text: 29 септември е 272-рият ден в годината според григорианския календар (273-ти през високосна година). Остават 93 дни до края на годината. Събития 480 пр.н.е. – Гръко-персийски войни: Състои се Битката при Саламин, в която гръцката флота под ръководството на Темистокъл побеждава персийската флота, командвана от Ксеркс I. 1515 г. – Швейцария подписва така наречения „Вечен мир“ с Франция. 1829 г. – Създадена е първата съвременна полиция в света – Metropolitan Police в Лондон (известна още като Скотланд Ярд), от Робърт Пийл. 1911 г. – Итало-турска война: Италия обявява война на Османската империя. 1913 г. – Подписан е Цариградският договор между Царство България и Османската империя. 1913 г. – Френският авиатор Морис Прево установява световен рекорд със самолет моноплан Депердюсен Монокок със скорост 200 km/h, което постижение остава ненадминато в следващите 10 години. 1918 г. – Първа световна война: подписва се Солунското примирие между Царство България и Антантата. 1930 г. – Джордж Бърнард Шоу отказва да приеме титлата пер. 1938 г. – Обединеното кралство, Франция, Нацистка Германия и Италия подписват Мюнхенското споразумение, което позволява на Германия да окупира Судетската област в Чехословакия. 1941 г. – Втора световна война: Германски Айнзацгрупи избиват за два дни 33 771 цивилни граждани, предимно евреи, при Бабин Яр край Киев в Украйна. 1951 г. – Открит е нов естествен спътник на Юпитер – Ананке. 1954 г. – 12 страни подписват конвенция, с която се създава CERN (Европейски съвет за ядрени изследвания). 1960 г. – Студената война: Съветският ръководител Никита Хрушчов прекъсва заседание на Общото събрание на ООН със серия от гневни изблици. 1962 г. – Изстрелян е изкуственият спътник Алует 1 – първият изкуствен спътник на Канада и първият, който не е управляван от СССР или САЩ. 1965 г. – Открит е вторият участък от Автомагистрала А6 в Италия. 1970 г. – Народна република България подписва спогодба за икономическо и техническо сътрудничество в областта на нефта с Ирак. 1971 г. – Оман се присъединява към Арабската лига. 1984 г. – Открит е Олимпийският стадион в Сеул, Южна Корея. 1988 г. – НАСА изстрелва космическата совалка Дискавъри, за първи път след катастрофата на Чалънджър. Родени 106 пр.н.е. – Помпей Велики, римски държавник и пълководец († 48 пр.н.е.) 1518 г. – Якопо Тинторето, италиански художник, маниерист († 1594 г.) 1547 г. – Мигел де Сервантес, испански романист, драматург и поет († 1616 г.) 1573 г. – Микеланджело да Караваджо, италиански художник († 1610 г.) 1632 г. – Жан-Батист Люли, френски бароков композитор († 1687 г.) 1703 г. – Франсоа Буше, френски художник († 1770 г.) 1725 г. – Робърт Клайв, британски офицер († 1774 г.) 1743 г. – Робърт Якоб Гордън, нидерландски офицер († 1795 г.) 1747 г. – Юзеф Вибицки, полски писател и политик († 1822 г.) 1758 г. – Хорацио Нелсън, британски адмирал († 1805 г.) 1765 г. – Карл Лудвиг Хардинг, германски астроном († 1834 г.) 1804 г. – Михаил Чайковски, полски патриот и писател († 1886 г.) 1820 г. – Анри V, крал на Франция († 1883 г.) 1832 г. – Йоахим Опенхайм, еврейски равин († 1891 г.) 1843 г. – Михаил Скобелев, руски генерал († 1882 г.) 1858 г. – Вела Благоева, българска социалистка († 1921 г.) 1864 г. – Мигел де Унамуно, испански философ († 1936 г.) 1867 г. – Валтер Ратенау, германски индустриалец († 1922 г.) 1881 г. – Лудвиг фон Мизес, американски икономист († 1973 г.) 1882 г. – Пандо Кляшев, български революционер († 1907 г.) 1887 г. – Тачо Хаджистоенчев, български революционер († 1952 г.) 1888 г. – Янина Поражинска, полска писателка, поетеса и преводачка († 1971 г.) 1898 г. – Стефан Илчев, български езиковед († 1983 г.) 1898 г. – Трофим Лисенко, украински агроном († 1976 г.) 1899 г. – Евгений Габрилович, руски сценарист († 1993 г.) 1901 г. – Енрико Ферми, италиански физик, Нобелов лауреат († 1954 г.) 1904 г. – Гриър Гарсън, американска актриса († 1996 г.) 1904 г. – Николай Островски, съветски писател († 1936 г.) 1908 г. – Хайман Спотниц, американски психоаналитик († 2008 г.) 1912 г. – Микеланджело Антониони, италиански режисьор, писател и художник († 2007 г.) 1913 г. – Силвио Пиола, италиански футболист († 1996 г.) 1913 г. – Стенли Крамър, американски режисьор и продуцент († 2001 г.) 1928 г. – Уве Бергер, германски поет († 2014 г.) 1930 г. – Ричард Бонинг, австралийски диригент и пианист 1931 г. – Джеймс Кронин, американски физик, Нобелов лауреат († 2016 г.) 1933 г. – Янаки Градев, български общественик († 2013 г.) 1934 г. – Джери Лий Люис, американски певец († 2022 г.) 1935 г. – Милен Дьомонжо, френска актриса († 2022 г.) 1936 г. – Силвио Берлускони, италиански политик и бизнесмен († 2023 г.) 1941 г. – Любомир Бъчваров, български актьор 1943 г. – Волфганг Оверат, германски футболист 1943 г. – Лех Валенса, полски политик, Нобелов лауреат 1944 г. – Георги Бахчеванов, български актьор († 1992 г.) 1944 г. – Христо Кирчев, български политик 1945 г. – Милан Миланов, български лекар и политик 1949 г. – Евгени Ерменков, български шахматист 1949 г. – Йоргос Даларас, гръцки певец 1950 г. – Лорета Годжи, италианска певица, актриса и тв водеща 1951 г. – Андрес Кайседо, колумбийски писател († 1977 г.) 1953 г. – Майкъл Толбот, американски писател († 1992 г.) 1956 г. – Себастиан Коу, британски лекоатлет 1968 г. – Алекс Сколник, американски китарист 1969 г. – Адалберт Зафиров, български футболист 1969 г. – Ивица Вастич, австрийски футболист 1976 г. – Андрий Шевченко, украински футболист 1980 г. – Закари Леви, американски актьор Починали 855 г. – Лотар I, франкски крал (* 795 г.) 1186 г. – Гийом от Тир, архиепископ на Тир (* 1130 г.) 1560 г. – Густав I, крал на Швеция (* 1496 г.) 1802 г. – Аугуст Бач, германски миколог (* 1761 г.) 1833 г. – Фернандо VII, крал на Испания (* 1784 г.) 1882 г. – Мария-Пия Бурбонска, херцогиня на Парма и Пиаченца (* 1849 г.) 1902 г. – Емил Зола, френски писател и критик (* 1840 г.) 1905 г. – Георги Миркович, български революционер (* 1826 г.) 1912 г. – Тодор Лазаров, български революционер (* 1869 г.) 1916 г. – Владимир Мусаков, български писател (* 1887 г.) 1925 г. – Леон Буржоа, френски политик (* 1851 г.) 1927 г. – Вилем Ейнтховен, нидерландски физиолог, Нобелов лауреат (* 1860 г.) 1930 г. – Иля Репин, руски художник (* 1844 г.) 1933 г. – Стоян Мандалов, български революционер (* 1897 г.) 1937 г. – Тодор Шикалев, български революционер (* ? г.) 1940 г. – Едуар Клапаред, швейцарски невролог (* 1873 г.) 1940 г. – Никола Начов, български писател и учен (* 1859 г.) 1944 г. – Иван Ингилизов, български революционер (* 1882 г.) 1944 г. – Коста Николов (офицер), български военен деец (* 1873 г.) 1973 г. – Уистън Хю Одън, англо-американски поет (* 1907 г.) 1981 г. – Бил Шанкли, шотландски футболист и треньор (* 1913 г.) 2005 г. – Генади Сарафанов, съветски космонавт (* 1942 г.) 2008 г. – Константин Павлов, български поет и киносценарист (* 1933 г.) 2009 г. – Павел Попович, съветски космонавт (* 1930 г.) 2010 г. – Жорж Шарпак, френски физик, Нобелов лауреат (* 1924 г.) 2010 г. – Тони Къртис, американски актьор (* 1925 г.) 2012 г. – Ебе Камарго, бразилска телевизионна водеща (* 1929 г.) 2012 г. – Серги Йоцов, български футболист и треньор (* 1926 г.) Празници Рипсиме Аржентина – Ден на изобретателя Световен ден на сърцето 929


source: wikipedia

text: 30 септември е 273-тият ден в годината според григорианския календар (274-ти през високосна). Остават 92 дни до края на годината. Събития 1399 г. – Хенри IV е обявен за крал на Англия. 1452 г. – В Майнц излиза първата печатана книга – Библията на Гутенберг. 1520 г. – Султан Сюлейман I известен още като Сюлейман Великолепни или Сюлейман Законодател наследява Селим I на трона. 1791 г. – Във Виена се състои премиерата на Вълшебната флейта – последната опера, композирана от Моцарт. 1858 г. – Софийското земетресение нанася значителни щети в София. 1869 г. – Основано е „Българско книжовно дружество“ в Браила, което през 1911 г. е обявено за Българска академия на науките. (стар стил) 1879 г. – Провеждат се първите парламентарни избори в България. 1884 г. – Подписана е митническа спогодба между Княжество България и Източна Румелия. 1888 г. – Джак Изкормвача убива третата и четвъртата си жертви. 1895 г. – Мадагаскар става протекторат на Франция. 1898 г. – Приет е устав, с който град Ню Йорк става разширен метрополис, състоящ се от пет административни единици. 1923 г. – Потушено е Септемврийското въстание. 1929 г. – Британската секция на BBC за първи път излъчва телевизионно предаване. 1929 г. – Близо до Франкфурт на Майн в Германия е осъществен първият полет на самолет с реактивен двигател „Опел-Хатри Рак-1“. 1935 г. – Официално е открит ВЕЦ Хувър Дам, разположен на границата между американските щати Аризона и Невада. 1944 г. – 62 правителство на България единодушно приема Наредба-закон за съдене от народен съд виновниците за въвличане на България в световната война срещу съюзените народи и за злодеянията, свързани с нея; на 3 октомври регентите я одобряват и на 6 октомври 1944 тя е обнародвана. 1944 г. – Създадена е Агенция Франс Прес. 1960 г. – Народна република България признава независимостта на Нигерия. 1965 г. – Гражданските протести в Индонезия прерастват в неуспешен опит за държавен преврат от Индонезийската комунистическа партия; повече от милион хора загиват. 1966 г. – Британската колония Бечуаналенд получава независимост под името Република Ботсвана. 1967 г. – За първи път в космоса е извършено автоматично скачване на космически апарати – съветските Космос-186 и Космос-188. 1967 г. – Започва излъчването на BBC Radio 1 в Обединеното кралство; другите национални радиостанции също получават номер в името си. 1975 г. – Американският хеликоптер AH-64 Apache, който днес е основен боен хеликоптер в много страни, прави първия си полет. 1980 г. – Xerox, Intel и Digital Equipment Corporation публикуват първите спецификации на Етернет. 1982 г. – В Израел е въведена новата национална валута – шекел. 1989 г. – Прекратена е конфедерацията Сенегамбия между Сенегал и Гамбия, създадена през 1982 г. 1993 г. – Земетресение с магнитуд 6,3 по скалата на Рихтер разтърсва Латур и Османабад в Югозападна Индия – загиват близо 22 000 души, а 36 села са разрушени. 1997 г. – Католическата църква във Франция публично се извинява пред евреите за това, че не е протестирала срещу нацистките престъпления по време на Втората световна война. 1998 г. – В София започва Православен събор с участие на главите на седем патриарси, с който се прекратява разкола в Българската православна църква. 2000 г. – В периода 30 септември – 1 октомври в София се провежда четвъртото заседание на Международния обществен съд за престъпленията на НАТО в Югославия. 2004 г. – За първи път са направени снимки на жив гигантски калмар в неговата естествена среда на 600 мили край Токио. 2009 г. – В датски вестник са публикувани скандални карикатури на пророка Мохамед. 2016 г. – Ураганът Матю става ураган от категория 5, което го прави най-силният ураган, образувал се в Карибско море от 2007 г. насам. 2016 г. – Две картини на обща стойност 100 милиона долара са възстановени, след като са откраднати от музея на Ван Гог през 2002 г. Родени 1207 г. – Джалал ал-Дин Мохамед Руми, ирански поет († 1273 г.) 1732 г. – Жак Некер, френски политик († 1804 г.) 1811 г. – Августа Сакс-Ваймарска, кралица на Прусия († 1890 г.) 1837 г. – Алексей Жеребков, руски офицер († 1922 г.) 1857 г. – Херман Зудерман, немски писател († 1928 г.) 1865 г. – Лусиен Леви-Дурмер, френски художник († 1953 г.) 1867 г. – Константин Жостов, български военен деец († 1916 г.) 1870 г. – Жан Батист Перен, френски физик, Нобелов лауреат през 1926 г. († 1942 г.) 1882 г. – Ханс Гайгер, германски атомен физик († 1945 г.) 1895 г. – Александър Василевски, съветски държавник († 1977 г.) 1904 г. – Енчо Тагаров, български актьор († 1967 г.) 1905 г. – Невил Франсис Мот, британски физик Нобелов лауреат през 1977 г.(† 1996 г.) 1924 г. – Труман Капоти, американски писател († 1984 г.) 1928 г. – Ели Визел, румънски писател, Нобелов лауреат († 2016 г.) 1931 г. – Милко Бобоцов, български шахматист († 2000 г.) 1932 г. – Златозара Гочева, български археолог и историк († 2013 г.) 1934 г. – Удо Юргенс, австрийски певец, композитор и пианист († 2014 г.) 1935 г. – Никола Инджов, български поет, публицист и преводач († 2020 г.) 1937 г. – Юрек Бекер, немски писател († 1997 г.) 1942 г. – Николай Конакчиев, български журналист 1943 г. – Георги Дюлгеров, български режисьор 1943 г. – Григор Копров, македонски композитор 1945 г. – Ехуд Олмерт, министър-председател на Израел 1945 г. – Северина Тенева, българска актриса († 1983 г.) 1950 г. – Лаура Ескивел, мексиканска писателка 1954 г. – Владимир Андреев, български актьор 1961 г. – Красимир Гергов, български бизнесмен 1962 г. – Франк Рейкард, нидерландски футболист и треньор по футбол 1964 г. – Антони Делон, френски актьор 1964 г. – Моника Белучи, италианска актриса 1975 г. – Марион Котияр, френска актриса 1975 г. – Явор Караиванов, български актьор 1980 г. – Мартина Хингис, швейцарска тенисистка 1981 г. – Райна, българска певица 1982 г. – Кийран Кълкин, американски актьор 1986 г. – Ники Станчев, български актьор Починали 1246 г. – Ярослав II (Владимирско-Суздалско княжество) (* 1191 г.) 1875 г. – Емануил Васкидович, български просветен деец (* 1795 г.) 1891 г. – Жорж Буланже, френски генерал (* 1837 г.) 1913 г. – Рудолф Дизел, немски изобретател (* 1858 г.) 1923 г. – Андрей Иванов, български свещеник и революционер (* 1879 г.) 1945 г. – Добри Немиров, български писател (* 1882 г.) 1955 г. – Джеймс Дийн, американски актьор (* 1931 г.) 1960 г. – Стефан Баламезов, български правист (* 1883 г.) 1968 г. – Александър Божинов, български художник (* 1878 г.) 1969 г. – Никола Атанасов, български композитор (* 1886 г.) 1973 г. – Михаил Венедиков, български геодезист (* 1905 г.) 1983 г. – Григор Угаров, български писател (* 1911 г.) 1985 г. – Симон Синьоре, френска актриса (* 1921 г.) 1985 г. – Чарлз Рихтер, американски сеизмолог (* 1900 г.) 1985 г. – Роберт Щилмарк, руски писател (* 1909 г.) 1985 г. – Чарлз Франсис Рихтер, американски сеизмолог (* 1900 г.) 1987 г. – Алфред Бестър, американски писател (* 1913 г.) 1990 г. – Патрик Уайт, австралийски писател, Нобелов лауреат (* 1912 г.) 1996 г. – Саздо Иванов, български учен (* 1899 г.) 1999 г. – Дмитрий Лихачов, руски литературен историк (* 1906 г.) 2001 г. – Джон Лили, американски психоаналитик и писател, изследовател на съзнанието (* 1915 г.) 2008 г. – Криста Райниг, немска писателка (* 1926 г.) 2013 г. – Рангел Вълчанов, български режисьор (* 1928 г.) Празници Международен ден на глухите (за 2012 г.) – Отбелязва се през последния неделен ден на септември по повод създаването през 1951 г. на Световната федерация на глухите Световен ден на сърцето (за 2012 г.) – Чества се от 1999 г. през последната неделя от септември по инициатива на Световната федерация на сърцето, подкрепена от Световната здравна организация, ЮНЕСКО и други международни организации Международен ден на преводача – Отбелязва се от 1991 г. по решение на Съвета на Международната федерация на преводачите (ФИТ). Ботсвана – Ден на независимостта (от Великобритания, 1966 г., национален празник) Сао Томе и Принсипи – Ден на аграрната реформа Канада- Ден на оранжевата риза. 930


text: 5 октомври е 278-ият ден в годината според григорианския календар (279-и през високосна). Остават 87 дни до края на годината. Събития 610 г. – Състои се коронацията на византийския император Ираклий. 869 г. – В Константинопол е открит Всехристиянски църковен събор, който продължава до 28 февруари 870 г. 1502 г. – Христофор Колумб открива Коста Рика. 1582 г. – Поради въвеждането на Григорианския календар този ден от тази година не съществува в Италия, Полша, Португалия и Испания. 1793 г. – Конвентът във Франция въвежда Френския революционен календар. 1823 г. – В Англия започва издаването първото медицинско списание The Lancet. 1858 г. – Иларион Макариополски е ръкоположен за епископ без епархия. 1864 г. – Тропически циклон разрушава почти напълно индийския град Калкута, загиват над 60 хил. души. 1878 г. – Избухва Кресненско-Разложкото въстание. 1879 г. – Генерал-губернаторът на Източна Румелия княз Александър Богориди прави първа копка за възстановяването на Стара Загора. 1910 г. – Португалия отхвърля монархията и се обявява за република. 1912 г. – Балканската война: Балканският съюз (България, Сърбия, Гърция и Черна гора) обявява война на Османската империя, като отговор на навлизането на турски войски в Черна гора в края на септември. (стар стил) 1921 г. – В Лондон е основан Международният ПЕН клуб. 1930 г. – В Атина започва Първата балканска конференция за сътрудничество. 1930 г. – Британският дирижабъл R101 катастрофира във Франция по пътя си към Индия и убива 48 пътници. 1931 г. – Американците Клайд Пенкбърн и Хю Хърндън извършват първия полет над Тихия океан, прелитайки 8000 км от Япония до Америка за 41 часа и 31 минути. 1944 г. – България във Втората световна война: В Крайова е сключено споразумение между България и представители на съпротивата от окупирана Югославия за участие на български войски във военни действия срещу Германия на югославска територия. 1962 г. – Във Великобритания Бийтълс издават първия си сингъл Love Me Do. 1962 г. – Състои се премиерата на Доктор Но – първият филм от шпионската поредица за британския таен агент Джеймс Бонд. 1970 г. – Ануар Садат е избран за президент на Египет. 1983 г. – Състои се премиерата на българския игрален филм Йо-хо-хо. 1983 г. – Полският дисидент Лех Валенса е удостоен с Нобелова награда за мир. 1985 г. – В София е открита Национална галерия за чуждестранно изкуство. 2000 г. – Масови демонстрации в Белград и другите големи градове довеждат до оставката на сръбския ръководител Слободан Милошевич, който отказва да признае поражението си от Воислав Кощуница на президентските избори. 2007 г. – Сергей Станишев открива новопостроения участък от Автомагистрала Тракия между Чирпан и Стара Загора. 2019 г. – Слави Трифонов учредява партията си „Няма такава държава“. Родени 1609 г. – Паул Флеминг, германски поет († 1640 г.) 1713 г. – Дени Дидро, френски философ и енциклопедист († 1784 г.) 1717 г. – Мари-Ан дьо Шатору, френска благородничка († 1744 г.) 1781 г. – Бернард Болцано, чешки математик († 1848 г.) 1829 г. – Честър Артър, 21-ви президент на САЩ († 1886 г.) 1853 г. – Константин Стоилов, министър-председател на България († 1901 г.) 1858 г. – Хайнрих фон Батенберг, германски принц († 1896 г.) 1860 г. – Герасим Струмишки, български митрополит († 1918 г.) 1864 г. – Луи Люмиер, френски изобретател († 1948 г.) 1878 г. – Герасим Михайлов, български комунистически деец († 1925 г.) 1882 г. – Робърт Годард, американски изобретател († 1945 г.) 1887 г. – Рене Касен, френски дипломат, Нобелов лауреат († 1976 г.) 1900 г. – Стефан Мокрев, български писател, дипломат († 1982 г.) 1902 г. – Рей Крок, основател на веригата „Макдоналдс“ († 1984 г.) 1920 г. – Мелитон Кантария, съветски военен († 1993 г.) 1922 г. – Румен Цанев, български биохимик – академик († 2007 г.) 1922 г. – Хосе Фройлан Гонзалез, аржентински пилот от Формула 1 († 2013 г.) 1926 г. – Илия Джаджев, поет от Социалистическа Република Македония († 1991 г.) 1930 г. – Райнхард Зелтен, германски икономист, Нобелов лауреат през 1994 г. († 2016 г.) 1930 г. – Юрий Яковлев, български драматичен актьор († 2002 г.) 1930 г. – Павел Попович, съветски космонавт († 2009 г.) 1935 г. – Освалд Винер, австрийски писател († 2021 г.) 1936 г. – Вацлав Хавел, първи президент на Чехия († 2011 г.) 1947 г. – Брайън Джонсън, британски музикант 1950 г. – Джеф Конауей, американски актьор († 2011 г.) 1952 г. – Емомали Рахмон, президент на Таджикистан 1952 г. – Клайв Баркър, британски писател 1956 г. – Йордан Цонев, български политик 1957 г. – Георги Велинов, български футболист 1958 г. – Брент Джет, американски астронавт 1960 г. – Даниъл Болдуин, американски актьор 1975 г. – Кейт Уинслет, британска актриса 1976 г. – Рамзан Кадиров, чеченски президент 1978 г. – Джеймс Валънтайн, американски музикант 1983 г. – Ники Хилтън, една от наследниците на семейство Хилтън, актриса и фотомодел 1986 г. – Валери Домовчийски, български футболист 1987 г. – Александра Жекова, българска сноубордистка Починали 1285 г. – Филип III, крал на Франция (* 1245 г.) 1743 г. – Хенри Кери, английски композитор (* 1687 г.) 1763 г. – Август III, крал на Полша (* 1696 г.) 1791 г. – Григорий Потьомкин, руски княз (* 1739 г.) 1849 г. – Агапий Врачански, православен духовник (* 1790 г.) 1864 г. – Имре Мадач, унгарски писател (* 1823 г.) 1880 г. – Жак Офенбах, френски композитор (* 1819 г.) 1911 г. – Орчо войвода, български революционер (* 1829 г.) 1918 г. – Ролан Гарос, френски пилот (* 1888 г.) 1926 г. – Беньо Цонев, български езиковед (* 1863 г.) 1926 г. – Мари Ясаи, унгарска артистка (* 1850 г.) 1927 г. – Сам Уорнър, американски продуцент (* 1887 г.) 1933 г. – Николай Юденич, руски военачалник (* 1862 г.) 1934 г. – Жан Виго, френски режисьор (* 1905 г.) 1938 г. – Георги Стрезов, български учен († 1864 г.) 1938 г. – Фаустина Ковалска, полска монахиня (* 1905 г.) 1940 г. – Павел, старозагорски митрополит (* 1882 г.) 1954 г. – Флор Алпертс, белгийски композитор (* 1876 г.) 1955 г. – Елена Рьорих, руски философ (* 1879 г.) 1972 г. – Иван Ефремов, руски писател (* 1907 г.) 2004 г. – Морис Уилкинс, английски биофизик, Нобелов лауреат (* 1916 г.) 2007 г. – Валтер Кемповски, немски писател (* 1929 г.) 2009 г. – Иван Славов, български драматург (* 1951 г.) 2011 г. – Стив Джобс, американски предприемач и изобретател (* 1955 г.) 2018 г. – Михаил Букурещлиев, български фолклорист, музикант и композитор (* 1930 г.) Празници Официален празник на град Стара Загора ЮНЕСКО – Международен ден на учителя (от 1994 г.) Вануату – Ден на конституцията Португалия – Ден на републиката (чества се отхвърлянето на монархията през 1910 г.) Русия, Пакистан, Филипини – Национален ден на учителя A05


text: 6 октомври е 279-ият ден в годината според григорианския календар (280-и през високосна). Остават 86 дни до края на годината. Събития 69 пр.н.е. – Трета Митридатова война: Войските на Римската република завладяват арменската столица Тигранакерт. 1014 г. – В Преспа умира българският цар Самуил. 1582 г. – Поради въвеждането на Григорианския календар този ден от тази година не съществува в Италия, Полша, Португалия и Испания. 1600 г. – Във Флоренция се състои премиерата на най-ранната съхранена опера – Евридика на Джакопо Пери. 1683 г. – Първите немски заселници в Америка основават Джърмантаун (дн. в щат Пенсилвания). 1829 г. – Първият модерен парен локомотив – Ракета, конструиран от Джордж Стивънсън, извършва първото си пробно пътуване от Манчестър до Ливърпул. 1889 г. – В Париж започват представленията на световноизвестното кабаре Мулен Руж. 1913 г. – В София е основан Национален съюз, който пропагандира сключване на „всебългарска“ уния с Католическата църква и ориентация към Австро-Унгария. 1916 г. – Първата световна война: Започва битката при Черна, завършила с овладяване на Битоля от страна на Антантата. 1919 г. – Съставено е 40-о правителство на България, начело с Александър Стамболийски. 1927 г. – На екран излиза първият „говорещ“ филм „Певецът на джаз“ на компанията Warner Bros.. 1939 г. – Втората световна война: Последната полска армейска част е победена от армията на Хитлеристка Германия. 1948 г. – При земетресение в Туркменистан загиват около 170 хил. души. 1963 г. – В Бургас е открит Висшият химикотехнологически институт „Проф. Асен Златаров“ (сега Университет „Проф. Асен Златаров“). 1966 г. – В САЩ официално е обявен за незаконен синтетичния наркотик LSD. 1973 г. – Израел е нападнат едновременно от Египет и Сирия, започва Войната от Йом Кипур. 1976 г. – В Китайската народна република е арестувана Бандата на четиримата. 1979 г. – Папа Йоан Павел II става първият папа посетил Белия дом. 1981 г. – Египетският президент Ануар Садат е убит от ислямски екстремисти, докато присъства на парада в Кайро по случай осем годишнината от началото на Войната от Йом Кипур. 1993 г. – Майкъл Джордан се оттегля за първи път от NBA. 2002 г. – Край бреговете на Йемен в резултат на терористичен акт потъва френския петролен танкер Лимбург, при което загива български моряк. 2002 г. – Основателят на Опус Деи Хосе Мария Ескриба де Балагуер е канонизиран от Папа Йоан Павел II. Родени 1289 г. – Вацлав III, Крал на Унгария († 1306 г.) 1429 г. – Мартин Бехайм, германски географ († 1507 г.) 1751 г. – Фредерика-Луиза фон Хесен-Дармщат, кралица на Прусия († 1805 г.) 1773 г. – Луи-Филип, крал на Франция († 1850 г.) 1801 г. – Иполит Карно, френски политик († 1888 г.) 1831 г. – Рихард Дедекинд, германски математик († 1916 г.) 1855 г. – Александър Делкомюн, белгийски изследовател († 1922 г.) 1875 г. – Иван Ермаков, руски психиатър († 1942 г.) 1881 г. – Димитър Подвързачов, български писател († 1937 г.) 1886 г. – Едвин Фишер, швейцарски пианист († 1960 г.) 1887 г. – Льо Корбюзие, френски архитект († 1965 г.) 1888 г. – Ролан Гарос, френски пилот († 1918 г.) 1892 г. – Таке Папахаджи, румънски фолклорист († 1977 г.) 1899 г. – Христо Бърдаров, български офицер († 1976 г.) 1903 г. – Ърнест Уолтън, ирландски физик, Нобелов лауреат († 1995 г.) 1905 г. – Хелън Уилс Мууди, американска тенисистка († 1998 г.) 1906 г. – Джанет Гейнър, американска актриса († 1984 г.) 1908 г. – Карол Ломбард, американска актриса († 1942 г.) 1914 г. – Тур Хейердал, норвежки изследовател († 2002 г.) 1915 г. – Алис Тимандер, шведска киноактриса († 2007 г.) 1918 г. – Го Кен Суи, сингапурски политик († 2010 г.) 1925 г. – Любен Беров, министър-председател на България († 2006 г.) 1926 г. – Игнат Канев, канадски милиардер от български произход († 2020 г.) 1929 г. – Катя Динева, българска актриса († 2011 г.) 1930 г. – Стоян Михайлов, български социолог († 2020 г.) 1930 г. – Хафез Асад, сирийски политик († 2000 г.) 1931 г. – Ирина Акташева, български сценарист († 2018 г.) 1931 г. – Рикардо Джакони, италиански физик, Нобелов лауреат през 2002 г. († 2018 г.) 1933 г. – Хорст Бингел, немски поет († 2008 г.) 1934 г. – Петър Дочев, български художник († 2005 г.) 1942 г. – Алан Хинтън, английски футболист 1944 г. – Карлос Паче, бразилски пилот от Формула 1 († 1977 г.) 1948 г. – Джери Адамс, ирландски политик 1950 г. – Дейвид Брин, американски писател 1954 г. – Димитър Туджаров, български шоумен 1961 г. – Албена Чакърова, българска актриса 1963 г. – Василе Тарлев, министър-председател на Молдова 1963 г. – Елизабет Шу, американска актриса 1965 г. – Любомир Ганев, български волейболист 1973 г. – Йоан Гръфъд, американски актьор 1974 г. – Ливия Ярока, унгарски политик 1977 г. – Владимир Манчев, български футболист 1982 г. – Левон Аронян, арменски шахматист Починали 823 г. – Карл II Плешиви, император на Свещената римска империя (* 877 г.) 925 г. – Абу Бакр Мухаммад ибн Зекария ал-Рази, персийски учен (* 685 г.) 1014 г. – Катун Анастасия, българска княгиня (* 987 г.) 1014 г. – Самуил, български цар (* 958 г.) 1341 г. – Дитрих фон Алтенбург, велик учител на кръстоносците (* ?) 1517 г. – Фра Бартоломео, италиански художник (* 1469 г.) 1644 г. – Елизабет Бурбонска, френска принцеса, кралица на Испания и Португалия като съпруга на Филип IV (* 1602 г.) 1825 г. – Бернар Жермен дьо Ласепед, френски зоолог и политик (* 1756 г.) 1868 г. – Леон Шарл Франсоа Кройцер, френски композитор и музикален критик (* 1817 г.) 1886 г. – Николай Маковски, руски художник, передвижник (* 1841 г.) 1892 г. – Алфред Тенисън, английски поет (* 1809 г.) 1905 г. – Фердинанд фон Рихтхофен, немски географ и геолог (* 1833 г.) 1912 г. – Огюст Бернарт, министър-председател на Белгия, Нобелов лауреат, (* 1829 г.) 1916 г. – Иван Гюзелев, български просветен деец (* 1844 г.) 1925 г. – Ефтим Китанчев, български спортен функционер (* ?) 1940 г. – Христо Кабакчиев, български политик (* 1878 г.) 1951 г. – Ото Майерхоф, германски физик, Нобелов лауреат (* 1884 г.) 1953 г. – Вера Мухина, руска скулпторка (* 1888 г.) 1960 г. – Николай Лилиев, български поет (* 1885 г.) 1962 г. – Тод Браунинг, американски режисьор (* 1882 г.) 1976 г. – Джилбър Райл, британски философ (* 1900 г.) 1981 г. – Ануар Садат, президент на Египет, Нобелов лауреат, (покушение) (* 1918 г.) 1989 г. – Бети Дейвис, американска актриса (* 1908 г.) 1992 г. – Денъм Елиът, британски актьор (р. 1922 г.) 1996 г. – Кирил Костов, български флейтист и общественик (* 1924) 1999 г. – Амалия Родригес, португалска изпълнителка на народни песни (* 1920 г.) 2001 г. – Георги Свежин, български поет (* 1922) 2002 г. – Клаус фон Амсберг, принц на Нидерландия и съпруг на кралица Беатрикс Холандска (* 1926 г.) 2006 г. – Симон Марей, професор по хематология (* 1920 г.) 2018 г. – Монсерат Кабайе, оперна певица (* 1933 г.) 2019: Джинджър Бейкър, британски барабанист. 2019: Мартин Лауер, немски спортист и поп певец. 2020: Херберт Фойерщайн, немски художник в кабаре. 2020: Джони Неш, американски певец. 2020: Еди Ван Хален, холандско-американски рок музикант и китарист. Празници Международен ден на язовеца. България – Ден на архитектите, строителите и зидарите; Св.апостол Тома Египет – Ден на въоръжените сили Сирия – Годишнина от Октомврийската освободителна война Туркменистан – Ден на паметта (ден на народния траур по повод на огромния брой жертви, които държавата дава при земетресението през 1948 г.) A06


text: 8 октомври е 281-вият ден в годината според григорианския календар (282-ри през високосна). Остават 84 дни до края на годината. Събития 927 г. – С тържествена сватбена церемония в Константинопол е сключен бракът между византийската принцеса Мария Лакапина и българския цар Петър I. 927 г. – Българската църква е обявена за автокефална църква и за първи български патриарх е избран Дамян – архиепископ на Дръстър (Силистра). 1075 г. – Димитър Звонимир е коронован за крал на Хърватия. 1582 г. – Поради въвеждането на Григорианския календар този ден от тази година не съществува в Италия, Полша, Португалия и Испания. 1600 г. – Сан Марино приема конституцията си. 1813 г. – Подписан е Договорът от Рийд между Бавария и Австрия, с който Бавария слага край на членуването си в Рейнския съюз. 1856 г. – Избухва Втората опиумна война между няколко западни държави и Китай. 1871 г. – Избухват четири големи пожара по бреговете на езеро Мичиган, включително Големият пожар в Чикаго, в които загиват 2500 души, а над 100 хиляди остават без дом. 1879 г. – Назначен е първият главен равин в Княжество България – Гавриел Алмознино. 1879 г. – Гюла Андраши подава оставка от поста външен министър на Австро-Унгария. 1900 г. – Открита е жп линията Русе – Търново (130 км). 1939 г. – Адолф Хитлер подписва в Берлин декрет за присъединяване на западна и северна Полша към Третия Райх. 1944 г. – България във Втората световна война: С настъпление на 1-ва, 2-ра и 4-та български армии в Югославия – Сърбия и Вардарска Македония срещу отстъпващата от Гърция германска войскова група „E“ започва първият период от участието на България във водената срещу Нацистка Германия Отечествена война на България. 1952 г. – При железопътна катастрофа на три влака в северозападен Лондон загиват 112 души, а над 200 са ранени. 1960 г. – Народна република България установява дипломатически отношения с Република Куба. 1961 г. – Народна република България признава Сирия и установява дипломатически отношения с нея. 1963 г. – Народна република България подписва търговска спогодба с Канада. 1967 г. – Партизанският командир Че Гевара и неговите сподвижници са заловени край Ла Игера в Боливия. 1980 г. – В Париж е открита изложбата 1300 години България. 1982 г. – Полша разпуска синдиката „Солидарност“, което слага край на първия в Източна Европа експеримент в профсъюзната демокрация. 1991 г. – Парламентът на Хърватия прекратява контактите с Югославия и страната става напълно независима. 2005 г. – При Кашмирското земетресение в контролираната от Пакистан част на областта загиват над 57 хиляди души, 78 хиляди са ранени, а 3,3 милиона остават без подслон. Родени 1406 г. – Филипо Липи, ренесансов художник († 1469 г.) 1551 г. – Джулио Качини, италиански композитор († 1618 г.) 1585 г. – Хайнрих Шюц, немски композитор († 1672 г.) 1810 г. – Захарий Зограф, български живописец († 1853 г.) 1823 г. – Иван Аксаков, руски публицист († 1886 г.) 1838 г. – Джон Хей, американски политик († 1905 г.) 1839 г. – Джордж Е. Кинг, канадски политик и юрист († 1901 г.) 1850 г. – Анри Луи льо Шателие, френски химик († 1936 г.) 1873 г. – Пенчо Семов, български индустриалец († 1945 г.) 1892 г. – Марина Цветаева, руска поетеса († 1941 г.) 1883 г. – Ото Варбург, германски биохимик, Нобелов лауреат († 1970 г.) 1888 г. – Ернст Кречмер, психиатър и психолог († 1964 г.) 1895 г. – Ахмед Зогу, крал на Албания († 1961 г.) 1895 г. – Хуан Перон, президент на Аржентина († 1974 г.) 1897 г. – Борис Борозанов, български актьор († 1951 г.) 1903 г. – Георги Гешев, български шахматист († 1937 г.) 1909 г. – Пьотър Ярошевич, полски партиен и държавен деец († 1992 г.) 1929 г. – Диди, бразилски футболист († 2001 г.) 1931 г. – Васил Метев, български физик († 2007 г.) 1932 г. – Абел Аганбегян, руски политик и икономист 1935 г. – Ханс Йоахим Шедлих, немски писател 1938 г. – Красин Химирски, български дипломат и поет 1939 г. – Пол Хоуган, австралийски актьор 1941 г. – Джеси Джексън, американски борец за граждански права 1943 г. – Георги Танев, български политик 1948 г. – Клод Жад, френска актриса († 2006 г.) 1949 г. – Сигорни Уийвър, американска киноактриса 1953 г. – Йордан Нихризов, български политик 1954 г. – Майкъл Дудикоф, американски актьор 1957 г. – Антонио Кабрини, италиански футболист и треньор 1957 г. – Панайот Узунов, български авиатор († 2009 г.) 1958 г. – Урсула фон дер Лайен, германски политик 1963 г. – Петра, българска попфолк певица 1965 г. – Мат Бионди, американски плувец 1966 г. – Керстин Гир, германска писателка 1968 г. – Емили Проктър, американска киноактриса 1968 г. – Звонимир Бобан, хърватски футболист 1969 г. – Джулия Ан, порнографска актриса 1970 г. – Мат Деймън, американски актьор 1970 г. – Садик Кан, британски политик 1973 г. – Алберто Ундиано Майенко, испански футболен съдия 1985 г. – Бруно Марс, американски поп изпълнител 1985 г. – Разак Омотойоси, нигерийско-бенински футболист 1993 г. – Гарбине Мугуруса, испанска тенисистка 1997 г. – Бела Торн, американска актриса и певица Починали 705 г. – Абд ал-Малик ибн Маруан, мюсюлмански халиф (* 646 г.) 1436 г. – Якоба, херцогиня на Щраубинг-Холандия (* 1401 г.) 1469 г. – Филипо Липи, италиански художник (* 1406 г.) 1656 г. – Йохан Георг I, курфюрст на Саксония (* 1585 г.) 1754 г. – Хенри Филдинг, английски писател и драматург (* 1707 г.) 1803 г. – Виторио Алфиери, италиански поет и драматург (* 1749 г.) 1869 г. – Франклин Пиърс, 14-и президент на САЩ (* 1804 г.) 1897 г. – Алексей Саврасов, руски художник и академик (* 1830 г.) 1912 г. – Йован Гъркович, деец на Сръбската пропаганда в Македония (* ? г.) 1917 г. – Гошка Дацов, български художник (* 1885 г.) 1958 г. – Ран Босилек, български детски писател и преводач (* 1886 г.) 1966 г. – Селестин Френе, френски педагог (* 1896 г.) 1967 г. – Клемент Атли, министър-председател на Обединеното кралство († 1883 г.) 1973 г. – Габриел Марсел, френски философ (* 1889 г.) 1982 г. – Филип Ноел-Бейкър, канадски активист за мир, Нобелов лауреат (* 1889 г.) 1985 г. – Рикардо Бакели, италиански писател (* 1891 г.) 1992 г. – Вили Бранд, канцлер на Германия, Нобелов лауреат (* 1913 г.) 2002 г. – Милко Балев, български комунист (* 1920 г.) 2004 г. – Жак Дерида, френски философ (* 1930 г.) 2005 г. – Никола Ковачев, български режисьор (* 1926 г.) 2008 г. – Джордж Паладе, румъно-американски биолог и лекар, Нобелов лауреат (* 1912 г.) 2012 г. – Едуард Володарски, руски писател (* 1941 г.) Празници Международен Ден за превенция от природните и стихийни бедствия Армения – Ден на танкиста Бурунди – Ден на Независимостта (1962). Китай, Хонг Конг – Ден на Административната област Хонг Конг (1997). Перу – Годишнина от битката при Ангамос Руанда – Ден на Независимостта (1962). Сомалия – Ден на Основаването на Републиката (1960) Украйна – Ден на юриста Хърватия – Ден на независимостта (от Югославия, 1991 г., официален празник) A08


text: 7 октомври е 280-ият ден в годината според григорианския календар (281-ви през високосна). Остават 85 дни до края на годината. Събития 3761 пр.н.е. – Ден, в който е създаден света, съгласно юдаизма. 1571 г. – Състои се битката при Лепанто, Гърция, в която флотата на Османската империя е напълно унищожена от обединените морски сили на Испания и Венеция. Папа Пий V провъзгласява 7 октомври за празник на Дева Мария на Св. Броеница, като благодарност за нейната закрила над християнските войски. 1582 г. – Поради въвеждането на Григорианския календар този ден от тази година не съществува в Италия, Полша, Португалия и Испания. 1777 г. – Американска война за независимост: Американците побеждават британците в битката при Саратога. 1826 г. – В Масачузетс е открита първата американска железопътна линия. 1826 г. – Подписана е Акерманската конвенция между Руската и Османската империи. 1849 г. – Едгар Алън По умира в 5:00, четири дни след като е намерен в безпомощно състояние на улица в Балтимор. 1879 г. – Провеждат се избори за Областно събрание на Източна Румелия. 1896 г. – В Париж е положен първият камък на моста Александър III от руския император Николай II. 1908 г. – Остров Крит въстава срещу Османската империя и се присъединява към Гърция. 1908 г. – Австрия анексира Босна и Херцеговина. 1919 г. – Основана е холандската национална авиокомпания KLM, най-старата въздушна компания в света. 1920 г. – В Оксфордския университет са приети като студенти за първи път жени. 1934 г. – Осъществен е първият полет на съветския фронтови бомбардировач СБ (АНТ-40). 1940 г. – Втората световна война: Нацистка Германия нахлува в Румъния. 1943 г. – Втората световна война: Япония екзекутира 100 американски затворници на остров Уейк. 1944 г. – Втората световна война: Бунт в Аушвиц, евреите подпалват крематориумите. 1949 г. – Провъзгласена е Германската демократична република (Източна Германия) със столица Източен Берлин. 1959 г. – Космическа програма на СССР: За пръв път е фотографирана обратната страна на Луната от съветския космически апарат Луна 3. 1963 г. – Териториите на Хаити и Доминиканската република са ударени от урагана Флора, загиват 7190 души. 2001 г. – Започва Войната в Афганистан с атаката на САЩ по въздух и суша срещу талибаните в Афганистан. 2004 г. – Кралят на Камбоджа Нородом Сианук абдикира от престола. Родени 1301 г. – Александър II, велик княз на Владимирско-Суздалското княжество († 1339 г.) 1697 г. – Каналето, италиански художник († 1769 г.) 1748 г. – Карл II / Шарл XIII, крал на Швеция и Норвегия († 1818 г.) 1883 г. – Рачо Стоянов, български писател, драматург и преводач († 1951 г.) 1885 г. – Нилс Бор, датски физик, Нобелов лауреат († 1962 г.) 1890 г. – Димитър Дюлгеров, български богослов († 1966 г.) 1900 г. – Хайнрих Химлер, нацист и водач на СС († 1945 г.) 1900 г. – Хърбърт Бътърфийлд, британски историк († 1979 г.) 1910 г. – Георги Абаджиев, македонски писател († 1963 г.) 1912 г. – Фернандо Белаунде Тери, президент на Перу († 2002 г.) 1914 г. – Александър Цветков, български шахматист († 1990 г.) 1915 г. – Маргарита Алигер, руска поетеса († 1992 г.) 1919 г. – Жорж Дюби, френски историк († 1996 г.) 1931 г. – Дезмънд Туту, южноафрикански духовник, Нобелов лауреат († 2021 г.) 1932 г. – Румен Скорчев, български художник († 2015 г.) 1934 г. – Димитър Танев, литературовед и литературен критик 1941 г. – Борис Гаганелов, български футболист († 2020 г.) 1943 г. – Петър Чернев, български естраден певец († 1992 г.) 1943 г. – Симеон Венков, български музикант 1946 г. – Вълю Тотев, български оперен певец 1952 г. – Валентин Василев, български политик 1952 г. – Владимир Путин, 2-ри президент на Русия 1953 г. – Тико Торес, кубински музикант 1959 г. – Стивън Ериксън, канадски писател 1960 г. – Теди Москов, български режисьор 1960 г. – Виктор Лазло, френско-белгийска певица, актриса и писателка 1964 г. – Йордан Боздански, български футболист 1964 г. – Румен Баросов, български поет и писател 1966 г. – Шърман Алекси, американски писател 1967 г. – Тони Бракстън, американска певица 1968 г. – Том Йорк, британски музикант (Radiohead) 1970 г. – Димитър Иванов, български футболист 1970 г. – Пенчо Чанев, български политик 1973 г. – Дида, бразилски футболист 1973 г. – Сами Хююпия, финландски футболист 1974 г. – Карлот Перели, шведска поппевица 1975 г. – Део, български тв водещ 1981 г. – Джелена Дженсън, американска порно актриса 1981 г. – Диану, бразилски футболист 1982 г. – Роби Джинепри, американски тенисист 1986 г. – Амбър Стивънс, американска певица 1986 г. – Бри Олсън, американска порно актриса 1995 г. – Стойо Тетевенски, български писател 1996 г. – Люис Капалди, шотландски певец и автор на песни 1998 г. – Трент Александър-Арнолд, английски професионален футболист Починали 336 г. – Марк, римски папа (* ?) 1796 г. – Томас Рейд, британски философ (* 1710 г.) 1849 г. – Едгар Алън По, американски писател (* 1809 г.) 1866 г. – Робърт Стоктън, сенатор (* 1795 г.) 1896 г. – Джон Лангдън Даун, английски учен, генетик (* 1828 г.) 1903 г. – Васил Кономладски, български революционер (* 1860 г.) 1904 г. – Димитър Цанко, български просветен деец (* 1814 г.) 1920 г. – Иван Гюрлуков, български революционер (* 1884 г.) 1939 г. – Борис Шчукин, руски драматичен артист (* 1894 г.) 1959 г. – Марио Ланца, американски актьор (* 1921 г.) 1967 г. – Норман Ейнджъл, британски писател и политик, Нобелов лауреат през 1933 г. (* 1872 г.) 1978 г. – Анри Корбен, френски ислямовед (* 1903 г.) 1978 г. – Вълко Гочев, български политик (* 1903 г.) 1980 г. – Константин Кацаров, български юрист и геополитик (* 1898 г.) 1981 г. – Александър Запорожец, руски психолог (* 1905 г.) 1982 г. – Димитър Каданов, български учен (* 1900 г.) 1987 г. – Христо Андонов - Полянски, югославски историк (* 1827 г.) 1994 г. – Нилс Ерне, датски имунолог, Нобелов лауреат през 1984 г. (* 1911 г.) 1998 г. – Николай Драганов, български писател – белетрист (* 1922 г.) 1999 г. – Григор Витанов, български военен и учител (* 1922 г.) 2006 г. – Анна Политковская, руска журналистка – убита (* 1958 г.) 2008 г. – Джеордже Емил Паладе, румънски клетъчен биолог, Нобелов лауреат през 1974 г. (* 1912 г.) 2009 г. – Ървинг Пен, американски фотограф (* 1917 г.) 2010 г. – Милка Планинц, хърватски адвокат и политик, седми премиер на Югославия (* 1924 г.) 2011 г. – Рамиз Алия, албански политик, първи президент на Албания (* 1925 г.) 2013 г. – Патрис Шеро, френски актьор, режисьор, продуцент и сценарист (* 1944 г.) 2014 г. – Зигфрид Ленц, полско-германски писател и драматург (* 1926 г.) 2015 г. – Хари Галатин, американски баскетболист и треньор (* 1927 г.) 2020 г. – Любен Гоцев, български политик (* 1930 г.) 2020 – Марио Молина, мексикански химик (* 1943 г.) Празници Световен ден за достоен труд – По решение на конгреса на Международната организация на профсъюзите 7 октомври 2008 г. е обявен за Световен ден „За достоен труд“, който обединява синдикалисти от цял свят в усилията им за установяване и спазване на работните права и солидарност. ГДР (бивша) – Ден на републиката (по повод създаването на просъветската държава, национален празник до 1989 г.) Киргизстан – Ден на Гражданското въздухоплаване СССР (бивш) – Ден на конституцията A07


text: 9 октомври е 282-рият ден в годината според григорианския календар (283-ти през високосна). Остават 83 дни до края на годината. Събития 1430 г. – Образуван е Янински пашалък след като антилатинското благородничество и духовенство предава града на Синан паша 1446 г. – В Чосон е обнародена корейската азбука хангъл/чосонгъл 1582 г. – Поради въвеждането на Григорианския календар този ден от тази година не съществува в Италия, Полша, Португалия и Испания. 1701 г. – Основан е Йейлският университет. 1740 г. – Начало на Батавското клане. 1824 г. – В Коста Рика е забранено робството. 1849 г. – В Цариград е осветен българският параклис, на чието място по-късно е построена така наречената Желязна църква. 1878 г. – Русия поема управлението на Южна Бесарабия, където живеят около 103 000 българи. 1912 г. – Балканската война: Черна гора обявява война на Турция, с което започва войната. 1934 г. – Югославският крал Александър I е застрелян в Марсилия при атентат, извършен от члена на ВМРО Владо Черноземски, а френския външен министър Луи Барту почива следствие от раните си получени при атентата. 1944 г. – Втората световна война: В Москва по време на поредната московска конференция се провежда среща на Уинстън Чърчил и Сталин, на която е сключено процентно споразумение за разпределяне на Балканите на сфери на влияние. 1962 г. – Уганда става независима от Великобритания държава. 1962 г. – Френската певица Едит Пиаф се омъжва за Тео Сарапо. 1963 г. – Около 2000 души загиват в Северна Италия от свлачище. 1963 г. – Състои се първият полет с руския вертолет Ми-8. 1967 г. – Ден след като е заловен, Че Гевара е екзекутиран за опит да предизвика революция в Боливия. 1969 г. – В Токио се провежда Конгрес на Всемирния пощенски съюз. 1970 г. – Камбоджа е обявена за Кхмерска република. 1973 г. – Елвис и Пресила Пресли се развеждат след шест години съвместен брак. 1975 г. – В Пловдив се провежда Първият фестивал на българския късометражен филм. 1981 г. – Официално е отменено смъртното наказание във Франция. 1997 г. – Българският президент Петър Стоянов подписва в Страсбург Рамкова конвенция за националните малцинства. 2001 г. – България е избрана за непостоянен член на Съвета за сигурност на ООН за периода от 2002 г. до 2003 г. 2001 г. – В Египет влиза в действие най-високият в света висящ мост. 2002 г. – Европейската комисия признава България за страна с функционираща пазарна икономика. 2004 г. – На първите демократични избори в Афганистан за президент е избран Хамид Карзай. 2006 г. – Северна Корея провежда своя първи ядрен опит с малка мощност, който е заклеймен от много държави и от Съвета за сигурност на ООН. 2008 г. – Република Македония и Черна гора признават независимостта на Косово. Родени 1757 г. – Шарл X, крал на Франция († 1836 г.) 1777 г. – Никита Бичурин, руски китаист († 1853 г.) 1834 г. – Захарий Доспевски, български иконописец и стенописец († 1889 г.) 1835 г. – Камий Сен-Санс, френски композитор († 1921 г.) 1846 г. – Юлиус Маги, швейцарски предприемач и индустриалец († 1912 г.) 1879 г. – Макс фон Лауе, германски физик, Нобелов лауреат († 1960 г.) 1891 г. – Курт фон Типелскирх, германски генерал († 1957 г.) 1857 г. – Иво Войнович, хърватски драматург († 1929 г.) 1859 г. – Алфред Дрейфус, френски офицер, съден за измяна († 1935 г.) 1873 г. – Карл Шварцшилд, немски физик († 1916 г.) 1874 г. – Николай Рьорих, руски писател, художник и философ († 1947 г.) 1888 г. – Николай Бухарин, съветски политик и държавник († 1938 г.) 1892 г. – Иво Андрич, босненски поет, Нобелов лауреат през 1961 г. († 1975 г.) 1904 г. – Микола Бажан, украински поет († 1983 г.) 1906 г. – Леопол Седар Сенгор, сенегалски поет († 2001 г.) 1907 г. – Хорст Весел, немски поет, политически активист († (1930 г.) 1908 г. – Жак Тати, френски режисьор († 1982 г.) 1911 г. – Петър Василев, български актьор († 2009 г.) 1921 г. – Азаря Поликаров, български философ († 2000 г.) 1925 г. – Барбара Кьониг, немска писателка († 2011 г.) 1931 г. – Николай Черних, руски астроном († 2004 г.) 1934 г. – Георги Стоянов, български актьор († 1995 г.) 1939 г. – Мария Стефанова, българска актриса 1938 г. – Хайнц Фишер, президент на Австрия 1940 г. – Джон Ленън, британски музикант († 1980 г.) 1949 г. – Отавия Пиколо, италианска актриса 1950 г. – Джоди Уилямс, американска общественичка, Нобелов лауреат за 1997 1951 г. – Святослав Логинов, руски писател 1952 г. – Херман Емил Фишер, немски химик, Нобелов лауреат през 1902 г. († 1919 г.) 1953 г. – Златомир Златанов, български писател 1959 г. – Борис Немцов, руски бизнесмен и политик († 2015 г.) 1963 г. – Калин Пехливански, български футболист 1964 г. – Еманюел Кюо, френска кинорежисьорка 1966 г. – Боян Илчев, български дисководещ († 1993 г.) 1970 г. – Пенко Господинов, български актьор 1983 г. – Спенсър Грамър, американска актриса Починали 1802 г. – Фердинанд I Пармски, херцог на Парма (* 1715 г.) 1841 г. – Карл Фридрих Шинкел, германски архитект (* 1781 г.) 1860 г. – Димитър Зограф, български иконописец (* 1796 г.) 1867 г. – Георги Раковски, български революционер (* 1821 г.) 1900 г. – Найден Геров, български писател (* 1823 г.) 1923 г. – Иван Илиев, български революционер (* 1885 г.) 1924 г. – Валерий Брюсов, руски писател (* 1873 г.) 1926 г. – Василий Абашидзе, грузински актьор († 1854 г.) 1934 г. – Владо Черноземски, български революционер (* 1897 г.) 1934 г. – Александър I, крал на Югославия (* 1888 г.) 1937 г. – Иван Урумов, български ботаник (* 1856 г.) 1939 г. – Никола Грънчаров, български учител (* 1879 г.) 1941 г. – Аврам Гачев, български общественик (* 1871 г.) 1942 г. – Алберт Питър Лоу, канадски геолог (* 1861 г.) 1943 г. – Андре Антоан, френски артист (* 1858 г.) 1943 г. – Питер Зееман, холандски физик, Нобелов лауреат (* 1865 г.) 1956 г. – Тодор Хаджиев, български диригент (* 1881 г.) 1958 г. – Пий XII, римски папа (* 1876 г.) 1967 г. – Че Гевара, кубински революционер (* 1928 г.) 1974 г. – Оскар Шиндлер, немски индустриалец (* 1908 г.) 1978 г. – Жак Брел, белгийски певец (* 1929 г.) 1982 г. – Ана Фройд, германски психоаналитик (* 1895 г.) 1987 г. – Уилям Мърфи, американски лекар, Нобелов лауреат (* 1892 г.) 1992 г. – Веселин Бешевлиев, български историк (* 1900 г.) 1994 г. – Николай Соколов, български поет (* 1927 г.) 2006 г. – Пол Хънтър, английски снукър играч (* 1978 г.) 2006 г. – Седат Алп, турски археолог (* 1913 г.) 2007 г. – Николай Кънчев, български поет (* 1936 г.) 2010 г. – Закария Ситчин, азербайджански писател (* 1920 г.) 2012 г. – Червенко Крумов, български поет (* 1955 г.) 2013 г. – Вилфрид Мартенс, фламандски политик (* 1936 г.) 2014 г. – Мат Коел, американски неонацист (* 1935 г.) Празници ООН – Световен ден на пощата Ден на Античната Култура Азербайджан – Ден на армията и на военния флот Румъния – Ден в памет на жертвите на Холокоста в Румъния Уганда – Ден на независимостта (от Великобритания, 1962 г., национален празник) Южна Корея – Ден на корейската азбука хангъл (по повод публикуването на азбуката на същия ден през 1446 г.; в Северна Корея празникът е на 15 януари) A09


text: 10 октомври е 283-тият ден в годината според григорианския календар (284-ти през високосна). Остават 82 дни до края на годината. Събития 732 г. – Битката при Поатие: Близо до Поатие, Франция, майордомът на Меровингите – крале на франките, Карл Мартел разбива голяма армия на маврите и по този начин спира нашествието на мюсюлманите в Западна Европа. 1582 г. – Поради въвеждането на Григорианския календар този ден от тази година не съществува в Италия, Полша, Португалия и Испания. 1780 г. – При най-опустошителния ураган, връхлетял Карибските острови, загиват над 22 000 души. 1846 г. – 17 дни след откриването на планетата Нептун английският астроном Уилям Ласел открива нейния най-голям естествен спътник – Тритон. 1868 г. – В Куба избухва въстание против испанските колонизатори, което е начало на 10-годишната война за независимост. 1911 г. – В Китай избухва Учангското въстание, което довежда до абдикация на последната китайска династия Цин и обявяване на Република Китай. 1935 г. – Гърция е обявена за монархия. 1944 г. – Втората световна война: 800 цигански деца са убити в концлагера Аушвиц. 1944 г. – Правителството на България приема наредба-закон за разтуряне на младежката организация Бранник. 1963 г. – Влиза в сила международния Договор за забрана на ядрените опити в атмосферата, космоса и под водата; договорът е безсрочен и открит за присъединяване, първоначално подписан от СССР, САЩ и Великобритания на 5 август. 1964 г. – Открити са летните олимпийски игри в Токио, Япония. 1970 г. – Фиджи обявява независимост от Великобритания. 1977 г. – В София се открива Национална гимназия за древни езици и култури (Класическата гимназия). 1977 г. – Състои се премиерата на българския игрален драматичен филм „Авантаж“. 1983 г. – Съветският космически апарат Венера 15 влиза в орбита около Венера и започва да картографира нейната повърхност. 1986 г. – При земетресение в Салвадор загиват 1500 души. 1987 г. – Държавата Фиджи е обявена за република. 1994 г. – В 10:51 часа в ТЕЦ Марица изток 3 се случва най-голямата промишлена авария в България – спуква се цистерна с вряла вода, при което се образува вълна висока над два метра, загиват 21 души, 6-а на място и 15 по-късно в болница. 2001 г. – Президентът на САЩ Джордж Буш обявява списък на 22 най-опасни терористи в света. Родени 19 г. – Тиберий Гемел, внук на император Тиберий († 37 г.) 1470 г. – Селим I, султан на Османската империя († 1520 г.) 1567 г. – Каталина-Микаела Испанска, херцогиня на Савоя († 1597 г.) 1684 г. – Жан-Антоан Вато, френски художник († 1721 г.) 1731 г. – Хенри Кавендиш, английски физик и химик († 1810 г.) 1738 г. – Бенджамин Уест, американски художник († 1820 г.) 1813 г. – Джузепе Верди, италиански оперен композитор († 1901 г.) 1830 г. – Изабела II, кралица на Испания († 1904 г.) 1861 г. – Фритьоф Нансен, норвежки изследовател, Нобелов лауреат, († 1930 г.) 1897 г. – Страхил Развигоров, български революционер († 1948 г.) 1900 г. – Хелън Хейс, американска актриса († 1993 г.) 1903 г. – Христо Радевски, български поет и сатирик († 1996 г.) 1907 г. – Ванда Якубовска, полска филмова режисьорка († 1998 г.) 1910 г. – Карел Чурда, чешки боец от съпротивата († 1947 г.) 1913 г. – Клод Симон, френски писател, Нобелов лауреат през 1985 г. († 2005 г.) 1924 г. – Джеймс Клавел, британски писател († 1994 г.) 1928 г. – Маргрет Николова, българска поп певица 1928 г. – Хидетака Нишияма, японски каратист († 2008 г.) 1930 г. – Харолд Пинтър, британски драматург, Нобелов лауреат през 2005 г. († 2008 г.) 1932 г. – Димитър Инкьов, български писател († 2006 г.) 1933 г. – Александър Миланов, български писател и преводач († 2006 г.) 1935 г. – Хулио Харамильо, еквадорски музикант († 1978 г.) 1936 г. – Герхард Ертъл, германски химик, Нобелов лауреат през 2007 г. 1938 г. – Алън Брадли, канадски писател 1941 г. – Питър Койот, американски актьор 1944 г. – Петър Жеков, български футболист 1946 г. – Чарлс Данс, британски актьор 1947 г. – Стефка Спасова, българска акробатка 1950 г. – Нора Робъртс, американска писателка 1953 г. – Дейвид Лий Рот, американски рок музикант 1962 г. – Лъчезар Тошев, български политик 1963 г. – Даниел Пърл, американски журналист († 2002 г.) 1963 г. – Хюлия Авшар, турска киноактриса 1964 г. – Суат Аталик, турски шахматист 1967 г. – Гавин Нюсъм, кмет на Сан Франциско 1973 г. – Марио Лопес, американски актьор 1977 г. – Устата, български певец 1978 г. – Джоди Лин О'Кийф, американска актриса и модел 1978 г. – Петьо Петков, български актьор 1979 г. – Николас Масу, чилийски тенисист 1981 г. – Николай Илиев, български актьор и режисьор Починали 19 г. – Германик, римски военачалник (* 15 пр.н.е.) 680 г. – Хюсеин инб Али, шиитски имам (* ок. 625) 1636 г. – Питер Брьогел Младия, фламандски художник (* 1564 г.) 1659 г. – Абел Тасман, нидерландски мореплавател (* 1603 г.) 1837 г. – Шарл Фурие, френски философ (* 1772 г.) 1875 г. – Алексей Константинович Толстой, руски писател (* 1817 г.) 1908 г. – Иван Гологанов, български революционер (* ? г.) 1913 г. – Таро Кацура, министър-председател на Япония (* 1848 г.) 1914 г. – Карол I, крал на Румъния (* 1839 г.) 1923 г. – Иван Илиев, български революционер (* 1885 г.) 1927 г. – Ипократ Развигоров, български революционер (* 1900 г.) 1930 г. – Адолф Енглер, германски ботаник (* 1844 г.) 1938 г. – Йордан Пеев, български военен деец (* 1884 г.) 1939 г. – Никола Обретенов, български революционер (* 1849 г.) 1944 г. – Александър Пипонков, български партизанин (* 1920 г.) 1953 г. – Георги Попов, български военен деец (* 1887 г.) 1962 г. – Станчо Белковски, български архитект (* 1891 г.) 1963 г. – Едит Пиаф, френска певица (* 1915 г.) 1964 г. – Конрад Байер, австрийски писател (* 1932 г.) 1973 г. – Лудвиг фон Мизес, американски икономист (* 1881 г.) 1974 г. – Мари Луизе Кашниц, немска поетеса (* 1901 г.) 1976 г. – Йордан Анастасов, български политик (* 1893 г.) 1982 г. – Стефан Мокрев, български писател (* 1900 г.) 1983 г. – Сър Ралф Ричардсън, английски актьор (р. 1902 г.) 1985 г. – Орсън Уелс, американски режисьор (* 1915 г.) 1985 г. – Юл Бринър, американски актьор (* 1920 г.) 1996 г. – Коста Църнушанов, български общественик (* 1903 г.) 2000 г. – Сиримаво Бандаранайке, министър-председател на Цейлон и Шри Ланка (* 1916 г.) 2004 г. – Кристофър Рийв, американски актьор (* 1952 г.) 2006 г. – Стоян Орманджиев, български футболист (* 1920 г.) 2010 г. – Джоан Съдърланд, австралийска оперна певица (* 1926 г.) 2010 г. – Морис Але, френски икономист, носител на Нобелова награда (* 1911 г.) 2010 г. – Соломон Бърк, американски соул певец (* 1940 г.) 2013 г. – Скот Карпентър, американски астронавт (* 1925 г.) Официални чествания и празници Денят на Европа срещу смъртното наказание Световен ден срещу смъртното наказание Професионален ден на архивиста ООН – Световен ден за психично здраве (обявен от Световната федерация за психично здраве и честван за първи път през 1992 г.) България – Празник на село Дъбравите (отбелязва се годишнина от смъртта на Александър Иванов Пипонков – „Чапай“) Куба – Ден на войната за независимост (чества се началото на 10-годишната война срещу Испания, 1868 г.) Северна Корея – Годишнина от създаването на Корейската работническата партия (1946 г.) Тайван – Празник на републиката (по повод на абдикацията на династия Цин и създаване на Република Китай през 1911 г., национален празник) Фиджи – Ден на независимостта (от Великобритания, 1970 г., национален празник) Финландия – Ден на финландската литература A10


text: 11 октомври е 284-тият ден в годината според григорианския календар (285-и през високосна). Остават 81 дни до края на годината. Събития 1531 г. – Швейцарският реформатор Улрих Цвингли загива в битка при Капел по време на втората война на религиозна основа между швейцарските протестантски и католически кантони. 1582 г. – Поради въвеждането на Григорианския календар този ден от тази година не съществува в Италия, Полша, Португалия и Испания. 1737 г. – Земетресение в Калкута (Индия) причинява смъртта на около 300 хиляди души. 1812 г. – Наполеонови войни: Френската армия на Наполеон Бонапарт се оттегля от Москва. 1881 г. – Американецът Дейвид Хюстън патентова първата фотолента. 1899 г. – В Южна Африка започва Втората бурска война. 1939 г. – Американския президент Франклин Рузвелт получава писмото на Алберт Айнщайн и други учени за възможността да бъде произведена атомна бомба. 1941 г. – Започва Комунистическата съпротива във Вардарска Македония. 1949 г. – Вилхелм Пик става първи (и последен) президент на ГДР. 1954 г. – Политическата и военна групировка на Хо Ши Мин Виетмин поема контрола над Северен Виетнам. 1958 г. – Програма Пионер: НАСА изстрелва лунната сонда Пионер 1, която пада обратно на Земята и изгаря. 1968 г. – Програма Аполо: НАСА изстрелва космическият апарат Аполо 7 – първата пилотирана мисия по програмата, с астронавтите Уоли Шира, Дон Айзъл и Уолтър Кънингам на борда. 1962 г. – Папа Йоан XXIII открива Вторият Ватикански събор, който е и последен за католическата църква и приключва през 1965 г., когато папа е Павел VI. 1986 г. – Студената война: Американският президент Роналд Рейгън и съветският ръководител Михаил Горбачов се срещат в Рейкявик, Исландия, в опит да продължат разговорите за съкращаване на своите ракетни арсенали в Европа. 1994 г. – Апаратът на НАСА Магелан е разрушен от атмосферата на Венера след приключване на мисията си. Родени 1616 г. – Андреас Грифиус, немски поет и драматург († 1664 г.) 1825 г. – Конрад Фердинанд Майер, швейцарски писател († 1898 г.) 1859 г. – Божидар Прокич, сръбски историк († 1922 г.) 1859 г. – Иван Белинов, български политик († 1902 г.) 1865 г. – Йован Цвиич, сръбски географ и учен († 1927 г.) 1866 г. – Марко Вачков, основател на модерното пчеларство в България († 1936 г.) 1884 г. – Елинор Рузвелт, първа дама на САЩ (1933 – 1945) († 1962 г.) 1884 г. – Фридрих Бергиус, немски химик, Нобелов лауреат през 1931 г. († 1949 г.) 1885 г. – Франсоа Мориак, френски писател, Нобелов лауреат († 1970 г.) 1895 г. – Яков Готовац, хърватски композитор († 1982 г.) 1897 г. – Иван Мирчев, български поет († 1982 г.) 1908 г. – Богдан Овесянин, български писател († 1948 г.) 1920 г. – Николай Ирибаджаков, български философ († 2008 г.) 1928 г. – Йордан Матев, български актьор († 1968 г.) 1929 г. – Георги Арнаудов, български футболист († 2001 г.) 1934 г. – Хиндо Касимов, български актьор († 1986 г.) 1936 г. – Чарлс Фулъртън, американски астронавт († 2013 г.) 1937 г. – Боби Чарлтън, английски футболист 1943 г. – Джон Нетълс, английски актьор 1953 г. – Дейвид Морз, американски актьор 1954 г. – Воислав Шешел, сръбски политик 1956 г. – Алан Бърлинър, американски режисьор 1956 г. – Андрус Ансип, естонски политик 1959 г. – Григори Кайданов, американски шахматист 1961 г. – Атанас Хранов, български художник 1966 г. – Стефан Колев, български футболист 1966 г. – Кристоф Петерс, немски писател 1969 г. – Константейн Орански, принц на Оранж-Насау 1969 г. – Стивън Мойер, американски актьор 1973 г. – Такеши Канеширо, азиатски актьор 1974 г. – Джейми Томас, професионален скейтбордист 1975 г. – Лабина Митевска, актриса от Република Македония 1983 г. – Брадли Джеймс, английски актьор 1983 г. – Иван Белчев, български политик 1983 г. – Руслан Пономарьов, украински гросмайстор 1985 г. – Мишел Трактенбърг, американска актриса 1990 г. – Бориса Тютюнджиева, български модел и актриса 1992 г. – Карди Би, американска рапърка Починали 1300 г. – Чан Хънг Дао, виетнамски пълководец (* ок. 1226 – 1229 г.) 1303 г. – Бонифаций VIII, глава а Римокатолическата църква (* 1235 г.) 1347 г. – Лудвиг IV Баварски, император на Свещената Римска империя (* 1282 г.) 1424 г. – Ян Жижка, хусистки предводител (* 1360 г.) 1531 г. – Улрих Цвингли, швейцарски реформатор (* 1484 г.) 1542 г. – Томас Уаят, английски поет (* 1503 г.) 1670 г. – Луи Льо Во, френски архитект (* 1612 г.) 1705 г. – Гийом Амонтон, френски физик (* 1663 г.) 1779 г. – Кажимеж Пуласки, американски генерал (* 1745 г.) 1813 г. – Робърт Кер, шотландски писател (* 1755 г.) 1875 г. – Жан Батист Карпо, френски скулптор (* 1827 г.) 1889 г. – Джеймс Джаул, английски физик (* 1818 г.) 1896 г. – Антон Брукнер, австрийски композитор (* 1824 г.) 1940 г. – Вито Волтера, италиански математик (* 1860 г.) 1958 г. – Йоханес Р. Бехер, немски поет (* 1891 г.) 1963 г. – Жан Кокто, френски писател (* 1889) 1980 г. – Иван Стефанов, български икономист (* 1899 г.) 1988 г. – Атанас Стойков, български изкуствовед (* 1919 г.) 1995 г. – Борис Янакиев, български кинооператор (* 1929 г.) 1996 г. – Уилям Викри, американски икономист (* 1914 г.) 2007 г. – Шри Чинмой, индуистки духовен водач (* 1931 г.) 2008 г. – Йорг Хайдер, австрийски политик (* 1950 г.) Празници Национален празник на Северна Македония A11


text: 12 октомври е 285-ият ден в годината според григорианския календар (286-и през високосна). Остават 80 дни до края на годината. Събития 1428 г. – Стогодишната война: Английската армия започва обсадата на Орлеан, продължила 7 месеца. 1492 г. – Експедицията на Христофор Колумб достига Карибските острови, но до края на дните си смята, че е достигнал Южна Азия. 1582 г. – Поради въвеждането на Григорианския календар този ден от тази година не съществува в Италия, Полша, Португалия и Испания. 1810 г. – Сватбата на кронпринцът на Бавария Лудвиг и принцеса Тереза Саксонска Хилдбургхаузен се превръща в ежегоден празник на бирата, известен като Октоберфест. 1814 г. – Джордж III получава титлата крал на Хановер. 1860 г. – Британски и френски войски окупират Пекин и опожаряват Летния дворец. 1875 г. – Христо Ботев напуска БРЦК. 1879 г. – Духовната власт в Северна Добруджа преминава към Румънската православна църква. 1886 г. – Град Индианола в Тексас става жертва на един от най-опустошителните урагани в САЩ, загиват над 250 души, градът е опустошен, а на следващата година е изоставен. 1901 г. – По време на третия си конгрес БЗНС е оформя окончателно като политическа партия. 1901 г. – Президентът на САЩ Теодор Рузвелт официално преименува Изпълнителния дом на Белия дом. 1917 г. – Първата световна война: За първи път от Германия е използван отровния газ иприт. 1930 г. – В Атина приключва работа Първа балканска конференция за сътрудничество с участието на всички балкански страни. 1931 г. – Статуята на Христос Спасителя в Рио де Жанейро, Бразилия, официално е отворена за посетители. 1931 г. – Съставено е четиридесет и седмото правителство на Царство България, начело с Никола Мушанов. 1944 г. – Втората световна война: Атина е освободена от хитлеристка окупация. 1960 г. – Народна република България признава независимостта на Република Мали и по-късно установява дипломатически отношения с тази държава. 1960 г. – Съветският ръководител Никита Хрушчов блъска с юмруци и обувка по масата си по време на Общото събрание на ООН, за да протестира срещу становище на Филипините, изтъкващо съветската колониална политика в Източна Европа. 1962 г. – Народна република България установява дипломатически отношения с Алжирската демократична република. 1964 г. – СССР изстрелва Восход 1 – първият в света пилотиран космически апарат с повече от един човек на борда и без употребата на скафандри. 1968 г. – Екваториална Гвинея получава независимост от Испания. 1968 г. – В Мексико сити са открити 19-те Летни олимпийски игри. 1973 г. – Хуан Перон е избран за президент на Аржентина, а вицепрезидент става жена му Изабела Перон. 1984 г. – Терористичен акт в Брайтън: Ирландската републиканска армия извършва покушение срещу министър-председателя на Великобритания Маргарет Тачър в нейната хотелска стая. Тачър успява да се спаси, но бомбата убива пет души и ранява 31. 1992 г. – По време на земетресение в Кайро (Египет) загиват 552 души, над 6500 са ранени, а щетите се оценяват за над 600 млн. долара. 2002 г. – При терористичен акт в нощен клуб на остров Бали (Индонезия) загиват 202 и са ранени 209 души, повечето от които са туристи от Австралия. 2005 г. – Китай изстрелва втория си пилотиран космически апарат – Шънджоу 6, на борда на който се намират астронавтите Фей Дзюнлун и Ние Хайшън. Родени 1350 г. – Дмитрий Донски, велик княз на Московското княжество († 1389 г.) 1537 г. – Едуард VI, крал на Великобритания († 1553 г.) 1614 г. – Хенри Мор, английски философ († 1687 г.) 1798 г. – Педро I, бразилски император († 1834 г.) 1836 г. – Нико Попов, първи кмет на Бургас († 1905 г.) 1862 г. – Теодор Бовери, немски биолог († 1915 г.) 1865 г. – Артър Хардън, английски биохимик, Нобелов лауреат през 1929 г. († 1940 г.) 1866 г. – Рамзи Макдоналд, министър-председател на Обединеното кралство († 1937 г.) 1867 г. – Стефан Нерезов, български висш военен, генерал-лейтенант († 1925 г.) 1874 г. – Андонис Влахакис, гръцки андартски капитан († 1906 г.) 1874 г. – Ейбрахам Брил, американски психиатър и психоаналитик († 1948 г.) 1877 г. – Николай Осипов, руски лекар († 1934 г.) 1883 г. – Иван Снегаров, български историк († 1971 г.) 1883 г. – Ян Студницка, австрийски футболист († 1967 г.) 1896 г. – Еудженио Монтале, италиански поет и литературен критик, Нобелов лауреат през 1975 г. († 1981 г.) 1904 г. – Георги Брадистилов, български математик († 1977 г.) 1919 г. – Дорис Милър, американски флотски готвач († 1943 г.) 1920 г. – Петър Незнакомов, български сценарист († 1997 г.) 1928 г. – Рангел Вълчанов, български кинорежисьор († 2013 г.) 1933 г. – Бригита Чолакова, българска журналистка († 1999 г.) 1934 г. – Ричард Майер, американски архитект 1935 г. – Лучано Павароти, италиански оперен певец († 2007 г.) 1936 г. – Иван Чаповски, писател от Република Македония 1938 г. – Лари Скот, американски културист († 2014 г.) 1943 г. – Якоб Кун, швейцарски футболист 1945 г. – Орор Клеман, френска актриса 1949 г. – Тоня Горанова, българска художничка 1955 г. – Анте Готовина, хърватски генерал 1960 г. – Алексей Кудрин, руски политик 1962 г. – Бранко Цървенковски, президент на Република Македония 1962 г. – Карлос Бърнард, американски актьор 1966 г. – Сашка Васева, българска попфолк певица 1968 г. – Хю Джакман, австралийски актьор 1974 г. – Стивън Лий, английски играч на снукър 1975 г. – Гордана Янкулоска, политик от Република Македония 1975 г. – Иво Янакиев, български гребец 1977 г. – Вита Паламар, украинска лекоатлетка 1978 г. – Толга Карел, турски актьор 1981 г. – Енгин Акюрек, турски актьор 1990 г. – Борислав Балджийски, български футболист Починали 638 г. – Хонорий I, римски папа (* ? г.) 642 г. – Йоан IV, римски папа (* ? г.) 1081 г. – Адам Бременски, северогермански хронист (* 1050 г.) 1654 г. – Карел Фабрициус, холандски живописец (* 1622 г.) 1858 г. – Андо Хирошиге, японски художник (* 1797 г.) 1870 г. – Робърт Едуард Лий, американски военачалник, генерал (* 1807 г.) 1875 г. – Емануил Васкидович, български просветител и книжовник (* 1795 г.) 1892 г. – Ернест Ренан, френски писател и философ (* 1823 г.) 1912 г. – Ото Крюмел, германски океанограф (* 1854 г.) 1920 г. – Александрос I, гръцки крал (* 1893 г.) 1924 г. – Анатол Франс, френски писател, Нобелов лауреат през 1921 г. (* 1844 г.) 1943 г. – Макс Вертхаймер, немски психолог (* 1880 г.) 1960 г. – Инеджиро Асанума, японски социалист (* 1898 г.) 1980 г. – Васил Попов, български писател (* 1930 г.) 1991 г. – Аркадий Стругацки, руски писател (* 1925 г.) 1996 г. – Жан Рене Лакост, френски тенисист (* 1904 г.) 1997 г. – Джон Денвър, американски кънтри-певец (* 1930 г.) 1999 г. – Уилт Чембърлейн, американски баскетболист (* 1936 г.) 2011 г. – Денис Ричи, американски пионер в областта на компютърните науки (* 1941 г.) 2017 г. – Пенчо Кулеков, български художник (* 1924 г.) Празници Бахамски острови – Годишнина от откриването на Америка Бразилия – Nossa Senhora da Aparecida и Ден на детето Екваториална Гвинея – Ден на независимостта (от Испания, 1968 г., национален празник) Испания – Испански ден или Годишнина от откриването на Америка (1492 г., национален празник) Лаос – Ден на освобождението и независимостта (от Франция, 1953 г.) Малави – Ден на майката САЩ – Ден на Христофор Колумб A12


text: 13 октомври е 286-ият ден в годината според григорианския календар (287-и през високосна). Остават 79 дни до края на годината. Събития 1307 г. – Над 140 тамплиери във Франция са арестувани от агенти на Филип IV, след което са измъчвани, за да признаят обвинения в ерес. 1582 г. – Поради въвеждането на Григорианския календар този ден от тази година не съществува в Италия, Полша, Португалия и Испания. 1773 г. – Шарл Месие открива спиралната галактика „Водовъртеж“ (M51). 1792 г. – Във Вашингтон (окръг Колумбия) е направена първата копка на строежа на Белия дом. 1843 г. – В Ню Йорк е основана най-старата еврейска обществена организация – Бней Брит. 1884 г. – Международно прието е, че нулевият меридиан минава над Гринуич (Великобритания). 1899 г. – В България е съставено правителство начело с Тодор Иванчов. 1919 г. – След края на Първата световна война Антантата установява протекторат в Беломорска Тракия. 1923 г. – Столицата на Турция е преместена от Истанбул в Анкара. 1943 г. – Втора световна война: Новото правителство на Италия, начело с Пиетро Бадолио обявява война на нацистка Германия и Страните от Оста. 1943 г. – Втора световна война: Рига, столицата на Латвия, е превзета от Червената армия 1976 г. – Боливийски товарен самолет Боинг 707 пада върху главната улица в град Санта Крус де ла Сиера, Боливия, при което загиват 102 души (97, повечето от които деца, на земята). 1983 г. – Космическата совалка Чалънджър се приземява успешно със седем астронавти на борда – най-многобройния екипаж в историята на космическите полети. 1990 г. – Американския президент Джордж Буш награждава Джон Атанасов с националния медал за техника и технологии с думите: „Професор Джон Атанасов, който винаги е подчертавал българския си произход и се гордее с него, е пример за всички...“. Това е най-голямото отличие в живота на бащата на компютрите. 1991 – В България са проведени избори за XXXVI народно събрание. 1994 г. – Президентът Желю Желев назначава с указ служебно 81 правителство на България с първата жена министър-председател на България Ренета Инджова. 1999 г. – Във Франция са разрешени със закон еднополовите бракове. 2010 г. – Приключва Миньорска авария в Копиапо 2010, след като всичките 33 миньори са извадени на повърхността. 2016 г. – Малдивите обявяват решението си да се оттеглят от Общността на нациите. Родени 1771 г. – Йохан Фишер фон Валдхайм, германски зоолог († 1853 г.) 1821 г. – Рудолф Вирхов, немски лекар († 1902 г.) 1847 г. – Александър Ленски, руски артист († 1908 г.) 1883 г. – Александър Егоров, съветски маршал († 1939 г.) 1887 г. – Йозеф Тисо, словашки политик и държавник († 1947 г.) 1891 г. – Йордан Гюрков, български революционер († 1975 г.) 1894 г. – Димитър Попов, български химик-органик († 1975 г.) 1905 г. – Илия Волен, български писател († 1982 г.) 1907 г. – Иван Хаджийски, български философ и социолог († 1944 г.) 1921 г. – Ив Монтан, френски актьор и певец († 1991 г.) 1925 г. – Маргарет Тачър, министър-председател на Обединеното кралство († 2013 г.) 1927 г. – Тургут Йозал, президент на Турция († 1993 г.) 1928 г. – Величко Минеков, български скулптор († 2022 г.) 1929 г. – Недялко Делков, български учен – дендролог († 1998 г.) 1930 г. – Димитър Мантов, български писател († 2008 г.) 1931 г. – Раймон Копа, френски футболист († 2017 г.) 1936 г. – Кристине Ньостлингер, австрийска писателка († 2018 г.) 1939 г. – Васил Василев, български актьор († 2000 г.) 1943 г. – Андрей Андреев, български лекар 1952 г. – Майкъл Клифорд, американски астронавт († 2021 г.) 1954 г. – Мордехай Вануну, израелски ядрен техник 1956 г. – Михаил Вълчев, български футболист 1956 г. – Синан Сакич, сръбски певец († 2018 г.) 1957 г. – Васил Бинев, български актьор 1964 г. – Кристофър Джъдж, американски актьор 1975 г. – Спенс, български рап изпълнител 1977 г. – Кийли Санчез, американска актриса 1978 г. – Александра Василева, българска актриса 1980 г. – Ашанти, американска певица 1982 г. – Иън Торп, австралийски плувец 1986 г. – Гейбриъл Агбонлахор, английски футболист 1991 г. – Ник Дашев, български футболист 1995 г. – Пак Джи Мин, южнокорейски певец, автор на песни и танцьор 2001 г. – Кейлъб Маклафлин, американски актьор Починали 54 г. – Клавдий, римски император (* 10 пр.н.е.) 1093 г. – Роберт I, граф на Фландрия (* 1035 г. ) 1282 г. – Ничирен, японски будистки свещеник (* 1222 г.) 1382 г. – Петър II, крал на Кипър и Йерусалим 1435 г. – Херман II фон Цили, граф на Цили 1687 г. – Джеминиано Монтанари, италиански астроном и производител на обективи (* 1633 г.) 1694 г. – Самуел фон Пуфендорф, немски историк, икономист и юрист (* 1632 г.) 1815 г. – Жоашен Мюра, френски военен деец (* 1767 г.) 1822 г. – Антонио Канова, италиански скулптор (* 1757 г.) 1899 г. – Аристид Кавайе-Кол, френски органостроител (* 1811 г.) 1904 г. – Павлос Мелас, гръцки военен и революционер (* 1870 г.) 1905 г. – Хенри Ървинг, английски артист (* 1838 г.) 1913 г. – Леонид Соболев, министър-председател на България (* 1844 г.) 1918 г. – Герит Енгелке, немски писател (* 1890 г.) 1919 г. – Карл Гелеруп, датски писател, Нобелов лауреат (* 1857 г.) 1935 г. – Младен Павлов, български революционер (* 1848 г.) 1941 г. – Франтишек Билек, чешки скулптор и архитект (* 1872 г.) 1949 г. – Август Айхорн, австрийски педагог и психоаналитик (* 1878 г.) 1966 г. – Клифтън Уеб, американски актьор (* 1889 г.) 1987 г. – Уолтър Братейн, американски физик, Нобелов лауреат през 1956 г. (* 1902 г.) 1989 г. – Фред Агабашиян, американски автомобилен състезател (* 1913 г.) 1990 г. – Ле Дък Тхо, виетнамски генерал и политик, Нобелов лауреат (* 1911 г.) 2003 г. – Бъртрам Брокхауз, канадски физик, Нобелов лауреат (* 1918 г.) 2006 г. – Арсений, пловдивски митрополит (* 1932 г.) 2006 г. – Любомир Начев, български политик (* 1954 г.) 2008 г. – Георги Г. Георгиев, български актьор (* 1939 г.) 2008 г. – Гийом Депардийо, френски актьор (* 1971 г.) 2016 г. – Пхумипхон Адунядет (Рама IX), крал на Тайланд (* 1927 г.) 2016 г. – Дарио Фо, италиански драматург, актьор, режисьор и композитор, Нобелов лауреат (* 1926 г.) Празници Санремо (Италия) – Ден на града Тайланд – Ден на Национална служба „Полиция“ Световен ден без сутиен. Полша – Ден на парамедиците Бурунди – Ден на Руагасоре Азербайджан – Ден на азербайджанския железопътен транспорт Източници A13


text: 14 октомври е 287-ият ден в годината според григорианския календар (288-и през високосна година). Остават 78 дни до края на годината. Събития 1066 г. – Норманското нашествие: Битка при Хейстингс: Кралят на Англия Харолд II е убит близо до Хейстингс от нормандската армия, предвождана от Уилям Завоевателя, който заема английския престол. 1529 г. – Турците под предводителството на султан Сюлейман I са принудени да прекратят Обсадата на Виена. 1582 г. – Поради въвеждането на Григорианския календар този ден от тази година не съществува в Италия, Полша, Португалия и Испания. 1789 г. – Джордж Уошингтън обявява първия Ден на благодарността. 1896 г. – В София е открито Държавно рисувателно училище (предшественик на Национална художествена академия) с пръв директор Иван Мърквичка. 1913 г. – В Южен Уелс (Великобритания) се случва най-голямата в историята на страната производствена авария – при взрив в мина загиват 439 миньори. 1915 г. – България в Първата световна война: Царство България обявява война на Кралство Сърбия и се включва в Първата световна война на страната на Централните сили. 1921 г. – Учредена е коалицията Народен сговор с председател Александър Греков. 1921 г. – Учреден е Българският младежки Червен кръст 1924 г. – Таджикистан влиза в СССР като Таджикска автономна съветска социалистическа република. 1926 г. – Излиза първото издание на детската книга Мечо Пух от английския писател Алън Милн. 1944 г. – Светият синод изразява с официално писмо подкрепа за политиката на правителството на Отечествения фронт. 1947 г. – Експерименталният самолет Bell X-1 на Военновъздушните сили на САЩ, задвижван с ракетен двигател, осъществява първия полет над скоростта на звука. 1962 г. – Студената война: Начало на Карибската криза: Американски разузнавателен полет над Куба прави снимки на разположени съветски установки за ядрено оръжие. 1964 г. – Мартин Лутър Кинг получава Нобелова награда за мир. 1964 г. – Леонид Брежнев става генерален секретар на ЦК на КПСС и ръководител на СССР, след като на пленум е свален предшественика му Никита Хрушчов. 1971 г. – Висшият педагогически институт във Велико Търново е преобразуван във Великотърновски университет „Кирил и Методий“. 1981 г. – Хосни Мубарак е избран за президент на Египет, една седмица след като Ануар Садат е убит при покушение. 1994 г. – Палестинският лидер Ясер Арафат, израелският министър-председател Ицхак Рабин и израелският министър на външните работи Шимон Перес получават Нобелова награда за мир. 2002 г. – Грузия обявява православието за официална държавна религия. Родени 1006 г. – Годфроа II, граф на Анжу († 1060 г.) 1257 г. – Пшемисъл II, крал на Полша († 1296 г.) 1404 г. – Мари д'Анжу, кралица на Франция († 1463 г.) 1633 г. – Джеймс II, крал на Англия († 1701 г.) 1644 г. – Уилям Пен, основател на Пенсилвания († 1718 г.) 1784 г. – Фернандо VII, крал на Испания († 1833 г.) 1841 г. – Ито Хиробуми, министър-председател на Япония († 1909 г.) 1842 г. – Василий Верешчагин, руски живописец баталист († 1904 г.) 1859 г. – Димитър Вълнаров, български военен деец († 1924 г.) 1859 г. – Христо Петрунов, български военен деец († ок. 1937 г.) 1864 г. – Стефан Жеромски, полски писател и драматург († 1925 г.) 1868 г. – Миленко Балкански, български военен деец († 1921 г.) 1873 г. – Христо Русков, български учител († неизв.) 1882 г. – Еймън де Валера, първи президент на Ирландия († 1975 г.) 1888 г. – Катрин Мансфийлд, новозеландска писателка († 1923 г.) 1890 г. – Дуайт Айзенхауер, 34-ти президент на САЩ († 1969 г.) 1892 г. – Андрей Ерьоменко, съветски маршал († 1976 г.) 1894 г. – Е. Е. Къмингс, американски поет († 1962 г.) 1894 г. – Хайнрих Любке, президент на Федерална република Германия († 1972 г.) 1900 г. – Уилям Едуардс Деминг, американски статистик († 1993 г.) 1906 г. – Хана Арент, германски философ († 1975 г.) 1911 г. – Ле Дък Тхо, виетнамски генерал, Нобелов лауреат († 1990 г.) 1914 г. – Реймънд Дейвис, американски физик, Нобелов лауреат († 2006 г.) 1919 г. – Драгослав Аврамович, сръбски икономист († 2001 г.) 1919 г. – Димитър Митрев, югославски писател († 1976 г.) 1921 г. – Раде Маркович, сръбски актьор († 2010 г.) 1927 г. – Роджър Мур, английски актьор († 2017 г.) 1930 г. – Мобуту Сесе Секо, президент на Заир († 1997 г.) 1939 г. – Ралф Лорен, американски моден дизайнер 1940 г. – Клиф Ричард, британски рок музикант 1944 г. – Ресул Шабани, албански поет 1956 г. – Арлийн Соркин, американска актриса, продуцент и сценарист 1958 г. – Веселин Мезеклиев, български актьор 1970 г. – Васко Василев, световноизвестен български цигулар 1975 г. – Шазни Люис, английска певица и текстописец 1975 г. – Флойд Ландис, американски колоездач 1978 г. – Пол Хънтър, английски играч на снукър († 2006 г.) 1980 г. – Джансу Дере, турска актриса и модел 1981 г. – Васимир Радулов, български политик 1989 г. – Мия Уасиковска, австралийска актриса Починали 1066 г. – Харолд II, крал на Англия (* ок. 1022 г.) 1092 г. – Низам ал-Мулк, ирански държавник (* 1018 г.) 1536 г. – Гарсиласо де ла Вега, испански поет (* 1503 г.) 1568 г. – Якоб Аркаделт, фламандски композитор (* ок. 1500 г.) 1803 г. – Ерколе III д’Есте, последният херцог на Модена и Реджо (* 1727 г.) 1817 г. – Фьодор Ушаков, руски адмирал (* 1744 г.) 1913 г. – Порфирий Бахметиев, руски физик (* 1860 г.) 1927 г. – Пантелей Киселов, български генерал (* 1863 г.) 1928 г. – Уилям Флин, американски полицай (* 1867 г.) 1940 г. – Хайнрих Кайзер, германски физик (* 1853 г.) 1944 г. – Ервин Ромел, германски генерал (* 1891 г.) 1959 г. – Ерол Флин, австралийски актьор (* 1909 г.) 1960 г. – Абрам Йофе, руски физик (* 1880 г.) 1977 г. – Бинг Кросби, американски певец (* 1903 г.) 1984 г. – Мартин Райл, британски физик, Нобелов лауреат (* 1918 г.) 1990 г. – Ленард Бърнстейн, американски композитор (* 1918 г.) 1999 г. – Джулиъс Ниерере, президент на Танзания (* 1922 г.) 2009 г. – Жана Николова-Гълъбова, български филолог (* 1908 г.) 2010 г. – Беноа Манделброт, френски математик (* 1924 г.) Празници България: Ден на света Петка Българска (Петковден) Празник на град Нови пазар Ден на машиностроителя (за 2018) Международен ден на стандартизацията Полша – Ден на учителя (по повод създаване на Комисия за народното образование през 1773 г.) A14


text: 15 октомври е 288-ият ден в годината според григорианския календар (289-и през високосна). Остават 77 дни до края на годината. Събития 1014 г. – След смъртта на Самуил за цар на България е коронован синът му Гаврил Радомир. 1570 г. – Основан е град Пхенян – днешната столица на Северна Корея. 1581 г. – В Париж в кралския дворец е представено първото публично балетно представление. 1582 г. – Папа Григорий XIII въвежда Грегорианския календар, след като в Италия, Полша, Португалия и Испания 4 октомври от тази година е последван веднага от 15 октомври. 1880 г. – Завършва строителството на Кьолнската катедрала, продължило 632 години. 1894 г. – Френският офицер Алфред Драйфус е арестуван по обвинение в шпионаж и национално предателство. 1912 г. – Балканската война: С решение на сръбското правителство се създава сръбска администрация в окупираната Вардарска Македония. 1917 г. – Първата световна война: Край Париж е екзекутирана нидерландската шпионка Мата Хари. 1923 г. – Във Виена е съставен Задграничен комитет на БКП в състав: Васил Коларов, Георги Димитров и Георги Михайлов. 1940 г. – Състои се премиерата на американския игрален филм „Великият диктатор“. 1944 г. – Втората световна война: При спецакция на нацисткия разузнавач Ото Скорцени е отвлечен синът на държавния глава на Унгария адмирал Миклош Хорти, който по-късно е принуден да напусне поста си. 1961 г. – В Лондон е учредена международната организация Амнести Интернешънъл. 1968 г. – С договор между Чехословакия и СССР е регламентирано постоянно присъствие на съветски войски на територията на Чехословакия. 1985 г. – Михаил Горбачов представя на пленум на ЦК на КПСС своите идеи за перестройка в икономиката. 1990 г. – Съветският ръководител Михаил Горбачов е удостоен с Нобелова награда за мир за своя принос към намаляването на напрежението от Студената война и отварянето на своята нация към света. 1996 г. – Двата най-големи синдиката – КНСБ и Подкрепа, провеждат протестен митинг срещу политиката на правителството на Жан Виденов на площада пред храм-паметника „Св. Александър Невски“. 1997 г. – Изстрелян е космическият апарат Касини-Хюйгенс към Сатурн по съвместна програма на НАСА и ЕКА. 2003 г. – Китай изстрелва в космоса първия си пилотиран космически апарат – Шънджоу 5. Родени 70 пр.н.е. – Вергилий, древноримски поет († 19 пр.н.е.) 1527 г. – Мария-Мануела Португалска, принцеса на Астуриас († 1545 г.) 1542 г. – Акбар Велики, император на Индия († 1605 г.) 1608 г. – Еванджелиста Торичели, италиански физик и математик († 1647 г.) 1805 г. – Хачатур Абовян, арменски писател († 1848 г.) 1814 г. – Михаил Лермонтов, руски писател († 1841 г.) 1829 г. – Асаф Хол, американски астроном († 1907 г.) 1834 г. – Петър Оджаков, български просветен деец († 1916 г.) 1844 г. – Фридрих Ницше, германски философ († 1900 г.) 1856 г. – Радой Козаров, български юрист, общественик и депутат († 1943 г.) 1858 г. – Гонбей Ямамото, министър-председател на Япония († 1933 г.) 1866 г. – Цани Калянджиев, основател и първи ректор на Икономически университет - Варна († 1944 г.) 1878 г. – Пол Рейно, 114-ият премиер на Франция († 1966 г.) 1879 г. – Александър Илиев, български революционер († 1901 г.) 1881 г. – П. Г. Удхаус, английски писател († 1975 г.) 1893 г. – Карол II, крал на Румъния († 1953 г.) 1895 г. – Димитър Хаджилиев, български писател († 1960 г.) 1896 г. – Селестин Френе, френски педагог († 1966 г.) 1897 г. – Иля Илф, руски писател сатирик († 1937 г.) 1900 г. – Христо Динев, български артист († 1977 г.) 1904 г. – Волфганг Вайраух, немски поет и белетрист († 1980 г.) 1905 г. – Анджело Скиавио, италиански футболист и треньор († 1990 г.) 1915 г. – Ицхак Шамир, израелски политик, седми министър-председател на Израел († 2012 г.) 1919 г. – Димитър Дойчинов, български футболист и треньор († 2011 г.) 1920 г. – Марио Пузо, американски писател († 1999 г.) 1921 г. – Борис Ненов, български художник († 2000 г.) 1923 г. – Итало Калвино, италиански писател († 1985 г.) 1924 г. – Лий Якока, американски бизнесмен († 2019 г.) 1926 г. – Мишел Фуко, френски философ († 1984 г.) 1929 г. – Милорад Павич, сръбски писател († 2009 г.) 1935 г. – Огнян Дойнов, български комунист († 2000 г.) 1944 г. – Сали Бериша, президент на Албания 1944 г. – Дейвид Тримбъл, северноирландски политик, Нобелов лауреат 1945 г. – Неофит, български духовник и архиерей 1949 г. – Михаел Кьолмайер, австрийски писател 1953 г. – Иван Чомаков, български политик 1954 г. – Скот Бакула, американски актьор 1954 г. – Бони Петрунова, българска археоложка, директор на Националния исторически музей към БАН от 2017 г. 1955 г. – Добромир Тонев, български поет († 2001 г.) 1969 г. – Ванеса Марсил, американска актриса 1969 г. – Мариус Куркински, български актьор и режисьор 1969 г. – Доминик Уест, английски актьор 1971 г. – Нико Ковач, хърватски футболист 1971 г. – Стойчо Стоилов, български футболист 1975 г. – Павел Майков, руски актьор 1976 г. – Седрик Бардон, френски футболист 1976 г. – Стоил Рошкев, български писател 1977 г. – Давид Трезеге, френски футболист 1979 г. – Пол Робинсън, английски футболист, вратар 1981 г. – Елена Дементиева, руска тенисистка 1981 г. – Кийша Коул, американска певица 1988 г. – Месут Йозил, германски футболист от турски произход 1989 г. – Антъни Джошуа, британски професионален боксьор Починали 889 г. – Евтимий Солунски, източноправославен светец (* 824 г.) 1002 г. – Анри Велики, херцог на Бургундия (* 946 г.) 1564 г. – Андреас Везалий, брабантски анатом и хирург (* 1514 г.) 1817 г. – Йохан Лудвиг Буркхард, швейцарски изследовател (* 1784 г.) 1817 г. – Тадеуш Косцюшко, полски национален герой (* 1746 г.) 1865 г. – Андрес Бельо, венециански писател, филолог и държавник (* 1781 г.) 1915 г. – Теодор Бовери, германски биолог (* 1862 г.) 1917 г. – Мата Хари, нидерландска шпионка (* 1876 г.) 1934 г. – Реймон Поанкаре, президент на Франция (* 1860 г.) 1937 г. – Йордан Йовков, български писател (* 1880 г.) 1945 г. – Пиер Лавал, френски политик (* 1883 г.) 1946 г. – Херман Гьоринг, висш германски офицер и военнопрестъпник (* 1893 г.) 1953 г. – Георги Овчаров, български архитект (* 1889 г.) 1978 г. – Флойд Олпорт, американски психолог († 1890 г.) 1979 г. – Джейкъб Дивърс, американски генерал (* 1887 г.) 1980 г. – Апостолос Николаидис, гръцки спортист (* 1896 г.) 1983 г. – Тамара Янкова, българска пианистка (* 1907 г.) 1989 г. – Данило Киш, писател и преводач (* 1935 г.) 2006 г. – Христо Андоновски, македонски историк (* 1917 г.) 2008 г. – Людмила Добринова, български музикален деятел (* 1932 г.) 2012 г. – Нородом Сианук, крал на Камбоджа (* 1922 г.) Празници Международен ден на белия бастун Световен ден на чистите ръце Бразилия – Ден на учителя A15


text: 16 октомври е 289-ият ден в годината според григорианския календар (290-и през високосна). Остават 76 дни до края на годината. Събития 1555 г. – По заповед на Мария I Тюдор са изгорени като еретици двама протестантски епископи. 1793 г. – В Париж е гилотинирана Мария-Антоанета, кралица на Франция и Навара. 1813 г. – На територията на Саксония, край Лайпциг, започва най-мащабната битка до Първата световна война, известна като Битка на народите, между коалицията на Наполеон Бонапарт (Франция, Полша и Саксония) и Шестата коалиция (Русия, Австрия, Прусия и Швеция); битката завършва след 3 дни с поражение на Наполеон. 1840 г. – Нова Зеландия е обявена за британска колония. 1843 г. – Уилям Роуън Хамилтон измисля кватернионите. 1853 г. – Турция обявява война на Русия, известна като Кримска война, защото след намесата на Англия и Франция в подкрепа на Турция бойните действия се пренасят в района на Кримския полуостров. 1912 г. – Балканската война: българската армия за първи път използва самолет за разузнаване на вражески обекти край Одрин -- виж статията за Радул Милков! 1946 г. – Изпълнение на смъртните присъди на група военнопрестъпници от Хитлеристка Германия, осъдени на Нюрнбергския процес. 1964 г. – Китайската народна република детонира първото си ядрено оръжие. 1969 г. – Перу, Боливия, Еквадор, Колумбия и Чили създава общност на държавите, през чийто територии преминават Андите – Андска общност. 1971 г. – Състои се официалната церемония по откриването на кулата „Азади“ в иранската столица Техеран. 1978 г. – Кардинал Карол Войтила, архиепископ на Краков, е избран за папа с името Йоан Павел II. Той е първият папа славянин и първият папа неиталианец от последните 456 години. 1981 г. – Учредени са орден „13 века България“ и юбилеен медал „1300 години България“. 1981 г. – В Толбухин (Добрич) и Исперих се откриват паметници на хан Аспарух. 1994 г. – С решение на Конституционния съд ДПС се пререгистрира като политическа партия. 2006 г. – След 4-годишно съществуване в София е закрит увеселителният парк София Ленд. Родени 1679 г. – Ян Дисмас Зеленка, чешки композитор († 1745 г.) 1708 г. – Албрехт фон Халер, швейцарски поет и учен († 1777 г.) 1803 г. – Джеймс Едуард Александър, английски колонизатор († 1885 г.) 1827 г. – Арнолд Бьоклин, швейцарски художник († 1901 г.) 1840 г. – Кийотака Курода, министър-председател на Япония († 1900 г.) 1840 г. – Милош Милоевич, сръбски историк († 1907 г.) 1852 г. – Клавдий Лебедев, руски художник († 1916 г.) 1854 г. – Оскар Уайлд, ирландски поет и драматург († 1900 г.) 1863 г. – Остин Чембърлейн, британски политик и Нобелов лауреат през 1925 г. († 1937 г.) 1864 г. – Карл Кауцки, марксистки идеолог († 1938 г.) 1866 г. – Богомил Берон, български лекар († 1936 г.) 1880 г. – Андрей Мацанов, български революционер (ВМРО) († 1947 г.) 1886 г. – Давид Бен-Гурион, министър-председател на Израел († 1973 г.) 1888 г. – Юджийн О'Нийл, американски писател, Нобелов лауреат през 1936 г. († 1953 г.) 1890 г. – Майкъл Колинс, ирландски революционер († 1922 г.) 1902 г. – Фани Попова-Мутафова, българска писателка († 1977 г.) 1908 г. – Енвер Ходжа, албански диктатор († 1985 г.) 1927 г. – Гюнтер Грас, немски писател, Нобелов лауреат († 2015 г.) 1934 г. – Питър Ашдаун, британски пилот от Формула 1 1936 г. – Андрей Чикатило, украински сериен убиец († 1994 г.) 1937 г. – Константин Илиев, български писател и драматург 1939 г. – Геролд Шпет, швейцарски писател 1946 г. – Сюзан Самърс, американска актриса 1946 г. – Христо Кидиков, български поп-певец и писател 1947 г. – Гай Сайнър, американски актьор 1953 г. – Фалкао, бразилски футболист 1954 г. – Вера Чейковска, поетеса от Република Македония († 2018 г.) 1958 г. – Елефтерия Арванитаки, гръцка певица 1958 г. – Здравко Димитров, български актьор 1958 г. – Тим Робинс, американски актьор и режисьор 1969 г. – Стефка Янорова, българска актриса 1971 г. – Димитър Чобанов, български футболист 1972 г. – Лилчо Арсов, български футболист 1972 г. – Николай Бареков, български журналист и политик 1983 г. – Красимир Русев, български шахматист 1984 г. – Шейн Уорд, британски певец 1986 г. – Ина, румънска певица 1997 г. – Шарл Льоклер, пилот от Формула 1 Починали 1621 г. – Ян Питерсзоон Свеелинк, холандски композитор (* 1562 г.) 1793 г. – Мария-Антоанета, кралица на Франция и Навара (* 1755 г.) 1805 г. – Михришах валиде султан, валиде султан (* 1745 г.) 1090 г. – Якуб Чишински, сръбски поет († 1856 г.) 1920 г. – Иван Каназирев, български революционер (* 1872 г.) 1925 г. – Харалампи Златанов, български революционер 1946 г. – Алфред Йодл, германски нацист (* 1890 г.) 1946 г. – Артур Зайс-Инкварт, австрийски политик (* 1892 г.) 1946 г. – Вилхелм Кайтел, германски военнослужещ (* 1882 г.) 1946 г. – Ернст Калтенбрунер, австрийски офицер (* 1903 г.) 1946 г. – Йоаким фон Рибентроп, външен министър на Третия райх(* 1893 г.) 1946 г. – Ханс Франк, германски военнопрестъпник (* 1900 г.) 1946 г. – Юлиус Щрайхер, германски пропагандатор (* 1887 г.) 1956 г. – Жул Риме, основател на Световното първенство по футбол (* 1873 г.) 1959 г. – Джордж Маршал, американски политик, Нобелов лауреат през 1953 г. (* 1880 г.) 1962 г. – Гастон Башлар, френски философ (* 1884 г.) 1975 г. – Никола Илчев, български боксьор, борец и кечист (* 1902 г.) 1981 г. – Моше Даян, израелски офицер (* 1915 г.) 1982 г. – Яков Готовац, хърватски композитор (* 1895 г.) 1990 г. – Джовани Варлиен, италиански футболист 1992 г. – Шърли Бут, американска актриса (* 1898 г.) 2004 г. – Йосиф Петров, български поет (* 1909 г.) 2006 г. – Валентин Паниагуа, президент на Перу (* 1936 г.) 2007 г. – Тоше Проески, македонски певец (* 1981 г.) 2011 г. – Митьо Кисьов, генерал-лейтенант, командващ Транспортни войски, депутат от Великото народно събрание (* 1926 г.) Празници ООН – Международен ден на прехраната (отбелязва се от 1945 г.) Международен ден на анестезиолога (по повод на първата публична демонстрация за подаване на наркоза при операция, 1846 г.) България – Ден на българските военновъздушни сили САЩ – Ден на шефа (празнува се от 1958 г., подчинените изпращат на шефа си картички от Деня на влюбените) Чили – Ден на учителя A16