиан, римски император († 79 г.) 1755 г. – Луи XVIII, крал на Франция († 1824 г.) 1765 г. – Жак Макдоналд, френски маршал († 1840 г.) 1788 г. – Михаил Шчепкин, руски артист († 1863 г.) 1790 г. – Аугуст Мьобиус, немски математик, механик и астроном теоретик († 1868 г.) 1827 г. – Петко Славейков, български поет, писател и фолклорист († 1895 г.) 1857 г. – Жозеф Бабински, френски невролог патолог († 1932 г.) 1862 г. – Георги Бошнаков, български военен деец († 1944 г.) 1865 г. – Луи Айер, български педагог († 1916 г.) 1866 г. – Стефан Тасев, български военен деец († ? г.) 1878 г. – Лиза Майтнер, австрийска физичка († 1968 г.) 1887 г. – Бърнард Монтгомъри, британски командир († 1976 г.) 1887 г. – Георги Попов, български военен деец († 1953 г.) 1895 г. – Кирил Преславски, български княз и регент († 1945 г.) 1902 г. – Юджин Уигнър, унгарски физик, Нобелов лауреат през 1963 г. († 1995 г.) 1905 г. – Астрид Шведска, белгийска кралица († 1935 г.) 1906 г. – Соичиро Хонда, японски инженер и предприемач († 1991 г.) 1911 г. – Кристиан Фуше, френски политик и дипломат († 1974 г.) 1922 г. – Стенли Коен, американски биохимик, Нобелов лауреат през 1986 г. († 2020 г.) 1925 г. – Рок Хъдзън, американски актьор († 1985 г.) 1928 г. – Тодор Ташев, български писател († 2015 г.) 1933 г. – Панчо Панчев, български писател, драматург и сценарист († 2019 г.) 1938 г. – Добри Добрев, български актьор 1940 г. – Йордан Мутафчиев, български политик и дипломат († 2015 г.) 1942 г. – Мартин Скорсезе, американски режисьор и сценарист 1944 г. – Дани де Вито, американски актьор 1944 г. – Рем Колхас, нидерландски архитект 1947 г. – Александър Димитров, български политик 1945 г. – Ролан Жофе, британски филмов режисьор 1952 г. – Роман Огаза, полски футболист († 2006 г.) 1957 г. – Мирзакарим Норбеков, узбекистански писател 1964 г. – Марина Кар, ирландска писателка 1966 г. – Ричард Фортъс, американски китарист 1966 г. – Софи Марсо, френска актриса 1970 г. – Пламен Петков, български журналист и сценарист 1971 г. – Майкъл Адамс, британски шахматист 1974 г. – Шарик Леон, колумбийска актриса и модел 1976 г. – Кирил Бояджиев, български актьор 1983 г. – Кристофър Паолини, американски писател 1986 г. – Нани, португалски футболист Починали 375 г. – Валентиниан I, римски император (* 321 г.) 474 г. – Лъв II, византийски император (* ок. 467 г.) 1417 г. – Евренос, османски пълководец (* 1288 г.) 1494 г. – Джовани Пико дела Мирандола, италиански философ (* 1463 г.) 1558 г. – Мария I Тюдор, кралица на Англия (* 1516 г.) 1624 г. – Якоб Бьоме, германски мистик и религиозен философ (* 1575 г.) 1780 г. – Бернардо Белото, италиански художник (* 1721 г.) 1796 г. – Екатерина II, императрица на Русия (* 1729 г.) 1818 г. – Шарлота фон Мекленбург-Щрелиц, кралица на Обединеното кралство (* 1744 г.) 1858 г. – Робърт Оуен, британски социалист утопист (* 1771 г.) 1900 г. – Александър Имеретински, руски офицер (* 1837 г.) 1905 г. – Адолф, велик херцог на Люксембург (* 1817 г.) 1908 г. – Поп Грую Бански, български духовник и революционер (* 1836 г.) 1917 г. – Огюст Роден, френски скулптор (* 1840 г.) 1924 г. – Христо Юрданов, български офицер (* 1864 г.) 1931 г. – Георги Атанасов, български композитор (* 1882 г.) 1934 г. – Йоахим Рингелнац, немски писател (* 1883 г.) 1938 г. – Анте Трумбич, хърватски политик (* 1864 г.) 1946 г. – Анастас Бендерев, български военен деец (* 1859 г.) 1947 г. – Рикарда Хух, германска поетеса и романистка (* 1864 г.) 1950 г. – Сребрен Поппетров, български революционер (* 1869 г.) 1982 г. – Петър Панчевски, български и съветски генерал (* 1902 г.) 1984 г. – Георги Петров, български аграрен учен (* 1916 г.) 1985 г. – Лон Нол, камбоджански военачалник, политик и държавник (* 1913 г.) 1990 г. – Роберт Хофщетер, американски физик, Нобелов лауреат (* 1915 г.) 1998 г. – Ефим Гелер, украински шахматист (* 1925 г.) 2000 г. – Луи Неел, френски физик, Нобелов лауреат през 1970 г. (* 1904 г.) 2006 г. – Ференц Пушкаш, унгарски футболист (* 1927 г.) 2008 г. – Ангел Ангелов, български художник (* 1923 г.) 2012 г. – Илия Аргиров, български народен певец от пиринския край (* 1932 г.) 2012 г. – Иван Бенчев, български изкуствовед (* 1944 г.) 2013 г. – Дорис Лесинг, британска писателка, носителка на Нобелова награда (* 1919 г.) Празници Световен ден на недоносените деца Международен ден на студентите (за първи път се отбелязва през 1941 г. в Лондон) Азербайджан – Ден на националното възраждане Демократична република Конго – Празник на армията Маршалови острови – Ден на президента Словакия и Чехия – Ден на борбата за свобода и демокрация (начало на Нежната революция, 1989 г.) B17


text: 18 ноември е 322-рият ден в годината според григорианския календар (323-ти през високосна). Остават 43 дни до края на годината. Събития 1095 г. – Под ръководството на папа Урбан II във френския град Клермон започва Събор на католическата църква, на който е огласена Свещената война – кръстоносните походи. 1307 г. – Според легендата, Вилхелм Тел прострелва със стрела ябълка, поставена върху главата на сина му. 1850 г. – При най-големия пожар в историята на Краков половината сгради в града са изпепелени. 1868 г. – Дмитрий Менделеев създава в Москва Руско химическо дружество. 1870 г. – Между градовете Тур и Париж е установена пощенска връзка с използване на гълъби. 1879 г. – Открита е Първа Софийска девическа гимназия. 1893 г. – Открита е жп линията София – Перник (34 км). 1901 г. – САЩ и Обединеното Кралство сключват договор за строежа на Панамския Канал. Строежът трае 10 години. По време на строителството му живота си са загубили общо 27 500 работници. 1912 г. – Балканска война: Поражение на България от Османската империя в Чаталджанската операция. 1912 г. – Балканската война: Победа на Сърбия срещу Османската империя Битолската битка. 1916 г. – Първа световна война: Завършва Битката при Сома, започнала на 1 юли 1916. 1918 г. – Латвия обявява национална независимост от Съветска Русия. 1923 г. – Провеждат се избори за 21 Обикновено народно събрание на България, които са спечелени от управляващата коалиция на Демократическия сговор. 1928 г. – В Ню Йорк се състои премиерата на първия озвучен анимационен филм на Уолт Дисни с героите Мики Маус и Мини Маус. 1929 г. – Червената армия преминава границата с Манджурия и окупира част от страната. 1936 г. – Германия и Италия декларират, че признават испанското правителство на генерал Франко. 1945 г. – На парламентарните избори в България побеждава Отечествения фронт, доминиран от представители на БКП. 1978 г. – В Гвиана 911 членове на сектата Храм на народа извършват масово самоубийство. 1987 г. – При пожар в Лондонското метро загиват 30 души. 1987 г. – Етиопското правителство обявява хуманитарна криза в северната част на страната, където гладуват над 5 милиона души. 1989 г. – Българската опозиция провежда първия си масов митинг на площада пред Храм-паметника Свети Александър Невски. 1991 г. – След 3-месечна обсада, хърватският град Вуковар капитулира пред обсаждащите го сили на Югославската народна армия и сръбски паравоенни групи. 1996 г. – В резултат на възникнал пожар в Тунела под Ла Манш са ранени над 30 души. 1996 г. – Президентът на България Желю Желев провежда последователни консултации с парламентарните сили по въвеждане на валутен борд. 2000 г. – Излъчена е първата емисия на bTV новините. 2001 г. – Провежда се втори тур на Президентските избори в България, спечелени от Георги Първанов с вицепрезидент Ангел Марин. 2003 г. – Масачузетс става първият щат на САЩ, който дава право на брак на хомосексуални двойки. Родени 1522 г. – Ламорал Егмонт, фламандски благородник († 1568 г.) 1647 г. – Пиер Бейл, френски философ († 1706 г.) 1786 г. – Карл Вебер, немски композитор († 1826 г.) 1787 г. – Луи Дагер, френски изобретател и пионер във фотографията († 1851 г.) 1828 г. – Джон Лангдън Даун, английски лекар († 1896 г.) 1832 г. – Адолф Ерик Норденшелд, шведски геолог († 1901 г.) 1863 г. – Рихард Демел, немски поет, драматург и романист († 1920 г.) 1874 г. – Кръсте Мисирков, публицист († 1926 г.) 1880 г. – Наум Торбов, български архитект († 1952 г.) 1887 г. – Адемар Гелб, немски психолог († 1934 г.) 1891 г. – Джио Понти, италиански архитект († 1979 г.) 1897 г. – Патрик Блакет, британски физик, Нобелов лауреат през 1948 г. († 1974 г.) 1902 г. – Жорж Алека Дамас, габонски политик († 1982 г.) 1906 г. – Корнелиу Баба, румънски живописец († 1997 г.) 1906 г. – Клаус Ман, немски писател († 1949 г.) 1917 г. – Педро Инфанте, мексикански актьор и певец († 1957 г.) 1923 г. – Алън Шепърд, американски астронавт († 1998 г.) 1930 г. – Венцел Райчев, български социолог († 2009 г.) 1933 г. – Минка Сюлеймезова, българска актриса († 2006 г.) 1934 г. – Василис Василикос, гръцки писател 1936 г. – Дон Чери, американски джаз музикант († 1995 г.) 1937 г. – Атанас Свиленов, български писател и журналист († 2015 г.) 1939 г. – Маргарет Атууд, канадска писателка 1940 г. – Кабус ибн-Саид, султан на Оман 1943 г. – Астор, български илюзионист 1943 г. – Кръстьо Петков, български политик († 2016 г.) 1944 г. – Борислав Боянов, български математик († 2009 г.) 1949 г. – Херман Раребел, германски музикант (Scorpions) 1950 г. – Майкъл Суонуик, американски писател 1954 г. – Кристоф Вилхелм Айгнер, австрийски писател 1955 г. – Иван Илиев, български футболист 1960 г. – Александър Донски, македонски историк 1960 г. – Ким Уайлд, британска поп певица 1962 г. – Кърк Хамет, американски китарист (Metallica) 1963 г. – Петер Шмайхел, датски футболист 1967 г. – Красимир Димитров, български юрист 1968 г. – Оуен Уилсън, американски актьор 1970 г. – Пета Уилсън, австралийска актриса 1974 г. – Петер Солберг, норвежки автомобилен състезател 1978 г. – Ебру Йозкан, турска актриса 1981 г. – Витория Пучини, италианска актриса Починали 1683 г. – Луи дьо Бурбон, граф дьо Вермандоа, френски принц (* 1667 г.) 1827 г. – Вилхелм Хауф, немски поет и новелист (* 1802 г.) 1885 г. – Марин Маринов, български военен деец (* 1856 г.) 1886 г. – Честър Артър, 21-ви президент на САЩ (* 1829 г.) 1922 г. – Марсел Пруст, френски писател (* 1871 г.) 1931 г. – Васил Кирков, български актьор (* 1870 г.) 1931 г. – Иван Фичев, български военен деец (* 1860 г.) 1941 г. – Крис Уотсън, министър-председател на Австралия (* 1867 г.) 1944 г. – Райко Алексиев, български карикатурист (* 1893 г.) 1952 г. – Пол Елюар, френски поет (* 1895 г.) 1962 г. – Нилс Бор, датски физик, Нобелов лауреат през 1922 г. (* 1885 г.) 1976 г. – Ман Рей, американски художник (* 1890 г.) 1977 г. – Курт Шушниг, австрийски политик (* 1897 г.) 1980 г. – Франтишек Шорм, чешки химик (* 1913 г.) 1991 г. – Густав Хусак, комунистически президент на Чехословакия (* 1913 г.) 1993 г. – Тилемахос Кантос, кипърски художник (* 1910 г.) 2002 г. – Джеймс Кобърн, американски актьор (* 1928 г.) 2009 г. – Любен Станев, български писател (* 1924 г.) Празници Ден за борба с трафика на хора (от 2007 г., Европейски парламент) Латвия – Ден независимостта (1918 г., от Болшевишка Русия, национален празник) Узбекистан – Ден на националния флаг Хаити – Празник на въоръжените сили Мароко – Ден на независимостта (1956 г., от Испания) Оман – Рожден ден на султана (Кабус ибн-Саид, 1940 г., национален празник) B18


text: 19 ноември е 323-тият ден в годината според григорианския календар (324-ти през високосна). Остават 42 дни до края на годината. Събития 461 г. – Либий Север е провъзгласен за римски император в Равена. 1493 г. – По време на втората си експедиция Христофор Колумб открива остров, който кръщава Сан Хуан Батиста (по-късно преименуван на Пуерто Рико). 1703 г. – Поставено е началото на мистерията за Желязната маска със смъртта на един затворник в Бастилията, чието име и престой в тъмницата са пазени в строга тайна. 1824 г. – В най-голямото наводнение в историята на Санкт Петербург загиват около 10 000 души. 1826 г. – Образувани са Военноморските сили на Боливия. 1831 г. – Велика Колумбия окончателно се разпада на Нова Гранада, Венецуела и Еквадор. 1858 г. – Основан е град Холистър, САЩ 1863 г. – Президентът на САЩ Ейбръхам Линкълн изнася известното си Гетисбъргско обръщение. 1885 г. – Сръбско-българска война: Състои се Боят при Гургулят. 1889 г. – Създаден е Гербът на Бразилия. 1893 г. – IV велико народно събрание учредява Министерство на обществените сгради, пътищата и съобщенията. 1919 г. – Зайон получава статут на национален парк. 1922 г. – В Царство България се провежда референдум за започване на съдебен процес срещу министрите от кабинетите на Иван Гешов (1911-1913), Стоян Данев (1913) и Александър Малинов (1918). 1924 г. – Египет става конституционна монархия. 1942 г. – Втора световна война: Битка при Сталинград: Силите на Съветския съюз, командвани от генерал Георгий Жуков, преминават в контранастъпление, като обръщат хода на битката в полза на Съветския съюз. 1946 г. – ООН: Афганистан, Исландия и Швеция се присъединяват към Организацията на обединените нации. 1946 г. – ООН: Генералната асамблея на ООН приема резолюция против преследванията на расова и религиозна основа. 1969 г. – Аполо 12 каца на Луната, а Чарлс Конрад и Алън Бийн стават третия и четвъртия човек стъпили на лунната повърхност. 1977 г. – Египетският президент Ануар Садат става първият арабски държавен глава, направил официално посещение в Израел. 1979 г. – От Ленинград за Москва поема първия си курс високоскоростният влак Р-200. 1985 г. – Студената война: В Женева е осъществена, за първи път, среща между президента на САЩ Роналд Рейгън и генералния секретар на ЦК на КПСС Михаил Горбачов. 1990 г. – 22 държави от НАТО и Варшавския договор подписват в Париж Договор за ограничаване на конвенционалните оръжия в Европа. 1995 г. – На президентските избори в Полша Александър Квашневски побеждава действащия тогава президент Лех Валенса. 1999 г. – Китай успешно изстрелва своя първи експериментален космически кораб, Шънджоу 1. 2003 г. – официално е открит португалският футболен стадион Ещадио Д-р Магаляеш Песоа. Родени 1235 г. – Хайнрих XIII, баварски херцог († 1290 г.) 1600 г. – Чарлз I, крал на Англия и Шотландия († 1649 г.) 1711 г. – Михаил Ломоносов, руски учен († 1765 г.) 1770 г. – Бертел Торвалдсен, датски скулптор († 1844 г.) 1770 г. – Иван Крузенщерн, руски мореплавател († 1846 г.) 1799 г. – Рене Огюст Кайе, френски пътешественик († 1838 г.) 1831 г. – Джеймс Гарфийлд, 20-и президент на САЩ († 1881 г.) 1833 г. – Вилхелм Дилтай, немски философ († 1911 г.) 1839 г. – Емил Шкода, чешки предприемач († 1900 г.) 1843 г. – Одоардо Бекари, италиански пътешественик († 1920 г.) 1843 г. – Рихард Авенариус, немски философ († 1896 г.) 1875 г. – Михаил Калинин, руски, съветски болшевишки политик и революционер († 1946 г.) 1886 г. – Фернан Кромелинк, белгийски драматург († 1970 г.) 1888 г. – Хосе Раул Капабланка, кубински шахматист († 1942 г.) 1889 г. – Димитър Шишманов, български писател († 1945 г.) 1889 г. – Клифтън Уеб, американски актьор († 1966 г.) 1905 г. – Томи Дорси, джазов музикант († 1956 г.) 1909 г. – Питър Дракър, американски икономист († 2005 г.) 1912 г. – Джеордже Емил Паладе, американски биолог, Нобелов лауреат през 1974 г. († 2008 г.) 1917 г. – Атанас Малеев, български лекар († 2001 г.) 1917 г. – Индира Ганди, министър-председател на Индия († 1984 г.) 1925 г. – Зигмунд Бауман, полски социолог († 1998 г.) 1925 г. – Костадин Кюлюмов, български писател († 1998 г.) 1926 г. – Люба Алексиева, българска актриса († 2015 г.) 1933 г. – Лари Кинг, американски журналист († 2021 г.) 1936 г. – Любиша Самарджич, сръбски актьор († 2017 г.) 1936 г. – Надежда Хвойнева, българска певица († 2000 г.) 1936 г. – Волфганг Йешке, немски писател († 2015 г.) 1937 г. – Аиде Тамара Бунке Бидер, латиноамериканска революционерка († 1967 г.) 1938 г. – Тед Търнър, американски медиен магнат 1940 г. – Катя Костова, българска художничка († 2008 г.) 1941 г. – Иванка Христова, българска лекоатлетка († 2022 г.) 1941 г. – Наталия Бардская, българска актриса 1942 г. – Келвин Клайн, американски дизайнер 1953 г. – Олимпи Кътев, български политик 1953 г. – Робърт Белтран, американски актьор 1954 г. – Иван Андреев, български актьор 1957 г. – Офра Хаза, израелска певица († 2000 г.) 1958 г. – Антонио Муньос Валкарсел, испански мореплавател 1960 г. – Мат Соръм, американски барабанист 1960 г. – Ян Конефке, немски писател 1961 г. – Мег Райън, американска актриса 1962 г. – Джоди Фостър, американска актриса 1964 г. – Любен Дилов, български политик 1965 г. – Лоран Блан, френски футболист 1969 г. – Филип Адамс, белгийски състезател от Формула 1 1972 г. – Васил Кръстев, български футболист 1975 г. – Бастиан Райнхарт, немски футболист 1982 г. – Муса Койта, френски футболист 1984 г. – Димитър Живков, български актьор 1987 г. – Силвия Солер Еспиноса, испанска тенисистка 1987 г. – Тара Уайт, чешка порнографска актриса и телевизионен водещ 1990 г. – Николай Банков, български футболист 1991 г. – Августина-Калина Петкова, българска актриса Починали 498 г. – Анастасий II, римски папа (* ? г.) 1034 г. – Дитрих I, граф на Ветин (* 990 г.) 1492 г. – Джами, персийски поет и суфийски теоретик (* 1414 г.) 1557 г. – Бона Сфорца, полска кралица (* 1494 г.) 1665 г. – Никола Пусен, френски художник (* 1594 г.) 1672 г. – Джон Уилкинс, английски духовник и учен (* 1614 г.) 1789 г. – Мария-Анна Австрийска, австрийска ерцхерцогиня (* 1738 г.) 1825 г. – Александър I, руски император (* 1777 г.) 1828 г. – Франц Шуберт, австрийски композитор (* 1797 г.) 1835 г. – Пьотър Пахтусов, руски мореплавател (* 1800 г.) 1846 г. – Мария Михайловна, велика руска княгиня (* 1825 г.) 1906 г. – Димитър Далипов, гръцки андартски капитан (* ? г.) 1906 г. – Павел Киров, гръцки андартски капитан (* ? г.) 1912 г. – Христо Ганчев, български актьор (* 1877 г.) 1924 г. – Томас Харпър Инс, американски режисьор (* 1882 г.) 1938 г. – Лев Шестов, руски философ (* 1866 г.) 1949 г. – Джеймс Енсор, белгийски художник (* 1860 г.) 1967 г. – Владимир Башев, български поет (* 1935 г.) 1967 г. – Жуау Гимарайс Роза, бразилски писател (* 1908 г.) 1970 г. – Андрей Ерьоменко, съветски маршал (* 1892 г.) 1990 г. – Йенс Герлах, немски поет и белетрист (* 1926 г.) 1993 г. – Кенет Бърк, американски езиковед (* 1897 г.) 1993 г. – Леонид Гайдай, съветски кинорежисьор (* 1923 г.) 1996 г. – Пламен Вагенщайн, български кинооператор (* 1945 г.) 1998 г. – Луи Дюмон, френски антрополог (* 1911 г.) 2002 г. – Ростислав Каишев, български физикохимик (* 1908 г.) 2004 г. – Джон Вейн, британски фармаколог, Нобелов лауреат през 1982 г. (* 1927 г.) 2005 г. – Артин Артинян, американски филолог (* 1907 г.) 2011 г. – Джон Невил, английски актьор (* 1925 г.) 2012 г. – Борис Стругацки, руски писател (* 1933 г.) 2013 г. – Фредерик Сангър, британски биохимик, двукратен Нобелов лауреат през 1958 и 1980 г. (* 1918 г.) 2014 г. – Майк Никълс, американски режисьор (* 1931 г.) Празници Световен ден на тоалетната Международен ден на мъжа Белиз – Празник на етническата общност Гарифуна България – Празник на Сухопътните Войски от Българската Армия Индия, Тринидад и Тобаго – Международен ден на мъжете Мали – Ден на свободата Монако – Празник на принца (национален празник) Пуерто Рико – Ден на откриването на Пуерто Рико (1493 г.) B19