text: 23 февруари е 54-тият ден в годината според григорианския календар. Остават 311 дни до края на годината (312 през високосна година). Събития 303 г. – Римският император Диоклециан започва масови гонения срещу християните. 840 г. – Пиетро Традоник подписва Pactus Lotharii с франкския крал Лотар I, с което се осигурява независимостта на Венеция. 1796 г. – Наполеон I е назначен на длъжността главнокомандващ на Италианската армия. 1826 г. – Николай Лобачевски поставя началото на неевклидовата геометрия. 1836 г. – В Сан Антонио започва битката при Аламо. 1871 г. – В Цариград е свикан Първият църковно-народен събор. 1886 г. – Чарлс Мартин Хол произвежда първите образци алуминий след няколко години интензивна работа. По-голямата му сестра му помага при тези изследвания. 1893 г. – Рудолф Дизел получава германски патент за създадения от него двигател (наречен на неговото име дизелов). 1905 г. – В Чикаго адвокатът Пол Харис и трима други бизнесмени се срещат на обяд, за да създадат първия клуб „Ротари“. 1909 г. – Самолетът „Silver Dart“ прави първия си полет в Канада и Британската империя. 1910 г. – Китайските войски окупират Тибет. 1918 г. – Немският електроинженер д-р Артур Шербиус получава първи патент за шифровата машина „Енигма“. 1918 г. – В Съветския съюз войските на Василий Блюхер търпят сериозно поражение при Псков и Нарва. По-късно денят е обявен за празник на Червената армия. В днешна Русия това е Денят на защитниците на Отечеството. 1919 г. – В Италия Бенито Мусолини основава фашистката партия. 1933 г. – Япония окупира цялата северна част на Китай до Китайската стена. 1934 г. – Състои се премиерата на американския филм „Болеро“. 1943 г. – Създадена е Националната общогръцка огранизация на младежите. 1943 г. – Сформирана е Група армии „Африка“. 1944 г. – По заповед на Сталин над 400 хил. чеченци и ингуши са депортирани в Казахстан заради сътрудничество с нацистка Германия. 1947 г. – Основана е Международната организация по стандартизация ISO. 1953 г. – Във Великобритания са амнистирани 14 хиляди дезертьори от Втората световна война. 1955 г. – Провежда се първата среща на международната военна организация СЕАТО. 1958 г. – Кубински бунтовници отвличат 5-кратния световен шампион във Формула 1 Хуан Мануел Фанджо. 1959 г. – Проведена е първата сесия на Европейския съд по правата на човека. 1963 г. – Българската телевизия става член на Интервизия. 1963 г. – Създадена е Македонската академия на науките и изкуствата с първи председател Блаже Конески. 1973 г. – Състои се премиерата на българския игрален филм Мъже без работа. 1981 г. – В Испания е извършен опит за военен преврат начело с подполоковника от Гражданската гвардия Антонио Техеро Молина. 1981 г. – Състои се премиерата на българския игрален филм Дом за нежни души. 1987 г. – Наблюдавана е свръхновата SN 1987A в Големия Магеланов облак. 1992 г. – Официално са закрити XVI Зимни олимпийски игри в Албервил, Франция. 1996 г. – Състои се премиерата на американския филм Мери Райли. 1999 г. – Създаден е Съюз на частните здравноосигурителни фондове в България. 1999 г. – Лавина, с тегло над 300 хил. тона и движеща се с 290 km/ч, удря селцето Галтюр, Югозападна Австрия, в разгара на туристическия сезон. Загиват 31 души, затрупани под снега. Разрушени са 7 модерни здания. 2000 г. – Немският футболист Лотар Матеус изиграва 144-тия си мач за националния отбор, което е абсолютен световен рекорд. 2001 г. – Пусната е на вода ултрадълбоководната нефтена платформа Дийпуотър Хърайзън. 2001 г. – Президентът на Македония Борис Трайковски и на СР Югославия Воислав Кощуница подписват договор за общата си граница, като по този начин разрешават последния спорен въпрос между двете държави. 2001 г. – Радио Сити започва излъчване в по-големите градове на България. 2005 г. – За председател на 39-ото Народно събрание е избран Борислав Великов. 2006 г. – За главен прокурор на Република България е избран Борис Велчев. 2007 г. – Подписана е Спогодба за избягване на двойното данъчно облагане между България и САЩ. 2008 г. – Зов тигра в Приморски край на Русия е обявен за национален парк. Родени 1417 г. – Павел II, римски папа († 1471 г.) 1443 г. – Матяш Корвин, крал на Унгария († 1490 г.) 1633 г. – Самюъл Пийпс, английски писател († 1703 г.) 1685 г. – Георг Фридрих Хендел, германски композитор († 1759 г.) 1744 г. – Майер Ротшилд, немски предприемач († 1812 г.) 1782 г. – Йохан Пол, чешки ботаник († 1834 г.) 1823 г. – Найден Геров, български писател († 1900 г.) 1834 г. – Густав Нахтигал, немски лекар († 1885 г.) 1837 г. – Димитър Душанов, български книжовник († 1904 г.) 1840 г. – Всеволод Крестовски, руски офицер († 1895 г.) 1847 г. – Атанас Свещаров, български революционер († 1930 г.) 1864 г. – Вилхелм Щрайберг, немски лингвист († 1925 г.) 1864 г. – Кръстю Златарев, български офицер († 1925 г.) 1876 г. – Сенджуро Хаяши, министър-председател на Япония († 1943 г.) 1878 г. – Казимир Малевич, украински художник († 1935 г.) 1882 г. – Димитър Дичев, български революционер († 1934 г.) 1883 г. – Карл Ясперс, немски психиатър († 1969 г.) 1889 г. – Виктор Флеминг, американски режисьор († 1949 г.) 1894 г. – Димитър Атанасов, български учен († 1979 г.) 1897 г. – Валтер Денкерт, германски офицер († 1982 г.) 1899 г. – Елизабет Ланггесер, немска писателка († 1950 г.) 1899 г. – Ерих Кестнер, немски писател († 1974 г.) 1901 г. – Едгар Енде, немски художник († 1965 г.) 1905 г. – Асен Лазаров, български агроном († 1982 г.) 1915 г. – Пол Тибетс, американски генерал († 2007 г.) 1918 г. – Ричард Бътлър, американски фашист († 2004 г.) 1928 г. – Василий Лазарев, съветски космонавт († 1990 г.) 1929 г. – Алексий ІІ Московски, руски патриарх († 2008 г.) 1932 г. – Мейджъл Барет, американска актриса († 2008 г.) 1934 г. – Жак Сегела, френски рекламист 1940 г. – Георги Чалдъков, български учен 1940 г. – Здравко Велев, български дипломат († 2015 г.) 1940 г. – Илия Раев, български актьор († 2017 г.) 1940 г. – Питър Фонда, американски актьор († 2019 г.) 1941 г. – Венцеслав Андрейчев, български физик († 2001 г.) 1943 г. – Вера Ганчева, българска преводачка († 2020 г.) 1944 г. – Олег Янковски, руски актьор († 2009 г.) 1945 г. – Пламен Вагенщайн, български оператор († 1996 г.) 1946 г. – Камен Веселинов, български учен († 2021 г.) 1947 г. – Димитър Цеков, български футболист 1948 г. – Виолета Шаханова, българска оперна и камерна певица 1953 г. – Сатору Накаджима, японски пилот от Формула 1 1954 г. – Борислав Китов, български политик 1954 г. – Виктор Юшченко, президент на Украйна 1964 г. – Джон Норъм, норвежки китарист (Юръп) 1965 г. – Хелена Сукова, чешка тенисистка 1972 г. – Явор Гърдев, български режисьор 1983 г. – Красимир Гайдарски, български волейболист 1983 г. – Мидо, египетски футболист 1984 г. – Мамуту Кулибали, малийски футболист 1986 г. – Каменаши Казуя, японски идол 1989 г. – Килиан Шеридън, ирландски футболист 1989 г. – Амара Бейби, френски футболист 1992 г. – Кирякос Пападопулос, гръцки футболист 1994 г. – Дакота Фанинг, американска актриса Починали 1447 г. – Евгений IV, римски папа (* 1383 г.) 1603 г. – Андреа Чезалпино, италиански учен (* 1519 г.) 1704 г. – Георг Муфат, бароков композитор (* 1653 г.) 1717 г. – Магнус Стенбок, шведски генерал (* 1664 г.) 1766 г. – Станислав Лешчински, крал на Полша (* 1677 г.) 1820 г. – Альойзи Фелински, полски поет, драматург и преводач (* 1771 г.) 1821 г. – Джон Кийтс, британски поет (* 1795 г.) 1822 г. – Йохан Матеус Бехщайн, германски естественик (* 1757 г.) 1848 г. – Джон Куинси Адамс, 6-и президент на САЩ (* 1767 г.) 1855 г. – Карл Фридрих Гаус, немски математик (* 1777 г.) 1859 г. – Зигмунт Крашински, полски поет (* 1812 г.) 1870 г. – Ансън Бърлингейм, американски политик (* 1820 г.) 1876 г. – Рафаил Попов, български епископ (* 1830 г.) 1879 г. – Албрехт фон Роон, пруски политик (* 1803 г.) 1908 г. – Александър Георгиев, български революционер (* 1878 г.) 1908 г. – Зиновия Константинова, българска учителка (* ? г.) 1921 г. – Ото Пипер, немски изследовател (* 1841 г.) 1930 г. – Хорст Весел, националсоциалистически композитор (* 1907 г.) 1931 г. – Рачо Славейков, български офицер, публицист и преводач (* 1858 г.) 1934 г. – Едуард Елгар, английски композитор (* 1857 г.) 1939 г. – Александър Егоров, съветски маршал (* 1883 г.) 1939 г. – Алфонс ван Геле, белгийски изследовател (* 1848 г.) 1942 г. – Георги Костадиев, български революционер (* 1879 г.) 1943 г. – Александър Матросов, съветски военнослужещ (* 1924 г.) 1944 г. – Георги Колушки, български химик (* 1864 г.) 1944 г. – Моньо Минев, български партизанин (* 1918 г.) 1945 г. – Алексей Николаевич Толстой, руски писател (* 1883 г.) 1954 г. – Жак Мизес, немски шахматист (* 1865 г.) 1960 г. – Александър Алберт Маунтбатън, маркиз на Карисбрук (* 1886 г.) 1965 г. – Стан Лоръл, британски актьор (* 1890 г.) 1976 г. – Лорънс Стивън Лоури, британски художник (* 1887 г.) 1990 г. – Джеймс Гавин, американски офицер (* 1907 г.) 1997 г. – Димо Коларов, български кинооператор (* 1924 г.) 2000 г. – Стенли Матюс, английски футболист (* 1915 г.) 2000 г. – Тончо Жечев, български литературовед (* 1929 г.) 2006 г. – Александър Алексиев, македонски писател (* 1929 г.) 2006 г. – Бранко Пендовски, македонски писател (* 1920 г.) 2008 г. – Пол Фрер, белгийски пилот от Формула 1 (* 1917 г.) 2015 г. – Джеймс Олдридж, австралийски писател (* 1918 г.) Празници Бруней – Национален ден на Бруней (от 1984 г., национален празник) Гвиана – Ден на републиката (1972 г., национален празник) Русия – Ден на Червената Армия /Защитника на Отечеството (1918 г., национален празник на мъжа) 223


source: wikipedia

text: 24 февруари е 55-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 310 дни до края на годината (311 през високосна). Събития 303 г. – Император Диоклециан издава указ за преследване на християните в Римската империя. 1303 г. – Битката при Рослин, част от Първата война за независимост за Шотландия 1510 г. – Папа Юлий II отменя наложеното над Венеция отлъчване от Католическата църква. 1582 г. – Папа Григорий XIII представя за първи път Григорианския календар. 1607 г. – За първи път е поставена операта „Орфей“ на Клаудио Монтеверди по либрето на Алесандро Стриджо. 1616 г. – Комисия от римокатолически теолози определя идеята на Николай Коперник за хелиоцентричната система като „безсмислена, абсурдна, и официално еретична, тъй като отявлено противоречи на Светото писание...“. 1711 г. – Състои се премиерата на операта „Риналдо“ от Георг Фридрих Хендел в Лондон. 1719 г. – Император Петър I учредява в Санкт Петербург Кунсткамерата – първия руски музей. 1783 г. – Английският парламент взема решение за прекратяване на Британско-американската война. 1821 г. – Мексико получава независимост от Испания. 1839 г. – Уилям Отис получава патент за парен багер. 1841 г. – Създаден е окръг Ричлънд в щата Илинойс, САЩ. 1848 г. – Излиза „Манифест на комунистическата партия“, написана от Карл Маркс и Фридрих Енгелс. 1848 г. – Кралят на Франция Луи-Филип абдикира от престола; във Франция е обявена Втора република. 1861 г. – Великият църковен събор в Цариград низвергва и осъжда на заточение Иларион Макариополски, Авксентий Велешки и Паисий Пловдивски. 1876 г. – Състои се премиерата на музикалното произведение „В пещерата на планинския цар“ норвежкия композитор Едвард Григ в Осло. 1878 г. – Освободен е град Горна Джумая (дн. Благоевград). 1878 г. – Руско-турска война: Щабът на руската армия пристига в Сан Стефано. 1881 г. – Основан е чилийският град Темуко. 1887 г. – Париж и Брюксел стават първите столици, свързани с телефонна връзка, това също е и първата интернационална телефонна връзка в Европа. 1895 г. – Започва Националноосвободителното въстание в Куба против испанските колонизатори, начело с Хосе Марти. 1910 г. – Създаден е шведският футболен отбор Малмьо ФФ. 1918 г. – Естония приема декларация за независимост от Русия. 1921 г. – С Указ на цар Борис III се премахва наборната военна служба в Българската армия и се преминава към платена доброволческа служба на войнишкия състав. 1932 г. – Създаден е Висшият електорален съд – най-високата инстанция на изборното правосъдие в Бразилия. 1938 г. – В САЩ за първи път е използван найлон за стока за широко потребление – започва производството на найлонова четка за зъби. 1939 г. – Унгария се присъединява към Антикоминтерновия пакт. 1940 г. – Открито е XXV обикновено народно събрание. 1941 г. – Япония провъзгласява за своя територия островите в Океания. 1942 г. – Излъчено е първото предаване по Радио „Гласът на Америка“. 1942 г. – Втората световна война: Съветска подводница торпилира и потапя край Босфора българския кораб Струма, превозващ 778 български евреи бежанци към Палестина. 1945 г. – Втората световна война: Първа българска армия с командващ генерал-лейтенант Владимир Стойчев получава задачата за провеждане на Мурската операция. 1946 г. – В Аржентина Хуан Перон е избран за президент. 1955 г. – Турция и Иран сключват Багдадския пакт, просъществувал 24 години. 1958 г. – Създадена е кубинска радиостанция Радио Ребелде от Че Гевара. 1962 г. – Закрито е III народно събрание. 1964 г. – Касиус Клей (Мохамед Али) става за първи път световен шампион по бокс в тежка категория. 1966 г. – Ганайският президент Кваме Нкрума е свален, докато гостува в Чили. 1969 г. – Джими Хендрикс изнася последния си концерт в Англия. 1969 г. – Американският космически кораб Маринър 6 е изстрелян към Марс. 1981 г. – Официално са закрити 13-те Зимни олимпийски игри 1980 в Лейк Плесид, щата Ню Йорк, САЩ. 1981 г. – Бъкингамският дворец обявява годежа на принц Чарлз и лейди Даяна Спенсър. 1984 г. – Дяволският мост на река Арда близо до град Ардино е обявен за паметник на културата. 1984 г. – Започва дипломатическото сътрудничество на Камерун с България. 1988 г. – След представление в Германия зрителите аплодират Лучано Павароти в продължение на 1 час и 7 минути, в резултат на което той излиза на сцената 165 пъти. 1992 г. – Създаден е Национален парк Рила с обща площ 107 924 хектара. 2002 г. – Приключват Зимните олимпийски игри в Солт Лейк Сити. 2004 г. – Българинът подполковник Петко Лилов, който е командир на българския батальон в Кербала, Ирак, е назначен за вицегубернатор на града. 2007 г. – Официално е открит стадионът на Ковънтри Сити – Рикох Арена. 2008 г. – Фидел Кастро се оттегля от поста Президент на Куба, след като близо 50 години изпълнява тази длъжност. 2013 г. – Митрополит Неофит е избран за Патриарх на Българската православна църква 2022 г. – Русия напада Украйна в 5:00 сутринта Родени 1463 г. – Джовани Пико делла Мирандола, италиански хуманист († 1494 г.) 1500 г. – Карл V, император на Свещената Римска империя († 1558 г.) 1536 г. – Климент VIII, римски папа († 1605 г.) 1547 г. – Хуан Австрийски, испански военачалник († 1578 г.) 1619 г. – Шарл Льо Брюн, френски художник († 1690 г.) 1644 г. – Мария Елизабета Лемерхирт, майка на Йохан Себастиан Бах († 1694 г.) 1767 г. – Рама II, крал на Сиам († 1824 г.) 1786 г. – Вилхелм Грим, германски филолог († 1859 г.) 1788 г. – Юхан Дал, норвежки художник († 1857 г.) 1817 г. – Огюст-Александър Дюкро, френски генерал († 1882 г.) 1829 г. – Фридрих Шпилхаген, германски писател († 1911 г.) 1831 г. – Лео фон Каприви, пруски генерал († 1899 г.) 1842 г. – Ариго Бойто, италиански поет († 1918 г.) 1850 г. – Мари Ясаи, унгарска артистка († 1926 г.) 1863 г. – Франц фон Щук, немски художник († 1928 г.) 1870 г. – Теодор Гълъбов, български стенограф († 1935 г.) 1875 г. – Константин Хирл, немски политик († 1955 г.) 1878 г. – Александър Божинов, български художник († 1968 г.) 1882 г. – Стоян Романски, български езиковед († 1959 г.) 1884 г. – Иван Абаджиев, български офицер († ? г.) 1885 г. – Станислав Игнаци Виткевич, полски писател († 1939 г.) 1885 г. – Честър Нимиц, американски адмирал († 1966 г.) 1890 г. – Ангел Димитров, български цирков артист († 1965 г.) 1893 г. – Крум Кюлявков, български писател († 1955 г.) 1895 г. – Всеволод Иванов, съветски писател († 1963 г.) 1896 г. – Григор Агаронян, арменски скулптор († 1980 г.) 1897 г. – Никола Недков, български лекар († 1955 г.) 1899 г. – Михаил Громов, съветски авиатор († 1985 г.) 1900 г. – Максим Щраух, съветски артист († 1974 г.) 1902 г. – Борис Левиев, български диригент и композитор († 1968 г.) 1909 г. – Огъст Дърлет, американски писател († 1971 г.) 1910 г. – Тилемахос Кантос, кипърски художник († 1993 г.) 1912 г. – Иржи Трънка, чешки художник († 1969 г.) 1916 г. – Иван Башев, български политик († 1971 г.) 1918 г. – Винчо Христов, български партизанин († 1943 г.) 1931 г. – Славе Македонски, български писател († 2002 г.) 1932 г. – Мишел Льогран, френски композитор († 2019 г.) 1933 г. – Веселин Искърски, български журналист († 1995 г.) 1936 г. – Чудомир Начев, български лекар († 2005 г.) 1938 г. – Филип Найт, американски предприемач (Nike) 1940 г. – Денис Лоу, шотландски футболист 1941 г. – Сам Лундвал, шведски фантаст 1943 г. – Христо Проданов, български алпинист († 1984 г.) 1944 г. – Дейвид Уайнленд, американски физик, Нобелов лауреат 1946 г. – Ратомир Дуйкович, сръбски футболист 1947 г. – Едуард Джеймс Олмос, американски актьор 1948 г. – Уолтър Смит, шотландски футболист († 2021 г.) 1950 г. – Любен Чаталов, български актьор 1955 г. – Ален Прост, френски пилот от Формула 1 1955 г. – Стив Джобс, американски предприемач и изобретател († 2011 г.) 1956 г. – Джудит Бътлър, американски философ 1960 г. – Валери Цеков, български политик 1964 г. – Иван Маринов – Маслара, български футболист 1966 г. – Били Зейн, американски актьор 1966 г. – Милена Славова, пънк/рок певица 1968 г. – Мартин Вагнер, германски футболист 1971 г. – Педро де ла Роса, испански пилот във Формула 1 1972 г. – Владимир Колев, български футболист 1972 г. – Крис Фен, американски музикант 1973 г. – Йордан Йовчев, български гимнастик 1981 г. – Лейтън Хюит, австралийски тенисист 1982 г. – Клара Кукалова, чешка тенисистка 1987 г. – Жельо Желев, български футболист 1988 г. – Майкъл Джонсън, английски футболист Починали 1646 г. – Андерс Буре, шведски топограф (* 1571 г.) 1704 г. – Марк Антоан Шарпантие, френски композитор (* 1643 г.) 1777 г. – Жозе I, крал на Португалия (* 1714 г.) 1799 г. – Георг Кристоф Лихтенберг, германски математик и физик (* 1742 г.) 1810 г. – Хенри Кавендиш, английски учен (* 1731 г.) 1856 г. – Николай Лобачевски, руски математик (* 1792 г.) 1862 г. – Бернхард Ингеман, датски писател (* 1789 г.) 1905 г. – Ташко Цветков, български революционер (* 1865 г.) 1907 г. – Карло Хошек, чешки и български революционер (* 1871 г.) 1907 г. – Пасхалис Цягас, гръцки капитан (* 1873 г.) 1910 г. – Карл Лемох, руски художник от немски произход (* 1841 г.) 1913 г. – Йоанис Капитанис, гръцки революционер (* 1875 г.) 1919 г. – Авксентий Пелагонийски, български духовник (* 1850 г.) 1923 г. – Елена Грънчарова, българска революционерка (* 1842 г.) 1925 г. – Карл Ялмар Брантинг, министър-председател на Швеция, Нобелов лауреат през 1921 (* 1860 г.) 1930 г. – Василий Завялов, руски физиолог и биохимик (* 1873 г.) 1934 г. – Гаврил Занетов, български юрист (* 1863 г.) 1935 г. – Христо Стойчев, български лекар–балнеолог (* 1872 г.) 1941 г. – Емил Зегадлович, полски писател (* 1888 г.) 1942 г. – Борис Иванов, български ботаник (* 1879 г.) 1947 г. – Пиер Жане, френски философ (* 1859 г.) 1951 г. – Георги Попаянов, български революционер (* 1881 г.) 1953 г. – Герд фон Рундщет, германски фелдмаршал (* 1875 г.) 1963 г. – Мила Павлова, българска актриса (* 1928 г.) 1973 г. – Димитър Табаков, български математик (* 1879 г.) 1975 г. – Николай Булганин, съветски политически и военен деец (* 1885 г.) 1976 г. – Димитър Митрев, югославски писател (* 1919 г.) 1981 г. – Георги Наджаков, български физик (* 1897 г.) 1988 г. – Блюма Зейгарник, руска психоложка (* 1900 г.) 1989 г. – Тодор Панайотов, български художник (* 1927 г.) 1993 г. – Боби Мур, английски футболист (* 1941 г.) 1994 г. – Димитър Грива, български композитор (* 1914 г.) 1995 г. – Ката Лахтова, югославски политик (* 1924 г.) 2001 г. – Клод Шанън, американски информационен теоретик (* 1916 г.) 2014 г. – Харолд Реймис, американски актьор, режисьор и сценарист (* 1944 г.) 2016 г. – Йордан Соколов, български политик (* 1933 г.) 2020 г. – Катрин Джонсън, американска физичка (* 1918 г.) Празници Естония – Ден на независимостта (обявена през 1918 г., от Русия, национален празник) Мексико – Ден на националното знаме (чества се от 1937 г.) Румъния – Общонароден празник Драгобете (ден, от който птиците започват пролетното чифтосване, ден на любовниците) Тайланд – Ден на националните артисти (чества се от 1985 г.) 224


text: 25 февруари е 56-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 309 дни до края на годината (310 през високосна). Събития 138 г. – Императорът на Римската империя Адриан осиновява Антонин Пий, обявявайки го за престолонаследник. 1204 г. – Папа Инокентий III изпраща в България кардинал Лъв, който да коронова за крал цар Калоян и да издигне като единствен православен Примас архиепископ Василий. 1836 г. – Самюъл Колт получава патент за „въртящо се оръжие“, наречено по-късно револвер. 1848 г. – Във Франция е провъзгласена Втората република. 1856 г. – В Париж е открит Международен конгрес за изготвяне на мирен договор между държавите, участвали в Кримската война. 1901 г. – Американският магнат Джон Пиерпон Морган създава империята „Юнайтед стейтс стийл корпорейшън“. 1905 г. – В България е регистриран първият картел – Тютюнофабрикантско дружество „Свети Никола“, в който влизат 40 от общо 58 тютюневи фабрики. 1916 г. – Генерал Филип Петен поема командването на 2-ра френска армия. 1921 г. – Съветската Червена армия окупира Тбилиси, столицата на Грузия. 1928 г. – В САЩ е издаден първият лиценз за телевизионно излъчване. 1932 г. – Адолф Хитлер, който е гражданин на Австрия, получава германско гражданство. 1945 г. – Втората световна война: Турция обявява война на Нацистка Германия. 1947 г. – В Народна република България е въведен държавен монопол върху производството и търговията с тютюневи изделия. 1948 г. – Комунистическата партия завзема властта в Чехословакия. 1949 г. – В София започва съдебен процес срещу 15 евангелистки пастори, който завършва с осъждането им за шпионска дейност. 1951 г. – В Буенос Айрес (Аржентина) са открити първите Панамерикански игри. 1956 г. – В своя реч на XX конгрес на КПСС съветският ръководител Никита Хрушчов осъжда култа към личността на неговия предшественик Йосиф Сталин. 1986 г. – Във Филипините, след 20-годишно управление, президентът Фердинад Маркос е победен на избори от Корасон Акино – първата филипинка президент. 1991 г. – Война в Персийския залив: Иракска балистична ракета „Ал-Хусейн“ удря американска военна база в Дархан, Саудитска Арабия, при което загиват 28 американски войници. 1992 г. – Общинският съвет на София взема решение за разрушаване на Мавзолея на Георги Димитров. 1992 г. – Създадена е Федерална космическа агенция в Русия. 2007 г. – Иран извършва първото си успешно изстрелване на космическа ракета. Родени 1305 г. – Ибн Батута, марокански учен и пътешественик († 1368 или 1377 г.) 1611 г. – Евлия Челеби, османски пътешественик († 1682 г.) 1643 г. – Ахмед II, султан на Османската империя († 1695 г.) 1707 г. – Карло Голдони, италиански драматург († 1793 г.) 1778 г. – Хосе де Сан Мартин, южноамерикански генерал († 1850 г.) 1835 г. – Масайоши Мацуката, министър-председател на Япония († 1924 г.) 1841 г. – Пиер-Огюст Реноар, френски художник, скулптор и график († 1919 г.) 1842 г. – Карл Май, германски писател († 1912 г.) 1857 г. – Андрей Блъсков, български офицер, генерал-майор († 1943 г.) 1859 г. – Васил Кутинчев, български генерал († 1941 г.) 1860 г. – Сър Уилям Ашли, британски икономически историк († 1927 г.) 1865 г. – Андраник Озанян, арменски генерал († 1927 г.) 1872 г. – Коста Николов, български просветен деец († 1957 г.) 1877 г. – Ерих Мориц фон Хорнбостел, етномузиколог и музикален теоретик († 1935 г.) 1878 г. – Панчо Дорев, български историк († 1938 г.) 1879 г. – Александър Андреев, български скулптор († 1971 г.) 1885 г. – Алис Батенберг, английска принцеса († 1969 г.) 1888 г. – Джон Фостър Дълес, американски дипломат и държавник († 1959 г.) 1888 г. – Йордан Бадев, български литературен критик († 1944 г.) 1896 г. – Цветан Лазаров, български авиоконструктор († 1961 г.) 1900 г. – Стефан Грудев, български писател и драматург († 1971 г.) 1902 г. – Никола Илчев, български борец, боксьор и кечист († 1975 г.) 1907 г. – Али Сабахатин, турски писател († 1948 г.) 1917 г. – Антъни Бърджес, британски писател († 1993 г.) 1935 г. – Октай Синаноглу, турски физикохимик и молекулярен биофизик († 2015 г.) 1941 г. – Георги Аяновски, писател от Северна Македония 1942 г. – Боян Радев, български борец, колекционер и меценат на изкуството 1943 г. – Джордж Харисън, британски рок музикант (Бийтълс) († 2001 г.) 1946 г. – Виктор Чучков, български композитор 1946 г. – Жан Тод, бивш президент на ФИА 1946 г. – Франц Ксавер Крьоц, немски драматург 1948 г. – Фридрих Концилия, австрийски футболист 1949 г. – Амин Маалуф, ливански писател 1950 г. – Нестор Киршнер, президент на Аржентина († 2010 г.) 1951 г. – Йонко Попов, български композитор 1952 г. – Светла Златева, българска лекоатлетка 1953 г. – Хосе Мария Аснар, министър-председател на Испания 1958 г. – Петко Драганов, български дипломат 1962 г. – Джон Ланчестър, английски писател и журналист 1964 г. – Ли Евънс, британски комик 1971 г. – Шон Астин, американски актьор 1972 г. – Анна Александрова, български политик и юрист 1981 г. – Парк Джи-сун, южнокорейски футболист 1982 г. – Мария Канелис, американска кечистка 1982 г. – Флавия Пенета, италианска тенисистка 1988 г. – Иван Иванов, български футболист 1990 г. – Димитър Вучев, български икономист и журналист Починали 1536 г. – Якоб Хутер, тиролски проповедник (* неизв.) 1547 г. – Витория Колона, италианска поетеса (* 1492 г.) 1634 г. – Албрехт фон Валенщайн, германски генерал (* 1583 г.) 1713 г. – Фридрих I (Прусия), крал на Прусия (* 1675 г.) 1723 г. – Кристофър Рен, английски архитект (* 1632 г.) 1852 г. – Томас Мур, ирландски поет (* 1779 г.) 1872 г. – Паисий Пловдивски, Пловдивски Митрополит (* 1810 г.) 1899 г. – Паул Ройтер, британски журналист от германски произход (* 1816 г.) 1925 г. – Георги Скрижовски, български революционер (* 1882 г.) 1950 г. – Джордж Майнот, американски патофизиолог, Нобелов лауреат през 1934 г. (* 1885 г.) 1959 г. – Георги Богровски, български политик (* 1884 г.) 1971 г. – Теодор Светберг, Нобелов лауреат през 1926 г. (* 1884 г.) 1973 г. – Димитър Пешев, български политик (* 1894 г.) 1980 г. – Ахмад Шукейри, палестински политик (* 1908 г.) 1983 г. – Тенеси Уилямс, американски драматург (* 1911 г.) 1998 г. – Ванда Якубовска, полска филмова режисьорка (* 1907 г.) 1999 г. – Глен Сиборг, американски физик, Нобелов лауреат през 1991 г. (* 1912 г.) 2002 г. – Никон Агатополски, български духовник (* 1931 г.) 2003 г. – Алберто Сорди, италиански актьор (* 1920 г.) 2003 г. – Преслав Кършовски, български художник (* 1905 г.) 2009 г. – Филип Фармър, американски писател (* 1918 г.) 2012 г. – Ерланд Юсефсон, шведски актьор (* 1923 г.) 2014 г. – Пако де Лусия, испански китарист и композитор (* 1947 г.) 2017 г. – Бил Пакстън, американски актьор (* 1955 г.) 2017 г. – Борислав Грънчаров, български поп певец (* 1944 г.) 2019 г. – Красимир Узунов, български журналист (* 1963 г.) Празници Италия – Празник на град Агридженто Кувейт – Национален ден на Кувейт (национален празник) Филипини – Ден на революцията (сваляне на диктатурата чрез избори, 1986 г.) 225


text: 26 февруари е 57-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 308 дни до края на годината (309 през високосна). Събития 364 г. – Валентиниан I става римски император. 1616 г. – На Галилео Галилей е забранено да преподава астрономията на Николай Коперник, като противоречаща на тълкуването на Светото писание. 1815 г. – Наполеон Бонапарт извършва бягство от остров Елба, след което се насочва с привърженици към Париж с намерение да завземе властта. 1851 г. – В Шумен е основан първият български оркестър, негов ръководител е Михай Шафран. 1899 г. – Константин Иречек публикува статия, в която описва партизанщината в българския политически живот. 1915 г. – Първата световна война: За първи път в историята в бойните действия се използва огнехвъргачка от армията на Германия. 1919 г. – В щата Аризона (САЩ) е учреден националният парк Гранд каньон. 1927 г. – Полша приема националния си химн. 1935 г. – Шотландският изобретател Робърт Уотсън-Уат демонстрира първия радиолокатор. 1936 г. – По нареждане на Хитлер в Германия започва производството на леките коли Фолксваген. 1951 г. – В САЩ президентските мандати са ограничени на два. 1952 г. – Британският премиер Уинстън Чърчил обявява, че страната притежава атомна бомба. 1961 г. – Хасан II става крал на Мароко. 1966 г. – САЩ изстрелват първия си космически кораб от серията Аполо без екипаж. 1967 г. – САЩ започва военна офанзива срещу главната квартира на Виетконг. 1980 г. – Израел и Египет установяват дипломатически отношения. 1991 г. – Американецът Тим Бърнърс-Ли представя първият уеб браузър. 1993 г. – Извършен е Атентат срещу Световния търговски център в Ню Йорк, при който загиват 6 души, а над 1000 са ранени. 2004 г. – Президентът на Република Македония Борис Трайковски загива в самолетна катастрофа близо до Мостар (Босна и Херцеговина). Родени 1361 г. – Вацлав IV, Крал на Бохемия († 1419 г. 1564 г. – Кристофър Марлоу, английски драматург († 1593 г.) 1671 г. – Антъни Ашли-Купър, британски философ († 1713 г.) 1786 г. – Франсоа Араго, френски учен († 1853 г.) 1789 г. – Итън Ходжкинсън, английски инженер († 1861 г.) 1799 г. – Беноа Пол Емил Клапейрон, френски физик († 1864 г.) 1802 г. – Виктор Юго, френски писател († 1885 г.) 1829 г. – Леви Щраус, американски дизайнер († 1902 г.) 1840 г. – Юджийн Скайлър, американски учен († 1890 г.) 1842 г. – Камий Фламарион, френски астроном († 1925 г.) 1846 г. – Бъфало Бил, американски шоумен († 1917 г.) 1852 г. – Джон Келог, американски хирург († 1943 г.) 1854 г. – Михаил Сарафов, български политик († 1924 г.) 1860 г. – Порфирий Бахметиев, руски физик († 1913 г.) 1860 г. – Стилиян Ковачев, български офицер († 1939 г.) 1861 г. – Надежда Крупская, руска революционерка († 1939 г.) 1861 г. – Фердинанд I, цар на България († 1948 г.) 1869 г. – Уилям Тарн, британски историк († 1957 г.) 1884 г. – Костас Варналис, гръцки писател († 1974 г.) 1896 г. – Андрей Жданов, съветски политик († 1948 г.) 1896 г. – Никола Икономов, български драматург († 1959 г.) 1902 г. – Веркор, френски писател († 1991 г.) 1903 г. – Джулио Ната, италиански химик, Нобелов лауреат през 1963 г. († 1979 г.) 1903 г. – Чарлз Орд Уингейт, британски офицер († 1944 г.) 1906 г. – Талал I (Йордания), крал на Йордания († 1972 г.) 1907 г. – Джон Боулби, английски психоаналитик († 1990 г.) 1913 г. – Херман Ленц, немски писател († 1998 г.) 1918 г. – Теодор Стърджън, американски писател († 1985 г.) 1921 г. – Алберт Коен, български писател († 1986 г.) 1928 г. – Фатс Домино, американски музикант († 2017 г.) 1930 г. – Лазар Берман, руски пианист († 2005 г.) 1932 г. – Джони Кеш, американски певец († 2003 г.) 1932 г. – Теодор Димитров, български дипломат 1934 г. – Михаил Берберов, български поет († 1989 г.) 1936 г. – Димо Печеников, български футболист († 2005 г.) 1941 г. – Тони Рей-Джоунс, британски фотограф († 1972 г.) 1943 г. – Иван Радев, български историк († 2020 г.) 1944 г. – Марко Тодоров, български учен 1944 г. – Роналд Лаудер, американски предприемач 1946 г. – Ахмед Зеуаил, египетски химик, Нобелов лауреат през 1999 г. († 2016 г.) 1947 г. – Иля Велчев, български писател 1949 г. – Ема Къркби, британска певица 1953 г. – Васил Долапчиев, български общественик 1953 г. – Майкъл Болтън, американски певец 1954 г. – Искра Йосифова, българска актриса († 2005 г.) 1954 г. – Реджеп Ердоган, турски политик 1955 г. – Андреас Майслингер, австрийски политолог 1956 г. – Бадамдорж Батхишиг, монголски дипломат 1956 г. – Мишел Уелбек, френски писател 1958 г. – Силва Зурлева, българска журналистка († 2020 г.) 1963 г. – Бернардо Редин, колумбийски футболист 1964 г. – Петър Хубчев, български футболист 1966 г. – Благо Александров, български футболист 1966 г. – Славчо Богоев, български политик 1970 г. – Николай Желязков, български волейболист 1971 г. – Красимир Бислимов, български футболист 1971 г. – Макс Мартин, шведски композитор 1973 г. – Андре Танебергер, немски DJ 1973 г. – Уле Гунар Солшер, норвежки футболист 1974 г. – Себастиен Льоб, френски автомобилен състезател 1982 г. – Борис Солтарийски, български певец 1982 г. – Ли На, тенисистка от Китай 1983 г. – Пепе, португалски футболист 1984 г. – Берен Саат, турска актриса 1984 г. – Еманюел Адебайор, тогоански футболист 1985 г. – Мики Фуджимото, японска певица 1985 г. – Фернандо Йоренте, испански футболист 1986 г. – Хана Кърни, американска състезателка по ски 1987 г. – Иван Петков, български политик и икономист 1991 г. – Си Ел, южнокорейска певица и член на 2NE1 Починали 1577 г. – Ерик XIV крал на Швеция (* 1533) 1603 г. – Мария Испанска унгарска кралица (* 1528) 1770 г. – Джузепе Тартини, италиански композитор (* 1692 г.) 1821 г. – Жозеф дьо Местр, савойски философ (* 1753 г.) 1834 г. – Алоиз Зенефелдер, немски изобретател (* 1771 г.) 1871 г. – Теодосий Икономов, български възрожденец (* 1836 г.) 1892 г. – Георги Вълкович, български лекар (* 1833 г.) 1909 г. – Херман Ебингхаус, немски психолог (* 1850 г.) 1914 г. – Пьотър Семьонов-Тяншански, руски географ (* 1827 г.) 1922 г. – Алоис Хьофлер, австрийски философ (* 1853 г.) 1927 г. – Херман Обрист, швейцарски художник (* 1862 г.) 1931 г. – Ото Валах, германски химик, Нобелов лауреат през 1910 г. (* 1847 г.) 1938 г. – Александър Амфитеатров, руски писател (* 1862 г.) 1943 г. – Теодор Айке, нацистки офицер (* 1892 г.) 1949 г. – Иван Сокачев, български писател (* 1887 г.) 1953 г. – Николай Державин, руски филолог (* 1877 г.) 1959 г. – Стоян Романски, български филилог (* 1882 г.) 1960 г. – Александър Белич, сръбски филолог (* 1876 г.) 1961 г. – Мохамед V, крал на Мароко (* 1909 г.) 1969 г. – Карл Ясперс, немски психиатър и философ (* 1883 г.) 1971 г. – Фернандел, френски комик (* 1903 г.) 1985 г. – Тялинг Коопманс, холандски икономист, Нобелов лауреат през 1975 г. (* 1910 г.) 1994 г. – Бил Хикс, американски комик (* 1961 г.) 1997 г. – Христо Огнянов, български поет (* 1911 г.) 1998 г. – Теодор Шулц, американски икономист, Нобелов лауреат през 1979 г. (* 1902 г.) 1999 г. – Херберт Бергер, австрийски писател (* 1932 г.) 2000 г. – Йоанна Савойска, българска царица (* 1907 г.) 2001 г. – Драгослав Аврамович, сръбски икономист (* 1919 г.) 2003 г. – Иван Маринов, български композитор (* 1928 г.) 2004 г. – Борис Трайковски, президент на Република Македония (* 1956 г.) 2005 г. – Бела Грунбергер, френски психоаналитик (* 1903 г.) 2005 г. – Джеф Раскин, американски компютърен специалист (* 1943 г.) 2013 г. – Стефан Хесел, френски дипломат и писател (* 1917 г.) 2016 г. – Карл Дедециус, немски писател и преводач (* 1921 г.) Празници Православна църква – св. Серафим Богучарски, Софийски Чудотворец Кувейт – Празник на освобождението (от Ирак през 1991 г.) 226


text: 27 февруари е 58-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 307 дни до края на годината (308 през високосна). Събития 1531 г. – Осем немски князе и 11 града сформират Лига в защита на учението на Мартин Лутер. 1551 г. – Иван Грозни открива Стоглавия събор, ограничаващ правата на духовенството. 1599 г. – Джордано Бруно е преместен от Венеция в съда в Рим. 1687 г. – Управляващият Япония Цунаеши забранява на поданиците си консумацията на риба, стриди и птици. 1795 г. – Правителството на Франция обявява временно затваряне на театрите. 1814 г. – Състои се премиерата на 8-ата симфония на Бетховен. 1825 г. – Публикувана е първата глава на „Евгений Онегин“ на Александър Пушкин. 1854 г. – В състояние на умопомрачение немският композитор Роберт Шуман извършва неуспешен опит за самоубийство. 1870 г. – Със султански ферман е учредена Българската екзархия, възприета от властта за официален представител на българския народ в Османската империя. 1879 г. – Изработен е мемоар на Учредителното събрание против Берлинския договор изпратен до Великите сили. 1882 г. – В Русия за първи път е разрешено използването на телефоните от частни лица. 1897 г. – В Русе се състои първата кинопрожекция в България, наблюдавана от 200 зрители. 1900 г. – В Обединеното кралство е създадена Лейбъристката партия. 1900 г. – Създаден е футболният клуб „Байерн“ (Мюнхен). 1904 г. – Създаден е футболният клуб „Бенфика“ (Лисабон). 1907 г. – След убийството на Димитър Петков е съставен нов кабинет на Народнолибералната партия начело с Димитър Станчов. 1917 г. – Жените в провинцията Онтарио (Канада) получават право на глас в местните избори. 1921 г. – В София пристига Междусъюзническата контролна комисия в състав: граф Шеризе от Франция, Колвин от Великобритания и принц Боргезе от Италия. За български комисар към комисията е назначен Райко Даскалов с помощници Михаил Савов, Никола Стоянов и Крум Попов. 1922 г. – Върховният съд на САЩ единодушно приема 19-а поправка в конституцията, гарантираща избирателни права на жените. 1932 г. – Английският физик сър Джеймс Чадуик открива неутрона. 1933 г. – Япония обявява, че напуска Обществото на народите. 1933 г. – В Германия е подпалена сградата на Райхстага. 1934 г. – Арестуваните за пожара в Райхстага българи са екстрадирани в СССР. 1934 г. – Георги Димитров, Благой Попов и Васил Танев, съдени в Лайпцигския процес, са освободени от затвора Моабит. 1936 г. – Под натиска на властите съюзът „Добруджа“ се саморазпуска, но местните дружества продължават да съществуват и Софийското дружество поема ръководните функции от май същата година. 1945 г. – В България със закон е въведена Правописна реформа. 1946 г. – Открит е университетът „Кирил Славянобългарски“ във Варна. 1951 г. – В САЩ е ратифицирана 22-рата поправка към конституцията, която официално ограничава броя на президентските мандати до два. 1967 г. – Излиза запис на първата песен на групата Пинк Флойд. 1967 г. – Доминика придобива независимост от Обединеното кралство. 1969 г. – Подписано е споразумение между правителствата на България, СССР, ГДР, Полша, Румъния, Монголия, Унгария и Чехословакия за създаване на Международен център за научна и техническа информация. 1981 г. – Завършва 10-дневното посещение на председателя на Комитета за култура Людмила Живкова в Индия. 1982 г. – Завършва тридневното официално посещение в България на държавния глава на Турция – генерал Кенан Еврен. 1997 г. – Списание „Нейчър“ публикува съобщение за успешното клониране на овца. 1997 г. – В Ирландия се разрешават разводите. 2000 г. – Завършва Единадесетата конференция на СДС. 2000 г. – Завършва Шестнадесетият конгрес на Демократическата партия, който трябва да избере нов лидер след смъртта на Стефан Савов. Председател става Александър Праматарски. 2001 г. – НИС на СДС взема решение да изключи от СДС бившия главен секретар Христо Бисеров и члена на НИС Йордан Цонев за нарушаване на три члена на устава. 2005 г. – Международен възпоменателен ден на Холокоста. 2010 г. – В Чили, в 6:53 часа по Гринуич, се случва катастрофално земетресение с магнитуд 8,8 по скалата на Рихтер. Родени 280 г. – Константин I Велики, римски император († 337 г.) 1606 г. – Лоран дьо Ла Ир, френски художник († 1656 г.) 1724 г. – Фридрих-Михаел фон Пфалц-Цвайбрюкен, Пфалцграф на Цвайбрюкен-Биркенфелд († 1767 г.) 1861 г. – Рудолф Щайнер, австрийски философ и учен († 1925 г.) 1863 г. – Джордж Мийд, американски философ и социолог († 1931 г.) 1865 г. – Жак Мизес, немски шахматист († 1954 г.) 1867 г. – Жеко Спиридонов, български скулптор († 1945 г.) 1873 г. – Енрико Карузо, италиански тенор († 1921 г.) 1882 г. – Тодор Георгиев, български военен деец († 1971 г.) 1887 г. – Методи Алексиев, български революционер († 1924 г.) 1887 г. – Тодор Радев, български военен деец и политик († 1957 г.) 1902 г. – Джон Стайнбек, американски писател, Нобелов лауреат през 1962 († 1968 г.) 1912 г. – Лорънс Дърел, британски писател († 1990 г.) 1913 г. – Пол Рикьор, френски философ († 2005 г.) 1913 г. – Ъруин Шоу, американски писател († 1984 г.) 1915 г. – Димитър Сагаев, български композитор († 2003 г.) 1921 г. – Майкъл Фокс, американски актьор († 1996 г.) 1924 г. – Христо Асърджиев, български журналист († 2003 г.) 1926 г. – Златина Тодева, българска актриса († 2007 г.) 1927 г. – Зигфрид Шнабл, германски сексолог († 2015 г.) 1928 г. – Ариел Шарон, министър-председател на Израел († 2014 г.) 1930 г. – Джоан Удуърд, американска актриса 1932 г. – Елизабет Тейлър, британско-американска актриса († 2011 г.) 1934 г. – Ралф Нейдър, американски адвокат 1935 г. – Димитър Хаджийски, български актьор († 2007 г.) 1939 г. – Дон Маккинън, новозеландски политик 1949 г. – Ева Волицер, българска актриса и режисьор 1957 г. – Ейдриън Смит, английски музикант (Iron Maiden) 1958 г. – Маргарет Уд Хасан, американски политик 1965 г. – Александър Голдин, американски шахматист 1966 г. – Мехмед Дикме, български политик 1970 г. – Димитър Попов, български футболист 1971 г. – Атанас Пенев, български рок музикант (Б.Т.Р.) 1975 г. – Гергана Димитрова, българска народна певица 1994 г. – Хоу Ифан, китайска шахматистка Починали 1706 г. – Джон Ивлин, английски писател (* 1620 г.) 1800 г. – Мари-Аделаид, френска благородничка (* 1732 г.) 1883 г. – Княз Александър Горчаков, руски държавник и дипломат (* 1798 г.) 1887 г. – Александър Бородин, руски композитор (* 1833 г.) 1919 г. – Венета Ботева, съпруга на Христо Ботев (* ? г.) 1920 г. – Стефан Попов, български актьор и режисьор († 1846 г.) 1921 г. – Карл Менгер, австрийски икономист (* 1840 г.) 1936 г. – Иван Павлов, руски физиолог, Нобелов лауреат от 1904 (* 1849 г.) 1989 г. – Конрад Лоренц, австрийски зоолог, Нобелов лауреат през 1973 (* 1903 г.) 1990 г. – Георги Митов, български художник (* 1875 г.) 1990 г. – Михаил Петрушевски, филолог от СР Македония (* 1911 г.) 1993 г. – Лилиан Гиш, американска киноактриса в „нямото“ кино (* 1893 г.) 2003 г. – Петър Петров, български изобретател (* 1919 г.) 2008 г. – Бойд Кодиктън, американски автомобилен дизайнер (* 1944 г.) 2011 г. – Неджметин Ербакан, турски политик (* 1926 г.) 2015 г. – Борис Немцов, руски бизнесмен и политик (* 1959 г.) Празници Доминиканска република – Ден на независимостта (от Хаити, 1844 г., национален празник) 227


text: 28 февруари е 59-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 306 дни до края на годината (307 през високосна). Вижте също: 29 февруари и 30 февруари. Събития 364 г. – Валентиниан I е избран за римски император. 1799 г. – Официално е утвърден като град Бърлингтън (Масачузетс). 1813 г. – Битка при Лайпциг: В Калиш е сключен съюз между Русия и Прусия, насочен срещу Франция. 1838 г. – Обявена е независимостта на Долна (Френска) Канада, дн. Квебек. 1838 г. – Създаден е окръг Пойнсет в щата Арканзас, САЩ. 1839 г. – Създаден е окръг Джърси в щата Илинойс, САЩ. 1872 г. – Видинският митрополит Антим I е избран за първи екзарх на Българската екзархия. 1884 г. – Създаден е Военноморския духов оркестър. 1895 г. – Създаден е първият градски парк от европейски тип в България Аязмото в Стара Загора. 1897 г. – Последният монарх на Мадагаскар – кралица Ранавалона III е екстрадирана на остров Реюнион и Мадагаскар е превърнат във френска колония. 1904 г. – Основан е спортен клуб Бенфика Лисабон. 1908 г. – Oвдовелият български княз Фердинанд I сключва втори брак – с принцеса Елеонора фон Ройс-Кьостриц. 1909 г. – За първи път е отбелязан Международен ден на жената – в САЩ от бившата социалистическа партия в страната. 1922 г. – Обединеното кралство приема независимостта на Египет. 1925 г. – В Турция, кюрдите въстават срещу правителството. 1943 г. – Втората световна война: Британски самолети бомбардират Берлин през деня. 1947 г. – В Тайван започва 40-годишен период на бял терор, станал причина за смъртта на около 140 хил. души – през 1995 г. денят е обявен за Ден в памет на жертвите. 1948 г. – Последните британски войски се изтеглят от Индия. 1948 г. – Сформирана е израелската пехотна бригада Голани, известна още и като Бригада No1. 1959 г. – Направен е първият успешен полет от поредицата от американски орбитални ракети носители Тор-Аджена с извеждането на Дискавърър 1. 1960 г. – Закрити са 8-те зимни олимпийски игри в Скуо Вали, Калифорния, САЩ. 1966 г. – Край село Павел пада малък метеорит (около 2 – 3 kg). Това е най-големият метеорит, паднал в България. 1968 г. – Основан е град Ауровил. 1969 г. – Състои се премиерата на българския игрален драматичен филм Танго. 1972 г. – Създадена е Автономна област Южен Судан. 1974 г. – След седем годишно прекъсване САЩ и Египет възстановяват дипломатическите си отношения. 1975 г. – При влакова катастрофа в Лондонското метро загиват 43 души, 20 са ранени. 1978 г. – Отворен е за посещение Пантеонът на Възрожденците в Русе. 1986 г. – Подписан е Единният европейски акт в Хага. 1988 г. – Закрити са 15-те зимни олимпийски игри в Калгари, Канада. 1991 г. – Обявен е краят на първата война в Залива. 1994 г. – ЮАР предоставя контрола на анклава Уолфиш Бей на Намибия. 1998 г. – Косовска война: Започва конфликтът между албанските сепарати от АОК и югославските сили за сигурност. 2000 г. – Групата „Oasis“ издават своя 4-ти самостоятелен албум Standing On The Shoulder Of Giants. 2004 г. – Над 1 млн. тайванци се включват в демонстрацията, наречена 228 ръка за ръка, образувайки 500-километрова жива верига в памет на жертвите от 40-годишния период на бял терор в страната. 2008 г. – Избухва Пожарът във влака София – Кардам, при който загиват 9 пътници. 2010 г. – Закрити са 21-те зимни олимпийски игри във Ванкувър, Канада. Родени 1518 г. – Франсоа III, френски дофин († 1536 г.) 1533 г. – Мишел дьо Монтен, френски писател († 1592 г.) 1683 г. – Рене-Антоан Реомюр, френски естествоизпитател († 1757 г.) 1690 г. – Алексей Петрович, руски цар († 1718 г.) 1712 г. – Луи-Жозеф дьо Монкалм, френски военачалник († 1759 г.) 1792 г. – Карл Ернст фон Баер, руски естественик († 1876 г.) 1820 г. – Илайша Кент Кейн, американски лейтенант († 1857 г.) 1823 г. – Ернест Ренан, френски писател († 1892 г.) 1840 г. – Анри Дюверие, френски пътешественик († 1892 г.) 1841 г. – Муне-Сюли, френски артист († 1916 г.) 1859 г. – Вълко Велчев, български генерал († 1935 г.) 1867 г. – Александър Протогеров, български генерал († 1928 г.) 1873 г. – Жорж Тьони, белгийски политик († 1966 г.) 1875 г. – Тодор Попантов, български революционер († 1954 г.) 1878 г. – Стефан Ангелов, български лекар († 1964 г.) 1880 г. – Тодор Страшимиров, български политик († 1925 г.) 1882 г. – Херберт Зилберер, австрийски психоаналитик († 1923 г.) 1885 г. – Лалю Метев, български индустриалец († 1957 г.) 1886 г. – Макс Фасмер, германски лингвист († 1962 г.) 1893 г. – Иван Васильов, български архитект († 1979 г.) 1894 г. – Бен Хехт, американски драматург († 1964 г.) 1895 г. – Вадим Лазаркевич, руски художник († 1963 г.) 1895 г. – Марсел Паньол, френски писател († 1974 г.) 1898 г. – Лили Рубичек-Пелер, австро-американски педагог († 1966 г.) 1898 г. – Франц Беке, германски офицер († 1978 г.) 1901 г. – Лайнъс Полинг, американски химик, Нобелов лауреат през 1954, Нобелов лауреат през 1962 († 1994 г.) 1903 г. – Винсънт Минели, американски филмов режисьор († 1986 г.) 1907 г. – Емилиян Станев, български писател († 1979 г.) 1912 г. – Клара Петачи, метреса на Мусолини († 1945 г.) 1913 г. – Петко Абаджиев, български художник († 2004 г.) 1913 г. – Франтишек Шорм, чешки химик († 1980 г.) 1915 г. – Питър Медауар, английски биолог, Нобелов лауреат († 1987 г.) 1919 г. – Цанко Кильовски, български офицер († 1976 г.) 1922 г. – Юрий Лотман, руски семиотик († 1993 г.) 1923 г. – Илия Темков, български диригент († 2002 г.) 1929 г. – Франк Гери, американски архитект 1930 г. – Лион Купър, американски физик, Нобелов лауреат през 1972 г. 1937 г. – Иван Николов, български писател († 1991 г.) 1938 г. – Никола Спиридонов, български шахматист 1939 г. – Даниъл Ци, американски физик, Нобелов лауреат през 1998 г. 1940 г. – Марио Андрети, италиано-американски пилот от Формула 1 1941 г. – Андрю Росос, канадски историк 1942 г. – Дино Дзоф, италиански футболист 1943 г. – Ханс Дейкстал, нидерландски политик († 2010 г.) 1944 г. – Сеп Майер, германски футболен вратар 1946 г. – Стоян Цанев, български художник († 2019 г.) 1947 г. – Лена Крун, финландска писателка 1947 г. – Янаки Петров (Чичо Чичопей), български поет († 1999 г.) 1948 г. – Стивън Чу, американски физик, Нобелов лауреат през 1997 г. 1950 г. – Хорхе Лазаров, уругвайски музикант († 1989 г.) 1952 г. – Чавдар Кънчев, български банкер 1963 г. – Пламен Проданов, български футболист 1963 г. – Сашо Камбуров, български художник 1966 г. – Йоан Крушевско-Демирхисарски, духовник от Северна Македония 1972 г. – Гергана Стоянова, българска актриса 1979 г. – Иво Карлович, хърватски тенисист 1979 г. – Сандер ван Дорн, нидерландски музикант 1979 г. – Себастиан Бурде, френски автомобилен състезател 1980 г. – Кристиан Поулсен, датски футболист 1981 г. – Флоран Сера, френски тенисист 1984 г. – Каролина Куркова, чешки топмодел 1985 г. – Диего, бразилски футболист 1985 г. – Йелена Янкович, сръбска тенисистка 1987 г. – Антонио Кандрева, италиански футболист 1975 г. - Милена Спирова - български счетоводител Починали 1621 г. – Козимо II Медичи, велик херцог на Тоскана (* 1590 г.) 1838 г. – Шарл Тевенен, френски художник (* 1764 г.) 1869 г. – Алфонс дьо Ламартин, френски поет (* 1790 г.) 1887 г. – Димитър Филов, български офицер (* 1846 г.) 1916 г. – Хенри Джеймс, американски писател (* 1843 г.) 1918 г. – Андон Балтов, български революционер (* 1849 г.) 1918 г. – Сардар Ваисов, български владетел (* 1878 г.) 1925 г. – Фридрих Еберт, германски политик (* 1871 г.) 1936 г. – Иван Пашинов, български офицер (* 1862 г.) 1936 г. – Шарл Никол, френски бактериолог, Нобелов лауреат през 1928 г. (* 1866 г.) 1941 г. – Алфонсо XIII, крал на Испания (* 1886 г.) 1945 г. – Сергей Зернов, съветски зоолог (* 1871 г.) 1951 г. – Александър Радославов, български революционер (* 1878 г.) 1956 г. – Фридеш Рис, унгарски математик (* 1880 г.) 1958 г. – Никола Мавродинов, български учен (* 1904 г.) 1959 г. – Максуел Андерсън, американски писател (* 1888 г.) 1978 г. – Ерик Франк Ръсел, британски писател фантаст (* 1905 г.) 1979 г. – Владимир Христов, български геодезист (* 1902 г.) 1985 г. – Дейвид Байрън, британски рок музикант (* 1947 г.) 1989 г. – Херман Бургер, швейцарски писател (* 1942 г.) 2004 г. – Руслан Гелаев, полеви командир в Чеченската армия (* 1964 г.) 2006 г. – Оуен Чембърлейн, американски физик, Нобелов лауреат през 1959 (* 1920 г.) 2007 г. – Лий Едингс, американска писателка (* 1937 г.) 2008 г. – Рашо Рашев, български историк (* 1943 г.) 2013 г. – Доналд Глейзър, американски физик, Нобелов лауреат (* 1926 г.) 2018 г. – Динка Русева, българска народна певица (* 1948 г.) Празници Алжир, Бахрейн, Египет, Йемен, Йордания, Катар, Либия, Мароко, ОАЕ, Оман, Саудитска Арабия, Сирия, Тунис – Ден на учителя (Ден на ислямския учител) 228


text: 29 февруари е 60-ият ден в годината според григорианския календар, появявайки се в годините, които са кратни на 4 с изключение на столетията, които не са кратни на 400. Такива години се наричат високосни. До края на годината остават 306 дни. Тъй като Земята обикаля около Слънцето за 365,2422 дни, веднъж на 4 години се налага да бъде компенсирана разликата, в юлианския и григорианския календари този допълнителен ден се добавя към февруари, който става 29 дни, и годината се нарича високосна. Но прибавяйки всяка четвърта година по един ден се натрупва излишък от около 11 минути на година, което прави приблизително 3 дни за 400 години. Затова високосни години по григорианския календар от тези, които се делят на 100, са само тези, които се делят на 400, като така тези 3 дни не се натрупват. Това означава, че високосни години са 2000 и 2400, но не и 1900, 2100, 2200 и 2300. Събития 1288 г. – В Шотландия се приема закон, според който на 29 февруари жена може да предложи брак на мъж. 1712 г. – В Швеция този ден е последван от 30 февруари, преди държавата да възстанови Юлианския календар. 1720 г. – Шведската кралица Улрика Елеонора абдикира в полза на съпруга си Фредерик I. 1880 г. – Завършва строителството на тунела Сен Готард в Алпите. 1912 г. – Поставя се началото на Балканския съюз, в София е сключен договор за приятелство между България и Сърбия. 1940 г. – Филмът Отнесени от вихъра печели 8 награди Оскар. 1944 г. – Споразумението Мирофило – Плака е първото между левите и десните сили преди гражданската война в Гърция. 1956 г. – Пакистан е обявена за ислямска република. 1960 г. – При земетресение в Агадир (Мароко) загиват между 12 и 15 хил. души. 1968 г. – Бийтълс печелят награда Грами за най-добър албум на годината със Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band. 1984 г. – В Канада Пиер Трюдо подава оставка като министър-председател и постът се заема от Джон Търнър. 1988 г. – Южноафриканският архиепископ Дезмънд Туту, Нобелов лауреат за мир, е арестуван с още 100 духовни лица след 5-дневен протест срещу политиката на апартейд. 1996 г. – Перуански Боинг-737 катастрофира в Андите, загиват 123 души на борда. Родени Хората, родени на 29 февруари, обикновено празнуват рождения си ден в обикновена година на 28 февруари или 1 март. 1468 г. – Папа Павел III († 1549 г.) 1692 г. – Джон Байръм, английски поет († 1763 г.) 1792 г. – Джоакино Росини, италиански композитор († 1868 г.) 1840 г. – Джон Филип Холанд, ирландски инженер 1860 г. – Херман Холерит, американски изобретател от немски произход († 1929 г.) 1900 г. – Йоргос Сеферис, гръцки поет и дипломат († 1971 г.) 1904 г. – Васил Стоилов, български художник († 1990 г.) 1908 г. – Ростислав Каишев, български физикохимик († 2002 г.) 1920 г. – Мишел Морган, френска актриса († 2016 г.) 1920 г. – Фьодор Абрамов, руски писател 1924 г. – Владимир Крючков, руски офицер и политик († 2007 г.) 1932 г. – Джоко Росич, български актьор († 2014 г.) 1940 г. – Вартоломей I, вселенски патриарх 1944 г. – Борислав Йотов, специалист по наказателно право, доцент 1948 г. – Мартин Зутер, швейцарски писател 1952 г. – Раиса Сметанина, руска състезателка по ски бягане 1960 г. – Сергей Березин, съветски футболист 1964 г. – Свилен Русинов, български боксьор 1968 г. – Христо Чешмеджиев, български актьор 1972 г. – Ивайло Цветков, български журналист 1972 г. – Педро Санчес, министър-председател на Испания 1980 г. – Екатерина Стоянова, българска актриса Починали 480 г. – Иларий (* ?) римски папа 1868 г. – Лудвиг I, крал на Бавария (* 1786 г.) 1928 г. – Григор Грънчаров, български офицер (* 1861 г.) 1944 г. – Пер Евинд Свинхувуд, министър-председател и президент на Финландия (* 1861 г.) 1980 г. – Игал Алон, израелски политик (* 1918 г.) 2004 г. – Джеръм Лорънс, американски драматург (* 1915 г.) Вижте също 30 февруари Високосна година 229


text: 5 март е 64-тият ден в годината според григорианския календар (65-и през високосна година). Остават 301 дни до края на годината. Събития 1558 г. – Испански мореплаватели донасят в Европа тютюна за пушене. 1684 г. – Австрия, Полша, Венеция и Русия създават Свещена лига за борба срещу Османската империя. 1792 г. – Революционното правителство във Франция затваря Сорбоната и всички теологически факултети в страната. 1821 г. – Джеймс Монро встъпва във втори мандат като президент на САЩ. 1867 г. – Играе се финалът на първия организиран турнир по футбол Йодан Къп в Шефилд, Англия. 1868 г. – Започва процедура на импийчмънт на президента на САЩ Андрю Джонсън. 1927 г. – Започва да излиза вестник Работническо дело. 1933 г. – На парламентарните избори в Германия нацистите побеждават с 44%. 1940 г. – Катинското клане: Членовете на съветското Политбюро издават заповед за екзекуция на 25 000 души от полската интелигенция, в това число 17 500 военнопленници. 1946 г. – Уинстън Чърчил произнася реч в американския град Фултън, с която обявява, че Европа е разделена от „желязна завеса“, на изток от която се налага съветската система. 1948 г. – VI велико народно събрание на България приема Закон за национализиране на едрата градска недвижима собственост. 1955 г. – Елвис Пресли е показан за първи път по телевизията. 1960 г. – Започва излъчването на телевизионната рубрика Лека нощ, деца. 1970 г. – Влиза в сила Договора за неразпространение на ядреното оръжие, подписан от 43 страни на 1 юли 1968 г. 1974 г. – Война от Йом Кипур: Израел прекратява окупацията си на Суецкия канал. 1982 г. – Съветският космически апарат Венера 14 достига повърхността на Венера. 1998 г. – НАСА съобщава, че космическата сонда Клементин, обикаляща около Луната, е открила достатъчно вода за поддържане на човешка колония. 2000 г. – Британски учени извършват първото клониране на свиня. 2003 г. – На Марс е открито замръзнало езеро. Родени 1133 г. – Хенри II, крал на Англия († 1189 г.) 1326 г. – Лайош I, крал на Унгария, Хърватия, Славония и Полша († 1382 г.) 1512 г. – Герардус Меркатор, фламандски картограф († 1594 г.) 1575 г. – Уилям Отред, английски математик († 1660 г.) 1637 г. – Ян ван дер Хейден, холандски художник и изобретател († 1712 г.) 1696 г. – Джовани Батиста Тиеполо, италиански художник († 1770 г.) 1800 г. – Огюст Викенел, френски геолог († 1867 г.) 1815 г. – Мехмед Емин Али паша, османски държавник († 1871 г.) 1821 г. – Стефан Веркович, сръбски фолклорист и етнолог († 1893 г.) 1830 г. – Чарлз Томсън, шотландски океанограф и биолог († 1882 г.) 1862 г. – Зигберт Тараш, немски шахматист († 1934 г.) 1871 г. – Роза Люксембург, полска еврейка, социалистическа революционерка († 1919 г.) 1879 г. – Уилям Бевъридж, британски икономист († 1963 г.) 1882 г. – Павел, български духовник и архиерей († 1940 г.) 1883 г. – Радул Милков, български военен пилот († 1962 г.) 1889 г. – Никола Алексиев, български писател († 1957 г.) 1891 г. – Юлия Казаска, българска писателка – франкофонка († 1976 г.) 1893 г. – Константин Муравиев, министър-председател на България († 1965 г.) 1898 г. – Чжоу Енлай, китайски комунистически политик и държавник († 1976 г.) 1908 г. – Кръстьо Белев, български писател († 1978 г.) 1908 г. – Рекс Харисън, британски актьор († 1990 г.) 1910 г. – Юзеф Марчинкевич, полски математик († 1940 г.) 1915 г. – Венко Марковски, български писател († 1988 г.) 1918 г. – Джеймс Тобин, американски икономист, Нобелов лауреат през 1981 г. († 2002 г.) 1922 г. – Пиер Паоло Пазолини, италиански писател и кинорежисьор († 1975 г.) 1928 г. – Джоузеф Хилис Милър, американски литературен теоретик и историк англицист († 2021 г.) 1933 г. – Валтер Каспер, германски духовник 1934 г. – Даниел Канеман, израелски психолог и Нобелов лауреат през 2002 г. 1942 г. – Майк Резник, американски писател 1942 г. – Фелипе Гонсалес, министър-председател на Испания 1944 г. – Лучио Батисти, италиански поп певец († 1998 г.) 1944 г. – Ристо Шанев, македонски поет 1948 г. – Вирджиния Харт, американска писателка 1948 г. – Еди Грант, американски и британски реге певец от гвиански произход 1951 г. – Юрий Кравченко, украински политик († 2005 г.) 1958 г. – Анди Гиб, австралийски поп певец († 1988 г.) 1960 г. – Адриана Благоева, български диригент 1964 г. – Жорди Галсеран, каталонски драматург 1965 г. – Самвел Бабаян, арменски политик и военачалник 1970 г. – Джон Фрушанте, американски музикант (Red Hot Chili Peppers) 1972 г. – Лука Турили, италиански китарист и композитор 1974 г. – Ева Мендес, американска актриса 1974 г. – Мат Лукас, британски комик 1975 г. – Джолийн Блалок, американска актриса 1985 г. – Кеничи Мацуяма, японски актьор 1986 г. – Александър Барт, френски футболист 1989 г. – Стърлинг Найт, американски актьор Починали 1534 г. – Антонио да Кореджо, италиански художник (* 1489 г.) 1815 г. – Франц Месмер, германски изследовател на хипнозата (* 1734 г.) 1827 г. – Алесандро Волта, италиански физик (* 1745 г.) 1827 г. – Пиер-Симон Лаплас, френски математик, астроном и философ (* 1749 г.) 1872 г. – Ангел Кънчев, български революционер (* 1850 г.) 1908 г. – Върбан Винаров, български военен деец (* 1856 г.) 1925 г. – Йохан Йенсен, датски математик (* 1859 г.) 1927 г. – Кръстю Маринов, български военен деец (* 1855 г.) 1933 г. – Анастасия Головина, първата българска лекарка (* 1850 г.) 1933 г. – Петко Наумов, български композитор и музикален педагог (* 1879 г.) 1943 г. – Сирак Скитник, български писател (* 1883 г.) 1944 г. – Макс Жакоб, френски поет (* 1876 г.) 1947 г. – Алфредо Касела, италиански художник (* 1883 г.) 1950 г. – Едгар Ли Мастърс, американски поет (* 1869 г.) 1953 г. – Йосиф Сталин, авторитарен ръководител на Съветския съюз (* 1879 г.) 1953 г. – Сергей Прокофиев, руски композитор (* 1891 г.) 1966 г. – Анна Ахматова, руска поетеса (* 1889 г.) 1970 г. – Христо Стоянов, български политик (* 1892 г.) 1977 г. – Том Прайс, британски пилот от Формула 1 (* 1949 г.) 1982 г. – Джон Белуши, американски актьор (* 1949 г.) 1984 г. – Тито Гоби, италиански баритон (* 1913 г.) 1984 г. – Уилям Пауъл, американски актьор (* 1892 г.) 1993 г. – Сирил Колар, френски писател и режисьор (* 1957 г.) 1999 г. – Кръстан Дянков, български журналист, фотограф и преводач на американска литература (р. 1933 г.) 2000 г. – Лоло Ферари, френска актриса (* 1963 г.) 2002 г. – Орфей Цоков, български сценарист (* 1937 г.) 2011 г. – Алберто Гранадо, аржентински и кубински доктор, писател и учен (* 1922 г.) 2013 г. – Уго Чавес, президент на Венецуела (* 1954 г.) 2013 г. – Христо Добрев, български военен деец (* 1923 г.) Празници 305


text: 6 март е 65-ият ден в годината според григорианския календар (66-и през високосна година). Остават 300 дни до края на годината. Събития 1521 г. – Фернандо Магелан открива островите Гуам и Рота. 1810 г. – Илинойс става първият щат на САЩ, в който е въведена задължителна ваксинация на населението. 1834 г. – В Канада град Йорк е преименуван на Торонто. 1837 г. – Руският император Николай I възстановява имотите на Зографския манастир в Бесарабия и дава компенсация от руското правителство в размер на 400 000 рубли. 1853 г. – Във Венеция се състои премиерата на операта „Травиата“ на Джузепе Верди. 1869 г. – Дмитрий Менделеев представя първата Периодична система на елементите. 1888 г. – Експедицията на унгарския граф Шамуел Телеки открива езерото Рудолф (Басо Нарок) в Африка. 1899 г. – Немският химик Феликс Хофман получава патент за аспирина. 1902 г. – Основан е футболен клуб Реал Мадрид. 1910 г. – Селски бунтове в Тесалия. 1911 г. – Българското книжовно дружество е преименувано в Българска академия на науките. 1913 г. – В Сан Франциско за първи път започва да се използва думата джаз за определяне на музикален стил. 1933 г. – Американските банки са затворени за 8 дни поради финансова криза в банковата система на САЩ. 1938 г. – Започват изборите за XXIV обикновено народно събрание в България, като за първи път жените имат право на глас. 1945 г. – България във Втората световна война: Първа българска армия започва Дравската операция (6-19 март 1945 г.) в Унгария при Дравасоболч, в която тя се отбранява от настъпващите срещу нея германски войски от група армии „Е“, като българската армия преминава на 16 март в контранастъпление и разгромява до 19 март германските войски. 1948 г. – Народното събрание приема закон за национализация на горите в България. 1951 г. – В САЩ започва процесът срещу съпрузите Джулиус и Етел Розенберг по обвинение в шпионаж в полза на СССР. 1953 г. – На мястото на починалия Сталин, за министър-председател на СССР и генерален секретар на ЦК на КПСС е избран Георгий Маленков. 1957 г. – Гана обявява национална независимост от Великобритания. 1964 г. – Умира гръцкият крал Павлос I и престола заема синът му Константинос II. 1983 г. – Компанията Моторола представя първия в света преносим клетъчен телефон. 1994 г. – На референдум населението на Молдова решава да бъде обявена национална независимост. Родени 1475 г. – Микеланджело Буонароти, италиански художник и скулптор († 1564 г.) 1619 г. – Сирано дьо Бержерак, френски драматург († 1655 г.) 1659 г. – Саломо Франк, немски поет († 1725 г.) 1745 г. – Кажимеж Пуласки, полски генерал († 1779 г.) 1815 г. – Пьотър Ершов, руски писател († 1869 г.) 1870 г. – Оскар Щраус, австрийски оперетен композитор († 1954 г.) 1874 г. – Николай Бердяев, руски философ († 1948 г.) 1877 г. – Никола Михов, български библиограф († 1962 г.) 1885 г. – Ринголд Ланднър, американски писател († 1933 г.) 1896 г. – Никола Обрешков, български математик († 1963 г.) 1904 г. – Ценко Цветанов, български писател и библиограф († 1960 г.) 1906 г. – Лу Костело, американски актьор и комик († 1959 г.) 1909 г. – Станислав Йежи Лец, полски писател († 1966 г.) 1911 г. – Пламен Цяров, български актьор († 1983 г.) 1926 г. – Анджей Вайда, полски режисьор († 2016 г.) 1926 г. – Алън Грийнспан, американски икономист 1927 г. – Габриел Гарсия Маркес, колумбийски писател, Нобелов лауреат през 1982 г. († 2014 г.) 1933 г. – Стойчо Панчев, български академик на БАН († 2014 г.) 1937 г. – Валентина Терешкова, съветска космонавтка 1939 г. – Адам Осбърн, британски компютърен дизайнер († 2003 г.) 1940 г. – Уилям Фергюсън, южноафрикански автомобилен състезател († 2007 г.) 1941 г. – Майкъл Горман, американски библиотекар 1943 г. – Александър Бръзицов, български композитор († 2016 г.) 1946 г. – Дейвид Гилмър, британски китарист (Pink Floyd) 1947 г. – Богдан Глишев, български актьор 1954 г. – Тони Шумахер, германски футболен вратар и национал 1954 г. – Джоуи Демайо, американски баскитарист (Manowar) 1966 г. – Яхия Аяш, палестински терорист († 1996 г.) 1969 г. – Андреа Елсън, американска актриса 1969 г. – Никълъс Роджърс, австралийски актьор 1972 г. – Мариане Тиме, холандски политик 1972 г. – Шакил О'Нийл, американски баскетболист 1974 г. – Любомир Владимиров, професор, български учен и политик 1977 г. – Йоргос Карагунис, гръцки футболист 1979 г. – Гари Монк, английски футболист 1983 г. – Андраник Теймурян, ирански футболист 1989 г. – Агнешка Радванска, полска тенисистка 1991 г. – Тайлър Дъ Криейтър, американски артист 1972 г. - инж. Пепа Христова, български инженер Починали 991 г. – Варда Склир, византийски военачалник (* към 920) 1867 г. – Петер фон Корнелиус, германски художник (* 1783 г.) 1872 г. – Христо Георгиев, български предприемач, политик и общественик (* 1824 г.) 1888 г. – Луиза Мей Олкът, американска писателка (* 1832 г.) 1900 г. – Готлиб Даймлер, германски инженер и индустриалец (* 1834 г.) 1916 г. – Василий Суриков, руски художник, исторически живописец (* 1848 г.) 1945 г. – Вячеслав Шишков, руски писател (* 1873 г.) 1949 г. – Ана Карима, българска писателка (* 1871 г.) 1961 г. – Борис Вилкицки, руски хидрограф (* 1885 г.) 1964 г. – Павлос I, крал на Гърция (* 1901 г.) 1967 г. – Золтан Кодай, унгарски композитор (* 1882 г.) 1970 г. – Димитър Цолов, български архитект (* 1896 г.) 1973 г. – Пърл Бък, американска писателка, Нобелова лауреатка през 1938 г. (* 1892 г.) 1982 г. – Айн Ранд, американска писателка и философ (* 1905 г.) 1988 г. – Константин Илиев, български композитор (* 1924 г.) 1991 г. – Александър Карасимеонов, български писател (* 1930 г.) 1994 г. – Мелина Меркури, гръцка актриса и политик (* 1920 г.) 1994 г. – Тенгиз Абуладзе, грузински режисьор (* 1924 г.) 1997 г. – Славчо Донков, български писател и поет (* 1942 г.) 1998 г. – Костадин Кюлюмов, български писател (* 1925 г.) 2005 г. – Ханс Бете, американски физик от германски произход, Нобелов лауреат през 1967 г. (* 1906 г.) 2006 г. – Дана Рийв, американска актриса, съпруга на Кристофър Рийв (* 1961 г.) 2007 г. – Павел Сираков, български народен певец (* 1918 г.) 2010 г. – Ендуранс Идахор, нигерийски футболист (* 1984 г.) 2020 – Маккой Тайнър, американски пианист (* 1938 г.) Празници Световен ден за борба с глаукомата Гана – Ден на независимостта (от Великобритания, 1957 г., национален празник) На този също се чества, „Красимиров ден“ (по новия календар). Празнуващи на този ден са: Красимир, Красимира, Краса, и др. 306


text: 7 март е 66-ият ден в годината според григорианския календар (67-и през високосна). Остават 299 дни до края на годината. Събития 161 г. – Римският император Антонин Пий умира и е наследен едновременно от Марк Аврелий и Луций Вер, което е прецедент дотогава в Римската империя. 321 г. – Император Константин I Велики издава декрет че денят на Sol Invictus (неделя) е ден за почивка в Империята. 1530 г. – Папата отказва да узакони развода на английския крал Хенри VIII с Катерина Арагонска и да признае брака му с Ан Болейн, което става формален повод за създаването на англиканската църква. 1798 г. – Френската армия влиза в Рим. 1814 г. – В битката при Краон армията на Наполеон Бонапарт побеждава руските и пруските военни сили. 1876 г. – Александър Бел получава патент за изобретение, което той нарича телефон. 1912 г. – Руал Амундсен официално съобщава, че неговата експедиция е достигнала Южния полюс на 14 декември 1911 г. 1918 г. – Първа световна война: Финландия влиза в съюз с Германия. 1936 г. – Германия нарушава договорите от Локарно и Версайския договор, като окупира наново демилитаризираната Рейнска област. 1945 г. – Втората световна война: Американски армейски части овладяват моста над река Рейн, с което се ускорява настъплението срещу Берлин. 1947 г. – Възстановени са дипломатическите отношения между България и Австрия. 1950 г. – Студената война: СССР прави изявление, в което отрича, че Клаус Фукс е работил като съветски шпионин. 1965 г. – За първи път в Канада в римокатолически църкви са извършени богослужения на английски език. 1966 г. – Президентът на Франция Шарл де Гол обявява намерението на страната да напусне НАТО. 1980 г. – Маргьорит Юрсенар е първата жена избрана за член на Френската академия. 1983 г. – Направен е опит за отвличане на самолет (полет No LZ-013) от БГА Балкан (София – Варна). 1987 г. – Майк Тайсън прегазва Джейм „Костотрошача“ Смит за световната титла в тежка категория. 1988 г. – Орлина Аспарухова става първата българка – лицензиран пилот на въздушен балон. 1989 г. – Иран скъсва дипломатически отношения с Великобритания по повод на издадените в кралството Сатанински строфи на Салман Рушди. 1996 г. – Формиран е първият демократично избран палестински парламент. 2002 г. – Открити са Деветите зимни параолимпийски игри в Солт Лейк Сити. 2009 г. – Изстрелян е космическият телескоп Кеплер, проектиран да открива земеподобни планети в орбита на други звезди. Родени 148 г. – Ания Луцила, римска принцеса († 182 г.) 189 г. – Публий Септимий Гета, римски император († 211 г.) 1693 г. – Климент XIII, италиански папа († 1769 г.) 1765 г. – Жозеф Ниепс, френски изобретател († 1833 г.) 1785 г. – Алесандро Манцони, италиански писател († 1873 г.) 1792 г. – Джон Хершел, английски математик и астроном († 1871 г.) 1802 г. – Едуин Ландсир, британски художник († 1873 г.) 1820 г. – Александър Дрентелн, руски офицер († 1888 г.) 1829 г. – Едуард Фогел, немски пътешественик и изследовател († 1856 г.) 1850 г. – Томаш Масарик, първи президент на Чехословакия († 1937 г.) 1855 г. – Карл фон ден Щайнен, немски етнолог, пътешественик и изследовател († 1929 г.) 1857 г. – Юлиус Вагнер-Яурег, австрийски лекар, Нобелов лауреат († 1940 г.) 1862 г. – Лукан Хашнов, български инженер († 1917 г.) 1864 г. – Александър Радев, български политик († 1911 г.) 1872 г. – Пийт Мондриан, холандски художник († 1944 г.) 1875 г. – Морис Равел, френски композитор († 1937 г.) 1878 г. – Борис Кустодиев, руски художник († 1927 г.) 1893 г. – Райко Алексиев, български публицист († 1944 г.) 1902 г. – Хайнц Рюман, германски актьор († 1994 г.) 1902 г. – Ханс Щубе, немски растениевъд († 1989 г.) 1904 г. – Райнхард Хайдрих, обергрупенфюрер в нацистка Германия († 1942 г.) 1908 г. – Ана Маняни, италианска актриса († 1973 г.) 1924 г. – Кобо Абе, японски писател († 1993 г.) 1926 г. – Ернст Оцвирк, австрийски футболист († 1980 г.) 1930 г. – Стенли Милър, американски химик († 2007 г.) 1931 г. – Жени Божинова, българска актриса 1937 г. – Георги Трингов, български шахматист († 2000 г.) 1938 г. – Албер Фер, френски физик, Нобелов лауреат през 2007 1938 г. – Дейвид Балтимор, американски физиолог, Нобелов лауреат през 1975 г. 1940 г. – Дениъл Траванти, американски актьор 1940 г. – Руди Дучке, германски студентски лидер († 1979 г.) 1941 г. – Андрей Миронов, съветски актьор († 1987 г.) 1942 г. – Майкъл Айснер, американски директор на Уолт Дисни 1943 г. – Симеон Хаджикосев, български литературен критик († 2020 г.) 1946 г. – Джон Хърд, американски актьор († 2017 г.) 1946 г. – Вера Деянова, български литературен преводач 1947 г. – Валтер Рьорл, германски състезател 1955 г. – Ал-Уалид бин Талал, саудитски принц 1959 г. – Владимир Талески, актьор и политик от Република Македония 1960 г. – Иван Лендъл, чешки тенисист 1963 г. – Освалд Егер, немски писател 1964 г. – Брет Ийстън Елис, американски писател 1965 г. – Камеран Даддо, австралийски артист 1975 г. – Любомира Бачева, българска тенисистка 1978 г. – Азис, български чалга певец 1978 г. – Елена Емануилова, българска писателка 1979 г. – Деси Слава, българска певица 1984 г. – Надежда Карастоянова, българска археоложка, специализирала в археозоологията, планински водач 1987 г. – Хатем Бен Арфа, френски футболист Починали 322 г. пр.н.е. – Аристотел, древногръцки философ (* 384 пр.н.е.) 161 г. – Антонин Пий, римски император (* 86 г.) 1274 г. – Тома Аквински, монах доминиканец, философ и теолог (* 1225 г.) 1724 г. – Инокентий XIII, римски папа (* 1655 г.) 1802 г. – Клотилд Френска, френска принцеса, кралица на Сардиния (* 1759 г.) 1875 г. – Джон Едуард Грей, британски зоолог (* 1800 г.) 1891 г. – Франц Миклошич, словенски славист (* 1813 г.) 1895 г. – Александър Ган, руски офицер (* 1809 г.) 1902 г. – Тодор Хаджистанчев, български драматург (* 1850 г.) 1931 г. – Аксели Гален-Калела, финландски художник (* 1865 г.) 1932 г. – Аристид Бриан, министър-председател на Франция, Нобелов лауреат през 1926 г. (* 1862 г.) 1932 г. – Петрана Обретенова, българска революционерка (* ?) 1945 г. – Албрехт Пенк, немски географ (* 1858 г.) 1952 г. – Парамаханса Йогананда, индийски гуру (* 1893 г.) 1954 г. – Ото Дилс, германски химик, Нобелов лауреат през 1950 г. (* 1876 г.) 1955 г. – Георги Бончев, български геолог (* 1866 г.) 1956 г. – Петко Атанасов, български драматичен актьор и режисьор (* 1889 г.) 1967 г. – Дора Метева, българска поетеса и преводач (* 1894 г.) 1971 г. – Кирил, български патриарх (* 1901 г.) 1985 г. – Аркадий Фидлер, полски писател и пътешественик (* 1894 г.) 1985 г. – Робърт Уиншип Удръф, бизнесмен и филантроп (* 1889 г.) 1997 г. – Едуард Милс Пърсел, американски физик, Нобелов лауреат през 1952 г. (* 1912 г.) 1999 г. – Стенли Кубрик, американски сценарист и режисьор (* 1928 г.) 2002 г. – Цвятко Анев, български генерал (* 1911 г.) 2003 г. – Илия Павлов, български бизнесмен, основател на „Мултигруп“ (* 1960 г.) 2005 г. – Иван Пръмов, български политик (* 1921 г.) 2006 г. – Али Фарка Туре, малийски музикант (* 1939 г.) 2014 г. – Мирослав Миронов, български футболист и треньор (* 1963 г.) Празници Свети Фелицитата и Перпетуя в Католическата църква Албания – Ден на учителя Италия – Празник на град Аквино 307


text: 8 март е 67-ият ден в годината според григорианския календар (68-и през високосна година). Остават 298 дни до края на годината. Събития 1169 г. – Киев е превзет и опустошен от Андрей I Боголюбски, княз на Владимирско-Суздалското княжество 1722 г. – По заповед на Петър I в Петербург започват системно да наблюдават атмосферните условия. 1752 г. – Парижкият парламент забранява Енциклопедията на Дени Дидро. 1802 г. – Германският астроном любител Хенрих Олберс открива малката планета Церера. 1857 г. – Международен ден на жената: Жените от шивашки и текстилни предприятия в Ню Йорк излизат на протест против лошите условия на труд и ниските заплати. 1899 г. – Основан е германският футболен клуб Айнтрахт Франкфурт. 1910 г. – Френската авиаторка Реймонд де Ларош става първата жена, получила пилотски лиценз. 1917 г. – Начало на Февруарската революция в Русия: в Санкт Петербург работнички стачкуват, искат хляб и завръщането на съпрузите си от фронта. 1924 г. – В Ню Йорк е основана компанията Pan American Airways. 1944 г. – Балкарците стават жертва на Сталинските репресии. Всички са депортирани в Сибир и Средна Азия. 1948 г. – При разглеждане на делото „Маккол против Министерството на образованието“, Върховният съд на САЩ постановява, че религиозните инструкции в училищата противоречат на Конституцията на САЩ. 1957 г. – Египет отваря отново Суецкия канал. 1965 г. – Виетнамската война: САЩ изпращат първи военни групи от 3500 морски пехотинци в Южен Виетнам. 1966 г. – В Дъблин бойците на ИРА взривяват колона, издигната в чест на адмирал Хорацио Нелсън. 1971 г. – Бокс: Джо Фрейзър печели двубоя срещу Мохамед Али в три забележителни рунда. 1974 г. – Отворено е летището Шарл дьо Гол в Париж, Франция. 1983 г. – Студената война: В речта си пред Националната асоциация на евангелистите в Орландо, САЩ, американският президент Роналд Рейгън нарича СССР „империя на злото“. 1988 г. – Учреден е Общественият комитет за екологична защита на Русе – първата дисидентска организация в България. Родени 1714 г. – Карл Филип Емануел Бах, германски композитор († 1788 г.) 1761 г. – Ян Потоцки, полски писател († 1815 г.) 1822 г. – Игнаци Лукашевич, полски изобретател († 1882 г.) 1875 г. – Франко Алфано, италиански композитор и пианист († 1954 г.) 1877 г. – Александър Яшченко, руски юрист († 1934 г.) 1879 г. – Ото Хан, германски химик, Нобелов лауреат († 1968 г.) 1898 г. – Димитър Митов, български литературен критик († 1962 г.) 1903 г. – Михалис Стасинопулос, президент на Гърция († 2002 г.) 1905 г. – Александър Родимцев, руски генерал († 1997 г.) 1907 г. – Константинос Георгиу Караманлис, министър-председател на Гърция († 1998 г.) 1914 г. – Олег Нейкирх, български шахматист († 1985 г.) 1917 г. – Петър Христосков, български музикант и композитор († 2006 г.) 1922 г. – Сид Чарис, американска актриса и танцьорка († 2008 г.) 1923 г. – Валтер Йенс, немски литературен историк († 2013 г.) 1928 г. – Коста Гоцов, български аграрен учен 1929 г. – Видин Даскалов, оперетен певец († 2001 г.) 1929 г. – Ебе Камарго, бразилска телевизионна водеща († 2012 г.) 1929 г. – Тодор Симов, български волейболист († 2020 г.) 1935 г. – Любен Костов, български футболист 1936 г. – Вик Неес, белгийски композитор († 2013 г.) 1939 г. – Лидия Скобликова, руска състезателка по бързо каране на кънки 1941 г. – Иван Илиеф, белгийски политик 1943 г. – Лин Редгрейв, британска актриса († 2010 г.) 1950 г. – Цветана Каменова, български юрист († 2018 г.) 1953 г. – Чавдар Цветков, български футболист 1954 г. – Ели Скорчева, българска актриса 1958 г. – Гари Нюман, британски певец 1961 г. – Мая Хадерлап, австрийска писателка 1962 г. – Силвия Русинова, българска актриса 1967 г. – Велизар Бинев, български актьор 1971 г. – Александър Воронов, български актьор 1974 г. – Николай Праматаров, български футболист 1977 г. – Милена Маркова, българска актриса 1984 г. – Дьорд Гарич, австрийски футболист Починали 1144 г. – Целестин II, римски папа 1702 г. – Уилям III, крал на Англия (* 1650 г.) 1869 г. – Ектор Берлиоз, френски композитор (* 1803 г.) 1873 г. – Робърт Уилям Томсън, шотландски изобретател (* 1822 г.) 1874 г. – Милърд Филмор, 13-и президент на САЩ (* 1800 г.) 1909 г. – Леон Тери, френски автомобилен състезател (* 1879 г.) 1917 г. – Фердинанд фон Цепелин, германски генерал (* 1838 г.) 1923 г. – Йоханес ван дер Ваалс, холандски физик, Нобелов лауреат (* 1837 г.) 1941 г. – Шъруд Андерсън, американски писател (* 1876 г.) 1942 г. – Хосе Раул Капабланка, кубински шахматист (* 1888 г.) 1958 г. – Петър Дървингов, идеолог на Македоно-Одринското опълчение (* 1875 г.) 1970 г. – Лео Конфорти, български актьор (* 1911 г.) 1971 г. – Харолд Лойд, американски актьор (* 1893 г.) 1974 г. – Тодор Герасимов, български археолог и нумизмат (* 1903 г.) 1975 г. – Джордж Стивънс, американски режисьор (* 1904 г.) 1983 г. – Петко Попганчев, български офицер, летец (* 1905 г.) 1984 г. – Ангел Тодоров, български актьор (* 1897 г.) 1986 г. – Хуберт Фихте, немски писател (* 1935 г.) 1988 г. – Хенрик Шеринг, мексикански цигулар от полски произход (* 1918 г.) 1992 г. – Сергей Образцов, руски артист (* 1901 г.) 1999 г. – Джо ди Маджо, американски бейзболист (* 1914 г.) 2001 г. – Моско Москов, български езковед (* 1927 г.) 2005 г. – Аслан Масхадов, чеченски лидер (* 1951 г.) 2014 г. – Лари Скот, американски културист (* 1938 г.) 2017 г. – Георги Данаилов, български писател (* 1936 г.) Празници Международен ден на жената (ООН) Световен ден за профилактика на бъбречните заболявания (отбелязва се от 2006 г. през втория четвъртък на март по инициатива на Международното дружество по нефрология и на Международната федерация на фондациите за бъбречни болести) (за 2012 г.) Замбия – Ден на младежта Либерия – Ден в памет на загиналите герои Малайзия – Ден на султана Сирия – Ден на революцията Православна църква – Ден в памет на свещеномъченик Поликарп 308


text: 9 март е 68-ият ден в годината според григорианския календар (69-и през високосна година). Остават 297 дни до края на годината. Събития 1074 г. – Папа Григорий VII отлъчва от църквата всички женени свещеници, с което окончателно утвърждава целибата в католическата църква. 1230 г. – В Битката при Клокотница българският цар Иван Асен II разбива войските на епирския деспот Теодор Комнин. 1497 г. – Николай Коперник извършва и описва първите си астрономически наблюдения. 1500 г. – От Португалия за Америка потегля експедицията на Бартоломео Диаш и Педро Кабрала, която открива Бразилия. 1831 г. – В Алжир е създаден Френският чуждестранен легион. 1842 г. – В театъра Ла Скала в Милано се представя за първи път операта Набуко на италианския композитор Джузепе Верди. 1854 г. – В Букурещ е създадено Средоточно попечителство – бъдещата Добродетелна дружина. 1916 г. – Мексиканският бунтовник Панчо Виля напада щата Ню Мексико. 1923 г. – Владимир Ленин получава инсулт за трети път, остава прикован на легло и е неспособен да говори, поради което окончателно напуска всички официални постове, които заема. 1933 г. – Българските комунисти Георги Димитров, Благой Попов и Васил Танев са арестувани и обвинени за подпалването на Райхстага. 1941 г. – Втората световна война: По границите на България с Югославия и Гърция е настанена 680 хил. германска армия. 1945 г. – Втората световна война: Американската авиация извършва мащабни Бомбардировки на Токио, при която е разрушена голяма част от сградите в града и загиват над 80 хил. души. 1953 г. – Инцидент и паника стават причина за загиването на стотици хора по време на церемонията по погребението на Йосиф Сталин. 1959 г. – Куклата Барби е показана за първи път на панаир за играчки в САЩ. 1967 г. – Дъщерята на Сталин Светлана Алилуева, иска политическо убежище и емигрира в САЩ. 1977 г. – В САЩ и Канада е забранено използването на захарин в хранителните продукти и лекарствата. 1985 г. – В Народна република България е извършен атентат на гара Буново, при който загиват 7 души. 1991 г. – В Белград се провеждат мащабни демонстрации против Слободан Милошевич. Двама души са убити, а на улицата са изкарани танкове. 2006 г. – Открита е течна вода на луната Енцелад, спътник на Сатурн. 2008 г. – Осъществен е първият полет на АТК. Родени 1454 г. – Америго Веспучи, италиански мореплавател († 1512 г.) 1564 г. – Давид Фабрициус, фризийзки астроном († 1617 г.) 1721 г. – Каролина фон Пфалц-Цвайбрюкен, ландграфиня на Хесен-Дармщат († 1774 г.) 1758 г. – Франц Йозеф Гал, немски лекар (* 1828 г.) 1814 г. – Тарас Шевченко, украински поет († 1861 г.) 1849 г. – Христо Телятинов български свещеник († 1913 г.) 1859 г. – Петер Алтенберг, австрийски писател († 1919 г.) 1870 г. – Христо Чаракчиев, български военен деец († ? г.) 1873 г. – Тане Николов, български революционер († 1947 г.) 1874 г. – Иван Ботушанов, български революционер († 1919 г.) 1878 г. – Иван Сматракалев, български революционер († 1946 г.) 1882 г. – Коста Лулчев, български политик († 1965 г.) 1889 г. – Григорий Левенфиш, руски шахматист († 1961 г.) 1890 г. – Вячеслав Молотов, съветски политик († 1986 г.) 1898 г. – Асен Павлов, български политик († 1977 г.) 1907 г. – Мирча Елиаде, историк на религиите († 1986 г.) 1911 г. – Здравко Александров, български живописец († 1998 г.) 1918 г. – Джордж Линкълн Рокуел, американски неонацист († 1967 г.) 1918 г. – Мики Спилейн, американски писател († 2006 г.) 1926 г. – Иван Давидков, български поет († 1990 г.) 1933 г. – Панайот Щерев, български учен († 2019 г.) 1933 г. – Филип Рот, американски писател († 2018 г.) 1934 г. – Юрий Гагарин, съветски космонавт († 1968 г.) 1943 г. – Боби Фишер, американски шахматист († 2008 г.) 1943 г. – Енчо Мутафов, български критик († 2009 г.) 1950 г. – Йордан Кичеков, български футболист 1955 г. – Орнела Мути, италианска актриса 1958 г. – Руси Гочев, български футболист 1963 г. – Маркос Соарес Татагиба, бразилски хирург 1964 г. – Жулиет Бинош, френска актриса 1967 г. – Елена Бойчева, българска актриса 1969 г. – Ихсан Хаккъ, български политик и инженер 1974 г. – Армен Назарян, български борец 1974 г. – Лео Бианки, италиански и български певец 1982 г. – Жан-Франсоа Есига, френски волейболист 1983 г. – Маите Перони, мексиканска певица 1986 г. – Фахрадин Фахрадинов, български актьор 1989 г. – Ким Тейон, южнокорейска певица 1993 г. – Мин Юн-Ги, южнокорейски рапър, продуцент и автор на песни от групата Би Ти ЕС (BTS) Починали 1403 г. – Баязид I, султан на Османската империя (* ок. 1354) 1661 г. – Кардинал Мазарини, френски политик (* 1602 г.) 1851 г. – Ханс Кристиан Оерстед, датски физик (* 1777 г.) 1888 г. – Вилхелм I, пруски крал, германски император (* 1797 г.) 1907 г. – Иван Соколов, български революционер (* 1844 г.) 1918 г. – Франк Ведекинд, немски писател (* 1864 г.) 1926 г. – Микао Усуи, основател на Рейки (* 1865 г.) 1944 г. – Карел Шкорпил, чешко-български археолог (* 1859 г.) 1946 г. – Стефан Ватев, български лекар (* 1866 г.) 1960 г. – Ценко Цветанов, български писател и библиограф (* 1904 г.) 1964 г. – Паул фон Летов-Форбек, германски генерал (* 1870 г.) 1988 г. – Курт Георг Кизингер, германски политик (* 1904 г.) 1992 г. – Менахем Бегин, министър-председател на Израел, Нобелов лауреат (* 1913 г.) 1993 г. – Ваня Войнова, българска баскетболистка (* 1934 г.) 1994 г. – Фернандо Рей, испански актьор (* 1917 г.) 1994 г. – Чарлз Буковски, американски писател (* 1920 г.) 1995 г. – Едуард Бернайс, американски социолог (* 1891 г.) 1996 г. – Джордж Бърнс, американски актьор (* 1896 г.) 1997 г. – The Notorious B.I.G., хип-хоп музикант (* 1972 г.) 2000 г. – Пенчо Богданов, български инженер (* 1931 г.) 2008 г. – Александър Лепавцов, македонски политик (* 1935 г.) 2011 г. – Давид Попов, български футболист (* 1927 г.) 2014 г. – Валентин Фъртунов, български журналист и писател (* 1957 г.) Празници Международен ден на диджея – отбелязва се от 2002 г. по инициатива на Световния диджей фонд и организацията „Нордоф Робинс мюзик терапи“ Българска православна църква – Свети Четиридесет мъченици Севастийски Белиз – Ден на Барон Блис († 9 март 1926 г.) 309


text: 10 март е 69-ият ден в годината според григорианския календар (70-и през високосна година). Остават 296 дни до края на годината. Събития 241 г. пр.н.е. – Решителната победа на римляните над картагенците в Битката при Егадските острови слага край на 23-годишната Първа пуническа война. 1535 г. – Докато плава към Перу, испанският свещеник и пътешественик Фрай Томас де Берланга открива архипелага Галапагос. 1629 г. – Кралят на Англия Чарлз I разпуска парламента и установява 11-годишна кралска диктатура. 1770 г. – Джеймс Кук открива остров Стюарт, южно от Нова Зеландия. 1848 г. – Карл Маркс е избран в Париж за президент на Комунистическата лига. 1876 г. – Александър Бел осъществява първия успешен двупосочен разговор по телефон. 1880 г. – Руският физик Александър Столетов открива фотоефекта. 1893 г. – Кот д'Ивоар става френска колония. 1905 г. – Основан е английският футболен клуб Челси 1905 г. – Руско-японска война: Приключва битката при Мукден. 1906 г. – Вестник Мир уличава в корупция при доставката на патрони за българската армия министър-председателя Рачо Петров, министъра на войната ген. Михаил Савов и други високопоставени държавни служители. 1906 г. – При най-голямата производствена авария в мина в Европа – в Северна Франция, загиват 1099 души, включително и деца миньори. 1910 г. – В Китай е забранено робството. 1912 г. – Юан Шикай става временен президент на Република Китай. 1919 г. – Приета е комунистическата конституция на Украйна. 1925 г. – В Пирея (Гърция) е основан футболният клуб Олимпиакос. 1934 г. – B Германия от Адолф Хитлер като държавен закон с трудовото законодателство от 10 март са установени 40-часова петдневна работна седмица при нормиран трудов ден и платен годишен отпуск от 12 до 21 дни за работниците. 1943 г. – Цар Борис III спира планираната депортация и спасява българските евреи. 1943 г. – Холокостът и България: Започва депортиране на 7144 евреи от Вардарска Македония. 1947 г. – Започва парична реформа в България, регламентирана с постановление на Министерския съвет от 7 март 1946 г. 1952 г. – Генерал Фулхенсио Батиста извършва държавен преврат в Куба и застава начело на властта. 1963 г. – Официално е открит стадион „Георги Аспарухов“ с мач между ПФК Левски (София) и ПФК Спартак (Плевен). 1976 г. – Започва първото самостоятелно околосветско плаване на жена – на Кристина Хойновска от Полша. 1977 г. – Астрономи от НАСА откриват пръстените на Уран. 1982 г. – САЩ налагат ембарго на вноса на нефт от Либия, заради подкрепата ѝ за терористични групи. 1990 г. – Основан е естонският футболен клуб Флора Талин. 1996 г. – Приета е Конституцията на Република Адигея. 1996 г. – Кубинецът Франциско Ферерас поставя световен рекорд по дълбочина на гмуркане без специални средства – 130 метра. 1996 г. – Официално е открита австралийската писта за автомобилни състезания Албърт Парк в Мелбърн. 2004 г. – Костас Караманлис става министър-председател на Гърция. 2006 г. – Космическият апарат Марс Риконъсънс Орбитър достига орбитата на Марс. Родени 1452 г. – Фердинанд Арагонски, крал на обединена Испания († 1516 г.) 1503 г. – Фердинанд I, император на Свещената Римска империя († 1564 г.) 1628 г. – Марчело Малпиги, италиански лекар, анатом и микроскопист († 1694 г.) 1749 г. – Лоренцо да Понте, италиански либретист († 1838 г.) 1772 г. – Фридрих фон Шлегел, германски филолог, писател и философ († 1829 г.) 1776 г. – Луиза фон Мекленбург-Щрелиц, кралица на Прусия († 1807 г.) 1788 г. – Йозеф фон Айхендорф, германски писател († 1857 г.) 1807 г. – Цеко Петков, български хайдутин и революционер († 1881 г.) 1826 г. – Георги Миркович, български революционер († 1905 г.) 1832 г. – Георги Ангелиев, български революционер († 1916 г.) 1845 г. – Александър III, руски император († 1894 г.) 1850 г. – Иван Димитров, български художник († 1944 г.) 1858 г. – Георги Иванов, български генерал († 1932 г.) 1867 г. – Ектор Гимар, френски архитект и дизайнер († 1942 г.) 1872 г. – Христо Матов, български революционер († 1922 г.) 1873 г. – Якоб Васерман, немски писател († 1934 г.) 1874 г. – Иван Шкойнов, български офицер († 1941 г.) 1890 г. – Андрей Стоянов, български композитор († 1969 г.) 1900 г. – Питър Де Розе, американски композитор († 1953 г.) 1918 г. – Валя Вербева, българска балерина († 2008 г.) 1920 г. – Борис Виан, френски писател († 1959 г.) 1923 г. – Вал Логсдън Фич, американски физик, Нобелов лауреат през 1980 г. († 2015 г.) 1929 г. – Борис Николов, български боксьор († 2017 г.) 1929 г. – Соня Кънчева, българска певица († 2006 г.) 1934 г. – Атанас Косев, български композитор и поет († 2021 г.) 1940 г. – Чък Норис, американски актьор 1941 г. – Васил Романов, български футболист († 2016 г.) 1949 г. – Агоп Мелконян, български писател († 2006 г.) 1950 г. – Лазар Копринаров, български дипломат 1950 г. – Федя Филкова, българска поетеса и преводачка († 2020 г.) 1954 г. – Лупита Д'Алесио, мексиканска певица 1957 г. – Осама бин Ладен, лидер на терористичната мрежа Ал-Кайда († 2011 г.) 1958 г. – Шарън Стоун, американска актриса 1960 г. – Венета Рангелова, българска певица 1964 г. – Принц Едуард, британски принц 1964 г. – Тони Полстер, австрийски футболист 1970 г. – Иван Ласкин, български филмов и театрален актьор († 2019 г.) 1971 г. – Нелина, българска певица 1973 г. – Ева Херцигова, чешки фотомодел 1976 г. – Мирослав Костадинов (Миро), български певец 1979 г. – Иван Атанасов, български писател 1981 г. – Самуел Ето'о, камерунски футболист 1984 г. – Оливия Уайлд, американска актриса 1985 г. – Алекс Силва, бразилски футболист 1992 г. – Емили Озмънт, американска актриса Починали 483 г. – Симплиций, римски папа 1584 г. – Томас Нортън, английски юрист, политик, поет и драматург (* 1532 г.) 1670 г. – Йохан Глаубер, германски химик (* 1604 г.) 1822 г. – Юзеф Вибицки, полски писател (* 1747 г.) 1832 г. – Муцио Клементи, британски пианист (* 1752 г.) 1861 г. – Тарас Шевченко, украински писател (* 1814 г.) 1872 г. – Джузепе Мацини, италиански революционер (* 1805 г.) 1878 г. – Мирза Ахундов, азербайджански писател (* 1812 г.) 1882 г. – Чарлс Томсън, шотландски океанограф (* 1830 г.) 1898 г. – Георг Мюлер, немски мисионер (* 1805 г.) 1910 г. – Карл Райнеке, германски пианист (* 1824 г.) 1923 г. – Арсо Локвички, български революционер (* 1870 г.) 1937 г. – Евгений Замятин, руски писател (* 1884 г.) 1940 г. – Михаил Булгаков, руски писател (* 1891 г.) 1942 г. – Уилям Хенри Браг, английски физик, Нобелов лауреат (* 1862 г.) 1944 г. – Ангел Чаушев, антифашист от Баташкия край (* 1903 г.) 1954 г. – Чавдар Мутафов, български писател (* 1889 г.) 1960 г. – Матей Икономов, български драматург (* 1871) 1965 г. – Стале Попов, македонски писател (* 1902 г.) 1966 г. – Фриц Цернике, нидерландски физик, Нобелов лауреат през 1953 г. (* 1888 г.) 1977 г. – Иван Наков, български политик (* 1891 г.) 1983 г. – Борис Василев, български футболист (* 1898 г.) 1985 г. – Константин Черненко, комунистически ръководител на СССР (* 1911 г.) 1987 г. – Живко Чинго, македонски писател (* 1936 г.) 1999 г. – Осуалдо Гуаясамин, еквадорски художник (* 1919 г.) 2007 г. – Йеросхимонах Пахомий, български монах (* 1922 г.) 2012 г. – Жан Жиро, френски художник (* 1938 г.) Празници Православната църква почита паметта на св. Галина. Имен ден имат Галина, Галя, Галин. България – Ден на Холокоста Бирма – Празник на сухия сезон Венецуела – Ден на лекаря Полша – Ден на мъжете 310