text: 24 декември е 358-ият ден в годината според григорианския календар (359-и през високосна година). Остават 7 дни до края на годината. Събития 1161 г. – Уилям I става крал на Шотландия. 1717 г. – В резултат на ураган откъм Северно море са наводнени обширни територии от Нидерландия, Дания и Германия, загиват между 11 500 и 14 000 души. 1801 г. – Направена е демонстрация на първия пътен локомотив в света с парен двигател, произведен същата година от Ричард Тревитик. 1814 г. – В Гент е подписан мирен договор, който слага край на Британско-американската война. 1818 г. – В Оберндорф край Залцбург за първи път е изпълнена коледната песен Тиха нощ, свята нощ. 1865 г. – Ветерани от Гражданската война в САЩ създават организация Ку Клукс Клан, която впоследствие се превръща в расистка. 1871 г. – Състои се световната премиера на операта „Аида“ на италианския композитор Джузепе Верди в Кайро с голям успех. 1912 г. – При експлозия в предприятие на Хокайдо (Япония) загиват 245 души. 1924 г. – Албания е обявена за република. 1940 г. – В България е приет Закон за защита на нацията, с който се забраняват обществените организации и се поставя началото на антисемитизма като държавна политика. 1946 г. – Обявено създаването на Четвъртата френска република. 1951 г. – Либия обявява национална независимост. 1952 г. – С Постановление No 922 на Министерския съвет се създава Главно управление на пътищата към Министерския съвет. 1962 г. – Куба връща на САЩ 1100 военнопленници срещу хранителни продукти. 1968 г. – Програма Аполо: Астронавтите на космическия кораб Аполо 8 стават първите хора осъществили орбитален полет около Луната; те извършват 10 лунни орбити и излъчват Коледен телевизионен сигнал, който става една от най-гледаните телевизионни програми. 1979 г. – Съветският съюз нахлува в Афганистан, за да подкрепи марксиското правителство. Родени 3 г. – Галба, император на Рим († 69 г.) 1166 г. – Джон Безземни, крал на Англия († 1216 г.) 1491 г. – Игнаций де Лойола, испански монах († 1556 г.) 1745 г. – Бенджамин Ръш, († 1813 г.) 1761 г. – Селим III, султан на Османската империя († 1808 г.) 1784 г. – Елена Павловна, Велика руска княгиня († 1803 г.) 1798 г. – Адам Мицкевич, полски поет († 1885 г.) 1799 г. – Иван Селимински, български лекар († 1867 г.) 1818 г. – Джеймс Джаул, британски физик († 1889 г.) 1822 г. – Матю Арнолд, британски писател († 1888 г.) 1824 г. – Петер Корнелиус, немски композитор († 1874 г.) 1837 г. – Александър Имеретински, руски офицер († 1900 г.) 1837 г. – Елизабет Баварска, императрица на Австрия († 1898 г.) 1858 г. – Христо Попконстантинов, български писател († 1899 г.) 1861 г. – Иван Хаджиниколов, български революционер († 1934 г.) 1863 г. – Христо Станишев, български инженер († 1952 г.) 1867 г. – Манол Иванов, български филолог († 1906 г.) 1868 г. – Емануел Ласкер, германски шахматист († 1941 г.) 1868 г. – Скот Джоплин, американски композитор († 1917 г.) 1879 г. – Александрин фон Мекленбург-Шверин, кралица на Дания († 1952 г.) 1881 г. – Хуан Рамон Хименес, испански поет, Нобелов лауреат през 1956 г. († 1958 г.) 1883 г. – Стефан Ярач, полски артист († 1945 г.) 1886 г. – Майкъл Къртис, американски кинорежисьор († 1962 г.) 1889 г. – Христо Ясенов, български поет († 1925 г.) 1901 г. – Александър Фадеев, руски писател († 1956 г.) 1905 г. – Хауърд Хюз, американски предприемач († 1976 г.) 1906 г. – Джеймс Хадли Чейс, английски писател († 1985 г.) 1910 г. – Фриц Лейбър, американски писател († 1992 г.) 1912 г. – Любен Желязков, български актьор († 1998 г.) 1913 г. – Иван Костов, български геолог († 2004 г.) 1917 г. – Ким Чен Сук, съпруга на Ким Ир Сен († 1949 г.) 1922 г. – Ава Гарднър, американска актриса († 1990 г.) 1923 г. – Джордж Патън IV, американски генерал († 2004 г.) 1925 г. – Чавдар Драгойчев, български хирург († 2000 г.) 1927 г. – Мери Хигинс Кларк, американски писателка († 2020 г.) 1928 г. – Манфред Ромел, германски политик († 2013 г.) 1934 г. – Стиепан Месич, 2-ри президент на Хърватска 1940 г. – Джанет Карол, американска актриса († 2012 г.) 1943 г. – Пенка Цицелкова, българска актриса († 2010 г.) 1943 г. – Годехард Шрам, немски писател 1943 г. – Таря Халонен, президент на Финландия 1945 г. – Леми Килмистър, британски музикант (Моторхед) († 2015 г.) 1949 г. – Вили Райман, германски футболист 1951 г. – Любомир Георгиев, български композитор († 2005 г.) 1952 г. – Константин Цеков, български музикант (ФСБ) 1953 г. – Иван Гранитски, български писател 1957 г. – Хамид Карзай, президент на Афганистан 1960 г. – Лютви Местан, български политик 1960 г. – Марио Събев, български музикант (Бараби Блус Бенд) († 2019 г.) 1961 г. – Илхам Алиев, президент на Азърбайджан 1961 г. – Уейд Уилямс, американски актьор 1964 г. – Дим Дуков, български водещ († 2012 г.) 1965 г. – Мартин Аткинс, английски състезател по дартс 1970 г. – Еймори Ноласко, американски актьор 1970 г. – Николай Табаков, български политик, музикант и художник 1971 г. – Рики Мартин, пуерторикански певец 1973 г. – Иван Христанов, български политик и икономист 1973 г. – Стефани Майър, американска писателка 1974 г. – Марсело Салас, чилийски футболист 1981 г. – Дима Билан, руски певец 1984 г. – Иван Лесев, български футболист Починали 1524 г. – Вашку да Гама, португалски мореплавател (* 1469 г.) 1819 г. – Жан Серюрие, френски маршал (* 1742 г.) 1850 г. – Фредерик Бастиа, френски философ (* 1801 г.) 1863 г. – Уилям Мейкпийс Такъри, английски писател (* 1811 г.) 1872 г. – Уилям Ранкин, шотландски физик (* 1820 г.) 1873 г. – Джонс Хопкинс, американски предприемач (* 1795 г.) 1881 г. – Янко Мустаков, български композитор (* 1842 г.) 1901 г. – Лев Иванов, руски балетмайстор (* 1834 г.) 1916 г. – Вацлав Добруски, български археолог от чешки произход (* 1858 г.) 1916 г. – Георги Ангелиев, български революционер (* 1832 г.) 1918 г. – Йевто Дедийер, сръбски географ (* 1880 г.) 1927 г. – Владимир Бехтеров, руски невропатолог (* 1857 г.) 1935 г. – Албан Берг, австрийски композитор (* 1885 г.) 1942 г. – Франсоа Дарлан, френски военачалник (* 1881 г.) 1951 г. – Ячо Хлебаров, български издател (* 1887 г.) 1963 г. – Михайло Парашчук, украински скулптор (* 1878 г.) 1966 г. – Иван Момчилов, български политик (* 1888 г.) 1972 г. – Ернст Кройдер, немски писател (* 1903 г.) 1980 г. – Карл Дьониц, президент на Германия (* 1891 г.) 1982 г. – Луи Арагон, френски писател (* 1897 г.) 1991 г. – Георги Раданов, български актьор (* 1924 г.) 1997 г. – Тоширо Мифуне, японски актьор (* 1920 г.) 2008 г. – Иван Татарчев, главен прокурор на България (* 1930) 2008 г. – Харолд Пинтър, британски писател, Нобелов лауреат (* 1930 г.) 2008 г. – Самюъл Хънтингтън, американски социолог (* 1927) 2011 г. – Юлий Стоянов, български кинорежисьор (* 1930) 2011 г. – Виталий Цешковски, руски шахматист (* 1944 г.) 2013 г. – Хелга М. Новак, немска писателка (* 1935 г.) Празници Бъдни вечер Света преподобномъченица Евгения Римска (Евгени, Евгения, Бистра) Свети преподобни Николай Монах C24


source: wikipedia

text: 25 декември е 359-ият ден в годината според григорианския календар (360-и през високосна). Остават 6 дни до края на годината. Събития 800 г. – Карл Велики е коронован за император на Свещената Римска империя. 1000 г. – Основана е Унгария, като християнско кралство от Стефан I. 1066 г. – Провежда се коронация на Уилям Завоевателя като крал на Англия в Уестминстърското абатство, Лондон. 1599 г. – Основан е град Натал в Бразилия. 1818 г. – В нощта на 24 срещу 25 декември е изпълнена за първи път коледната песен Тиха нощ, свята нощ (Stille Nacht) (в църквата „Свети Никола“ в Оберндорф край Залцбург). 1896 г. – Излиза първият брой на италиански всекидневник Аванти в Рим. 1914 г. – Първата световна война: Точно след полунощ на Коледа, германските и британските войници на Западния фронт прекратяват стрелбите и започват да пеят коледни песни. 1926 г. – Хирохито става император на Япония. 1932 г. – Земетресение с магнитуд 7,6 в Гансу, Китай причинява смъртта на 70 000 души. 1939 г. – Коледна песен (A Christmas Carol) на Чарлз Дикенс е прочетена за първи път в ефира на радио CBS. 1941 г. – в Берлин под личния натиск на Фюрера е сключено Тайно българо-германско споразумение. 1941 г. – Втората световна война: Хонконг, дотогава британска колония, се предава на Япония след 18 дни кървава съпротива. 1947 г. – Влиза в сила конституцията на република Китай. 1973 г. – Компютърната мрежа ARPANET, предшественик на Интернет, се срива, когато програмен бъг кара целия трафик да се рутира през сървъра на Харвардския университет и да блокира сървъра. 1974 г. – Циклонът Трейси опустошава северния австралийски град Даруин. 1977 г. – Израелският министър-председател Менахем Бегин и египетският президент Ануар Садат си дават среща в Египет. 1978 г. – Спускаемият модул на съветския апарат Венера 12 достига повърхността на Венера. 1989 г. – Николае Чаушеску, бивш комунистически диктатор на Румъния и жена му Елена, са осъдени на смърт и разстреляни. 1991 г. – Президентът на СССР Михаил Горбачов подава своята оставка, след решението за разпадане на Съюза. 2000 г. – Китай и Виетнам подписват споразумение за подялба на акваторията на Тонкинския залив. 2002 г. – Пуснато е в движение метрото в Ню Делхи (Индия). Родени 7-4 пр.н.е. – Исус, приет от християните за Божия син († 29 г.-33) 40 пр.н.е. г. – Александър Хелиос, цар на Армения († ок. 25 пр.н.е. г.) 1250 г. – Йоан IV Дука Ласкарис, никейски император († 1305 г.) 1742 г. – Шарлот фон Щайн, приятелка на Гьоте († 1827 г.) 1776 г. – Симиън де Уит, американски географ († 1834 г.) 1858 г. – Никола Бочев, български военен деец († 1940 г.) 1862 г. – Иван Жабински, български офицер († 1926 г.) 1865 г. – Иван Потиров, български революционер († 1966 г.) 1866 г. – Йордан Митрев, български лесовъд († 1938 г.) 1873 г. – Хенри Брайлсфорд, британски журналист († 1958 г.) 1874 г. – Иван Минчев, български революционер († 1960 г.) 1875 г. – Йован Бабунски, сърбомански войвода († 1920 г.) 1875 г. – Стефан Иванов, български художник († 1951 г.) 1876 г. – Мохамед Али Джинах, основател на Пакистан († 1948 г.) 1878 г. – Луи Шевролет, швейцарски автомобилен дизайнер († 1941 г.) 1880 г. – Димитър Михалчев, български философ († 1967 г.) 1898 г. – Никола Балабанов, български актьор († 1969 г.) 1899 г. – Хъмфри Боугарт, американски актьор († 1957 г.) 1905 г. – Васка Емануилова, българска скулпторка († 1985 г.) 1906 г. – Ернст Руска, немски физик, Нобелов лауреат през 1986 г. († 1988 г.) 1912 г. – Стефан Сърчаджиев, български режисьор († 1965 г.) 1916 г. – Ахмед Бен Бела, президент на Алжир († 2012 г.) 1918 г. – Ануар Садат, президент на Египет, Нобелов лауреат през 1978 († 1981 г.) 1925 г. – Карлос Кастанеда, американски социолог († 1998 г.) 1927 г. – Герхард Холц-Баумерт, немски писател († 1996 г.) 1927 г. – Любен Дилов, български писател († 2008 г.) 1927 г. – Рам Нараян, индийски музикант 1929 г. – Кръстьо Хаджииванов, български поет († 1952 г.) 1932 г. – Гергина Тончева, директор на НГДЕК († 2020 г.) 1937 г. – Радослав Гайдарски, български лекар 1940 г. – Пит Браун, английски поет 1943 г. – Уилсън Фитипалди, бразилски автомобилен състезател 1944 г. – Жаирзиньо, бразилски футболист 1945 г. – Ноуъл Рединг, британски китарист († 2003 г.) 1949 г. – Сиси Спейсик, американска актриса 1954 г. – Ани Ленъкс, шотландска певица 1955 г. – Стаматис Краунакис, гръцки композитор 1961 г. – Ингрид Бетанкур, колумбийски политик 1963 г. – Анелия Раленкова, българска спортистка 1963 г. – Виолета Найденович, полска певица 1966 г. – Мауро Пикото, италиански диджей 1968 г. – Хелена Кристенсен, датска моделка 1969 г. – Митко Трендафилов, български футболист 1971 г. – Дайдо, британска певица 1976 г. – Армин ван Бюрен, холандски DJ 1976 г. – Туомас Холопайнен, финландски музикант (Nightwish) 1981 г. – Соня Йончева, българска оперна певица 1989 г. – Адриан фон Циглер, швейцарски композитор Починали 795 г. – Адриан I, римски папа (* ?) 820 г. – Лъв V Арменец, император на Византия (* 775 г.) 1635 г. – Самюел дьо Шамплен, френски пътешествеик (* 1567 г.) 1683 г. – Кара Мустафа, турски паша (* 1634 г.) 1893 г. – Виктор Шьолшер, френски политик (* 1804 г.) 1925 г. – Карл Абрахам, германски психоаналитик (* 1877 г.) 1926 г. – Таишо, японски император (* 1879 г.) 1927 г. – Сергей Сазонов, съветски политик (* 1860 г.) 1930 г. – Ойген Голдщайн, германски физик (* 1850 г.) 1937 г. – Никола Парапанов, български военен деец (* 1874 г.) 1938 г. – Карел Чапек, чешки писател (* 1890 г.) 1942 г. – Православ Тенев, български военен деец (* 1862 г.) 1961 г. – Ото Леви, германски фармаколог, Нобелов лауреат през 1936 г. (* 1873 г.) 1963 г. – Хари Оберхолсер, американски орнитолог (* 1870 г.) 1977 г. – Чарли Чаплин, английски актьор (* 1889 г.) 1980 г. – Константин Гълъбов, български писател (* ?) 1983 г. – Жоан Миро, испански художник (* 1893 г.) 1989 г. – Елена Чаушеску, румънски политик (* 1916 г.) 1989 г. – Николае Чаушеску, румънски диктатор (* 1918 г.) 1992 г. – Моника Дикенс, американска писателка (* 1915 г.) 1995 г. – Дийн Мартин, американски певец (* 1917 г.) 1995 г. – Еманюел Левинас, френски философ (* 1905 г.) 2006 г. – Джеймс Браун, американски певец (* 1933 г.) 2007 г. – Иван Ванев, български поет (* 1938 г.) 2008 г. – Ърта Кит, американска актриса (* 1927 г.) 2016 г. – Джордж Майкъл, британски поппевец (* 1963 г.) Празници Рождество Христово (Според православения календар Имен ден имат Божидар, Божидара, Емануил, Емил, Емилия, Ицо, Ичо, Кристиан, Кристиана, Кристина, Кристиян, Кристияна, Младен, Младена, Рада, Радина, Радка, Радко, Радомир, Радомира, Радослав, Радослава, Радостин, Радостина, Румен, Румяна, Христа, Христалина, Христи, Христиан, Христин, Христина, Христина, Християн, Християна, Христо, Христофор.) Тайван – Ден на Конституцията Уругвай – Ден на семейството C25


text: 26 декември е 360-ият ден в годината според григорианския календар (361-ви през високосна). Остават 5 дни до края на годината. Събития 795 г. – Лъв III е избран за римски папа. 1805 г. – В Братислава е подписан Пресбургски мирен договор между Австрия и Франция. 1825 г. – В Русия избухва въстание на декабристите. 1898 г. – Мари и Пиер Кюри обявяват, че са успели да изолират химичния елемент радий. 1925 г. – Сформирана е Комунистическата партия на Индия. 1925 г. – Турция въвежда в употреба Григориански календар. 1933 г. – Регистрирана е фирмата Нисан със седалище Токио, Япония. 1938 г. – излъчва се първата радиопиеса в България – „Крилата помощ“ от Ангел Каралийчев и Матей Вълев по Варненското радио. Тази дата се счита за началото на радиотеатъра в България. 1940 г. – Състои се премиерата на американския игрален романтичен филм „Филаделфийска история“ – първият хитов филм с участието на Катрин Хепбърн. 1947 г. – В България е извършена национализация на банките. 1959 г. – Официално е открита Българската телевизия. 1972 г. – Софийският градски съд произнася задочна присъда срещу писателя Георги Марков за шпионаж – лишаване от свобода за 6 години и 6 месеца. 1973 г. – Космическият апарат Союз 13 се връща на Земята. 1974 г. – Започва космическата програма Салют 4. 1979 г. – Съветски специални части превземат президентския дворец в Кабул, Афганистан. 1980 г. – Създаден е Общонароден юбилеен комитет за честване на 1300-годишнината от основаването на българската държава с председател държавния глава – Тодор Живков. 1982 г. – В списание Тайм, за първи път за Човек на годината не е избран човек, а персоналния компютър. 1989 г. – В България независимият профсъюз КТ Подкрепа организира първата политическа стачка с искане за назначаване на временно правителство и провеждане на свободни избори. 1991 г. – С формално решение на Върховния съвет се разпада СССР. 2003 г. – Силно земетресение разрушава южноиранския град Бам; загиват 43 300, други 90 000 остават без домове. 2004 г. – Регистрирано е силно земетресение в Индийския океан, последвано от мощно цунами – в десетки държави загиват над 294 000 души, а 5 милиона остават без покрив. Родени 1194 г. – Фридрих II, император на Свещената Римска империя († 1250 г.) 1716 г. – Томас Грей, британски поет († 1771 г.) 1756 г. – Бернар Жермен дьо Ласепед, френски зоолог († 1825 г.) 1791 г. – Чарлз Бабидж, британски математик († 1871 г.) 1793 г. – Франц Хюнтен (Франсоа Хюнтен), немски пианист и автор на салонна музика († 1878 г.) 1862 г. – Александър Амфитеатров, руски писател († 1938 г.) 1872 г. – Норман Ейнджъл, британски политик, Нобелов лауреат през 1933 г. († 1967 г.) 1874 г. – Роза Албах-Рети, немска актриса († 1980 г.) 1879 г. – Александър Ботев, български политик († 1947 г.) 1880 г. – Елтън Мейо, американски социолог († 1949 г.) 1880 г. – Илия Янулов, български социолог († 1962 г.) 1881 г. – Стефан Цанев, български генерал († 1944 г.) 1882 г. – Иван Попевтимов, български революционер († 1944 г.) 1891 г. – Хенри Милър, американски писател († 1980 г.) 1892 г. – Дан Колов, български борец и кечист († 1940 г.) 1893 г. – Мао Дзедун, китайски военачалник († 1976 г.) 1901 г. – Никола Сяров, български лекар († ? г.) 1909 г. – Александър Димитров, деец БКП († 1944 г.) 1918 г. – Георгиос Ралис, министър-председател на Гърция († 2006 г.) 1919 г. – Иван Нивянин, български поет († 1944 г.) 1926 г. – Кольо Георгиев, български писател и драматург 1927 г. – Алън Кинг, американски актьор († 2004 г.) 1939 г. – Райнер Малковски, немски поет († 2003 г.) 1940 г. – Едуард Прескот, американски икономист, Нобелов лауреат през 2004 г. 1941 г. – Димитър Коруджиев, български писател 1941 г. – Шенер Шен, турски киноартист 1949 г. – Жозе Рамош Орта, източнотиморски политик, Нобелов лауреат през 1996 г. 1952 г. – Франческо Грациани, италиански футболист 1953 г. – Леонел Фернандес, президент на Доминиканската република 1953 г. – Юри Ступел, български композитор 1958 г. – Ейдриън Нюи, Дизайнер 1959 г. – Коджи Моримото, японски режисьор 1960 г. – Ники Кънчев, български водещ 1963 г. – Ларс Улрих, барабанист на Металика 1964 г. – Елизабет Костова, американска писателка 1971 г. – Джаред Лето, американски актьор и певец 1974 г. – Ростислав Димитров, български лекоатлет 1975 г. – Марсело Риос, чилийски тенисист 1982 г. – Аксел Лунд Свиндал, норвежки скиор 1986 г. – Кит Харингтън, английски актьор 1990 г. – Аарън Рамзи, уелски футболист Починали 268 г. – Дионисий, римски папа (* ? г.) 1350 г. – Жан дьо Марини, френски епископ (* ? г.) 418 г. – Зосим, римски папа (* ? г.) 1530 г. – Захиредин Бабур, монголски император (* 1483 г.) 1624 г. – Симон Мариус, немски астроном (* 1573 г.) 1771 г. – Клод Адриан Хелвеций, френски философ (* 1715 г.) 1795 г. – Йохан Кристоф Фридрих Бах, немски композитор (* 1732 г.) 1890 г. – Хайнрих Шлиман, немски археолог (* 1822 г.) 1896 г. – Емил дю Боа-Реймон, германски физиолог (* 1818 г.) 1904 г. – Стоян Маринов, български публицист (* 1838 г.) 1931 г. – Мелвил Дюи, американски библиограф (* 1851 г.) 1936 г. – Иван Кирилов, български писател (* 1876 г.) 1944 г. – Лев Шчерба, руски езиковед (* 1880 г.) 1964 г. – Александър Кисьов, български генерал (* 1879 г.) 1967 г. – Чудомир, български писател (* 1890 г.) 1972 г. – Хари С. Труман, 33-ти президент на САЩ (* 1884 г.) 1977 г. – Хауърд Хоукс, американски режисьор (* 1896 г.) 1978 г. – Анастас Петров, български балетист (* 1899 г.) 1980 г. – Тодор Рачински, български аграрен учен (* 1929 г.) 1981 г. – Амбър Рийвс, американска писателка (* 1887 г.) 1988 г. – Херлуф Бидструп, датски карикатурист (* 1912 г.) 1989 г. – Благой Шалски, български учител (* 1930 г.) 1997 г. – Корнелиус Касториадис, гръцки икономист (* 1922 г.) 1997 г. – Сергей Мамчур, украински футболист (* 1972 г.) 2000 г. – Джейсън Робардс, американски актьор (* 1922 г.) 2005 г. – Винсънт Скиавели, американски актьор (* 1948 г.) 2005 г. – Здравко Радев, български футболист (* 1972 г.) 2006 г. – Джералд Форд, 38-и президент на САЩ (* 1913 г.) 2020 г. – Броди Лий, американски кечист (* 1979 г.) 2021 г. – Дезмънд Туту, южноафрикански духовник и Нобелов лауреат (* 1931 г.) Празници Православната църква чества на този ден следните празници: Втори ден от големия християнски празник Рождество Христово Събор на Пресвета Богородица Свети Йосиф Обручник на Пресвета Богородица Свети цар и пророк Давид Свети апостол Яков – брат Господен България – Ден на бащата – чества се денят на бащите и на бащинството. Католическа църква – Ден на свети Стефан Хърватия, Чехия, Ирландия, Каталуния – Общонароден празник, посветен на Свети Стефан Общност на нациите – Ден на коледните подаръци и благата (Boxing Day) Словения – Ден на независимостта и обединението (1990 г.) Индонезия, Тайланд, Малайзия – Ден на памет към жертвите от цунамито през 2004 г. ЮАР – Ден на добра воля Соломонови острови (държава) – Национален празник на Благодарността Източници C26


text: 27 декември е 361-вият ден в годината според григорианския календар (362-ри през високосна). Остават 4 дни до края на годината. Събития 537 г. – В присъствието на император Юстиниан I тържествено е осветена новата църква Света София в Константинопол. 1703 г. – Подписан е Метуенския договор между Португалия и Англия за преференции при внос на португалски вина в Англия. 1845 г. – В щата Джорджия е използван за първи път етера като анестезиологично средство при усложнено раждане. 1872 г. – Призори турски заптиета обграждат Къкринското ханче и след кратка схватка залавят Васил Левски. 1936 г. – Извършен е първият полет на съветския тежък бомбардировач Пе-8. 1939 г. – При земетресение с епицентър край град Ерзинджан (Турция) загиват около 39 000 души. 1945 г. – Създадена е Световната банка 1945 г. – Белгия става членка на ООН. 1945 г. – Корея е разделена на Северна Корея и Южна Корея. 1946 г. – В България се създава Дирекция Въздушни съобщения. 1978 г. – В Испания се установява демокрация след 40-годишна диктатура на генерал Франциско Франко. 1979 г. – Съветският съюз завзема властта в Афганистан, след като президентът Хафизула Амин е убит при организиран в страната военен преврат. 2003 г. – Петима военнослужещи от първия български батальон в Ирак загиват при Атентат срещу българската база Индия в иракския град Кербала. 2006 г. – При експлозия на петролопровод в Нигерия загиват над 260 души, а 300 са ранени. 2007 г. – При самоубийствен атентат е ранена Беназир Бхуто, която по-късно умира от раните си. Родени 1459 г. – Ян I Олбрахт, крал на Полша († 1501 г.) 1571 г. – Йоханес Кеплер, немски астролог, астроном и математик († 1630 г.) 1595 г. – Богдан Хмелницки, украински хетман († 1657 г.) 1654 г. – Якоб Бернули, швейцарски математик († 1705 г.) 1717 г. – Пий VI, римски папа († 1799 г.) 1776 г. – Николай Каменски, руски офицер († 1811 г.) 1793 г. – Александър Гордън Ленг, шотландски пътешественик († 1826 г.) 1796 г. – Мирза Галиб, индийски поет († 1869 г.) 1813 г. – Василий Бабкин, руски офицер († 1876 г.) 1817 г. – Николоз Бараташвили, грузински поет († 1845 г.) 1822 г. – Луи Пастьор, френски учен († 1895 г.) 1832 г. – Павел Третяков, руски предприемач и спонсор на изкуството († 1897 г.) 1838 г. – Паул Поге, немски пътешественик († 1884 г.) 1841 г. – Филип Шпита, музикален учен и биограф († 1894 г.) 1848 г. – Хосе Мануел Пандо, боливийски политик († 1917 г.) 1880 г. – Стефан Младенов, български езиковед и диалектолог († 1963 г.) 1882 г. – Анастас Разбойников, български революционер († 1967 г.) 1885 г. – Димитър Баларев, български химик († 1964 г.) 1885 г. – Иван Буреш, български учен зоолог, ентомолог († 1980 г.) 1886 г. – Александър Станишев, български лекар († 1945 г.) 1892 г. – Дан Колов, български борец († 1940 г.) 1896 г. – Карл Цукмайер, немски писател († 1977 г.) 1898 г. – Инеджиро Асанума, японски политик († 1960 г.) 1898 г. – Лудвиг Айделберг, австрийски психоаналитик († 1970 г.) 1901 г. – Марлене Дитрих, германска актриса († 1992 г.) 1902 г. – Любомир Далчев, български художник и скулптор († 2002 г.) 1909 г. – Хенрик Яблонски, полски партиен и държавен деец († 2003 г.) 1921 г. – Желез Дончев, български дендролог († 2002 г.) 1925 г. – Мишел Пиколи, френски актьор († 2020 г.) 1927 г. – Николаос Муцопулос, гръцки археолог и архитект († 2019 г.) 1931 г. – Джон Чарлс, уелски футболист и треньор († 2004 г.) 1931 г. – Йозеф Лапид, израелски журналист и политик († 2008 г.) 1934 г. – Ваня Войнова, българска баскетболистка († 1993 г.) 1942 г. – Петър Дикиджиев, български архитект 1944 г. – Мик Джонс, британски музикант (Foreigner) 1944 г. – Маркус Вернер, швейцарски писател († 2016 г.) 1946 г. – Трифун Костовски, предприемач и политик от Република Македония 1948 г. – Жерар Депардийо, френски актьор и режисьор 1948 г. – Оливие Бланшар, главен икономист в МВФ 1948 г. – Расим Якуб Хашим, йордански дипломат 1950 г. – Роберто Бетега, италиански футболист 1950 г. – Харис Алексиу, гръцка певица 1951 г. – Ернесто Зедило, президент на Мексико 1953 г. – Едвин Сугарев, български писател и политик 1955 г. – Чавдар Гагов, български режисьор 1960 г. – Марк Хъмфри, канадски актьор 1961 г. – Гидо Вестервеле, германски политик († 2016 г.) 1961 г. – Симеон Василев, български журналист 1963 г. – Иванка Бадалска-Муерова, българска спортистка 1965 г. – Салман Хан, индийски актьор 1968 г. – Любомир Герасков, български гимнастик 1972 г. – Мишо Шамара, български певец 1977 г. – Красимир Стефанов, български волейболист 1978 г. – Юнас Хасен Кемири, шведски писател 1981 г. – Емили дьо Равин, австралийска актриса 1984 г. – Жил Симон, френски тенисист 1989 г. – Катерина Лахно, украинска шахматистка Починали 1342 г. – Хрельо, български феодал (* ? г.) 1585 г. – Пиер дьо Ронсар, френски поет (* 1524 г.) 1663 г. – Кристин Мари, френска принцеса (* 1606 г.) 1707 г. – Жан Мабийон, френски учен (* 1632 г.) 1879 г. – Дмитрий Скобелев, руски офицер (* 1821 г.) 1899 г. – Николай Бошняк, руски офицер (* 1830 г.) 1911 г. – Щерьо Михайлов, български революционер (* 1856 г.) 1914 г. – Чарлс Мартин Хол, американски инженер (* 1863 г.) 1918 г. – Карл Шлехтер, австрийски шахматист (* 1874 г.) 1919 г. – Атанас Дуков, български опълченец (* 1857 г.) 1923 г. – Густав Айфел, френски инженер (* 1832 г.) 1928 г. – Стефан Петков, български революционер (* 1865 г.) 1938 г. – Емил Вандервелд, белгийски политик (* 1866 г.) 1938 г. – Осип Манделщам, руски поет и преводач (* 1891 г.) 1944 г. – Петър Дънов, български духовен водач (* 1864 г.) 1953 г. – Юлиан Тувим, полски поет и преводач (* 1894 г.) 1963 г. – Владимир Василев, български критик (* 1883 г.) 1965 г. – Едгар Енде, германски художник (* 1901 г.) 1966 г. – Гилермо Стабиле, аржентински футболист и треньор (* 1905 г.) 1969 г. – Богомир Лазов, български художник (* 1906 г.) 1972 г. – Лестър Пиърсън, министър-председател на Канада, Нобелов лауреат през 1957 г. (* 1897 г.) 1974 г. – Владимир Фок, руски физик (* 1898 г.) 1977 г. – Димитър Ангелов, български учител и писател (* 1904 г.) 1978 г. – Хуари Бумиден, президент на Алжир (* 1932 г.) 1987 г. Георги Узунски, български писател (* 1934 г.) Мари Лангер, австро-аржентински лекар (* 1910 г.) 1989 г. – Зуко Джумхур, босненски писател и художник (* 1921 г.) 1993 г. – Мелитон Кантария, съветски военен (* 1920 г.) 1995 г. – Генрих Гаспарян, арменски шахматист (* 1910 г.) 2003 г. Алън Бейтс, британски актьор (* 1934 г.) Антон Петров, български военнослужещ (* 1977 г.) 2007 г. – Беназир Бхуто, първа жена министър-председател на Пакистан (* 1953 г.) 2014 г. – Томаж Шаламун, словенски поет (* 1941 г.) 2016 г. – Кари Фишър – актриса, принцеса Лея от „Междузвездни войни“ Празници Православна църква – свети първомъченик и архидякон Стефан (Стефановден) имен ден на Венцислав, Венцислава, Венци, Венец, Стефан, Стефка, Стефчо, Станко, Стайко, Стойко, Стоян, Стоил, Станка и Станимир) България – Ден на военнотопографската служба на Българската армия (отбелязва се от 1991 г.) Зимбабве – Ден на часовника C27


text: 28 декември е 362-рият ден в годината според григорианския календар (363-ти през високосна). Остават 3 дни до края на годината. Събития 418 г. – Бонифаций I става папа. 1065 г. – Осветено е Уестминстърското абатство. 1308 г. – Започва управлението на Ханазоно, 95-и император на Япония. 1612 г. – Галилео Галилей става първият астроном, наблюдавал Нептун, като погрешно я възприема за звезда. 1835 г. – Индианският вожд Оцеола повежда войните си срещу армията на САЩ. 1836 г. – Испания признава независимостта на Мексико. 1836 г. – Основан е град Аделейд в Австралия. 1846 г. – Айова става 29 щат на САЩ. 1867 г. – САЩ анексират първата си територия извън континента – атола Мидуей. 1869 г. – Уилям Семпъл от Охайо патентова дъвката. 1879 г. – Срутва се железопътният мост Тей Бридж в Шотландия по време на движение на влак по него, загиват 75 души. 1895 г. – Братя Люмиер правят първата платена прожекция на филм в Парижкото Гранд Кафе. 1908 г. – При земетресение в Месина, Сицилия, загиват над 75 000 души. 1939 г. – Осъществен е първият полет на японския изтребител Мицубиши A6M. 1944 г. – Втората световна война: Новата власт в Унгария обявява война на Нацистка Германия. 1950 г. – Във Великобритания е обявен първият национален парк (Пик Дистрикт). 1965 г. – Основан е германския футболен отбор Ханза от град Росток. 1974 г. – Земетресение с магнитуд 6,2 по Скалата на Рихтер в Пакистан отнема живота на около 5300 души. 1981 г. – В Норфолк, Вирджиния, се ражда първото американско инвитро бебе – Елизабет Джордан Кар. 1981 г. – Кабелният телевизионен канал HBO започва да излъчва денонощно. 1987 г. – Започва излъчването на американския анимационен сериал Костенурките нинджа. 1989 г. – Основана е Зелената партия в България. 1991 г. – Якутска АССР е преименувана на Република Саха (Якутия). 1995 г. – CompuServe слага забрана за достъп до секс-ориентирани нюз-групи, в резултат на германски съдебни искове. 1996 г. – На извънредно заседание XXXVII народно събрание гласува оставката на правителството на Жан Виденов. 1999 г. – Сапармурад Ниязов е провъзгласен за пожизнен президент на Туркменистан. 2007 г. – Природният парк Беласица е обявен за национален парк. Родени 1522 г. – Маргарита Пармска, херцогиня на Парма († 1586 г.) 1765 г. – Феликс дьо Божур, френски дипломат († 1836 г.) 1856 г. – Удроу Уилсън, 28-и президент на САЩ, Нобелов лауреат († 1924 г.) 1864 г. – Юрдан Трифонов, български историк и писател († 1949 г.) 1868 г. – Радул Канели, български драматичен актьор († 1913 г.) 1869 г. – Йордан Асенов, български революционер († 1936 г.) 1872 г. – Пио Бароха, испански писател († 1956 г.) 1875 г. – Алексей Михайлович, руски велик княз († 1895 г.) 1878 г. – Стефан Кондаков, български революционер († 1937 г.) 1882 г. – Артър Едингтън, британски астрофизик († 1944 г.) 1888 г. – Фридрих Мурнау, германски режисьор († 1931 г.) 1889 г. – Асен Халачев, деец на БКП († 1923 г.) 1897 г. – Иван Конев, съветски маршал († 1973 г.) 1901 г. – Робърт Ъркърт, британски военен офицер († 1988 г.) 1902 г. – Мортимър Адлър, американски философ († 2001 г.) 1903 г. – Джон фон Нойман, американски математик († 1957 г.) 1922 г. – Стан Лий, американски писател († 2018 г.) 1925 г. – Хилдегард Кнеф, немска артистка († 2002 г.) 1928 г. – Ерих Кьолер, немски писател († 2003 г.) 1929 г. – Никола Ферманджиев, български икономист и историк († 1979 г.) 1932 г. – Илия Кирчев, български футболист († 1997 г.) 1932 г. – Мануел Пуиг, аржентински писател († 1990 г.) 1934 г. – Маги Смит, английска киноактриса 1937 г. – Георги Паскалев, български биолог 1944 г. – Ангел Георгиев, български драматичен актьор († 2012 г.) 1944 г. – Георги Драгоев, български политик († 2013 г.) 1944 г. – Кери Мълис, американски химик, Нобелов лауреат през 1993 г. 1945 г. – Бирендра, крал на Непал († 2001 г.) 1945 г. – Димитър Гоцев, български историк и общественик 1945 г. – Иван Дреников, български пианист 1946 г. – Мими Иванова, българска поп певица 1953 г. – Ричард Клайдерман, френски пианист 1954 г. – Дензъл Уошингтън, американски актьор 1956 г. – Найджъл Кенеди, английски цигулар 1960 г. – Чад Маккуин, американски актьор 1961 г. – Калиопи, певица от Република Македония 1969 г. – Линус Торвалдс, финландски програмист 1970 г. – Тина Каспари, американска актриса 1971 г. – Серхи Бархуан, испански футболист 1972 г. – Патрик Рафтър, австралийски тенисист 1979 г. – Джеймс Блейк, американски тенисист 1981 г. – Халид Буларуз, холандски футболист Починали 484 г. – Ойрих, крал на вестготите (* ок. 440 г.) 1656 г. – Лоран дьо Ла Ир, френски художник (* 1606 г.) 1694 г. – Мария II Стюарт, Кралица на Англия (* 1662 г.) 1703 г. – Мустафа II, султан на Османската империя (* 1664 г.) 1706 г. – Пиер Бейл, френски философ (* 1647 г.) 1708 г. – Жозеф Питон дьо Турнфор, френски ботаник (* 1656 г.) 1916 г. – Едуард Щраус, австрийски композитор (* 1835 г.) 1924 г. – Леон Бакст, руски художник (* 1866 г.) 1925 г. – Сергей Есенин, руски поет (* 1895 г.) 1927 г. – Иван Златин, български индустриалец (* 1843 г.) 1937 г. – Морис Равел, френски композитор (* 1875 г.) 1938 г. – Панчо Дорев, български дипломат (* 1878 г.) 1945 г. – Теодор Драйзер, американски писател (* 1871 г.) 1947 г. – Виктор Емануил III, крал на Италия (* 1869 г.) 1959 г. – Анте Павелич, хърватски политик (* 1889 г.) 1963 г. – Паул Хиндемит, германски композитор (* 1895 г.) 1991 г. – Куйо Куев, български литературовед (* 1909 г.) 1997 г. – Василий Соломин, съветски боксьор (* 1953 г.) 1997 г. – Корнелиу Баба, румънски живописец (* 1997 г.) 2002 г. – Кочо Караджов, стопански деател (* 1917 г.) 2002 г. – Николай Колев, военен прокурор (* 1949 г.) 2004 г. – Сюзън Зонтаг, американска писателка (* 1933 г.) 2009 г. – Джеймс Оуън Съливан, американски музикант (* 1981 г.) 2010 г. – Вили Кавалджиев, български певец (* 1945 г.) 2010 г. – Камен Тотев, български спортен журналист (* 1951 г.) 2022 г. – Адриана Андреева, българска актриса (* 1939 г.) Празници Международен ден на киното – На този ден през 1895 г. в парижкото „Гран кафе“ се състои първата публична демонстрация на „движещи се фотографии“, с помощта на кинематографът, изобретен от братята Антоан и Луи Люмиер Християнство – Ден на невинните деца на Витлеем Испания и Мексико – Ден на шегата Непал – Рожден ден на краля и Ден на обявяване на републиката (2007 г., национален празник) Източници C28


text: 29 декември е 363-тият ден в годината според григорианския календар (364-ти през високосна). Остават 2 дни до края на годината. Събития 1170 г. – В Англия свети Томас Бекет е убит в катедралата си по заповед на Хенри II. 1708 г. – С указ на Петър I в Русия се създават губернии. 1845 г. – Република Тексас става 28-и щат на САЩ. 1890 г. – Армията на САЩ извършва масово избиване на над 400 индианци от племето Дакота в резервата Пайн Ридж. 1911 г. – Сун Ятсен става първият президент на Република Китай. 1937 г. – Свободната държава Ирландия се обявява за република и престава да приема британската корона като висшестояща власт. 1940 г. – В България със закон се учредява профашистка младежка организация Бранник по подобие на Хитлерюгенд. 1940 г. – Втората световна война: По време на втората голяма бомбардировка на Лондон от германски бомбардировачи загиват почти 200 цивилни граждани. 1949 г. – Ръководителят на Югославия Йосип Броз Тито заявява, че страната ще следва собствен комунистически път и скъсва отношенията си със СССР. 1964 г. – Открит е миннообогатителният комбинат Медет край Пирдоп. 1972 г. – Открита е първата цялостна отсечка за превозни средства по Автомагистрала А1 в Словения. 1974 г. – При земетресение в Пакистан загиват 4700 души. 1987 г. – Съветският космонавт Юрий Романенко се завръща на Земята със световен рекорд по пребиваване в космоса – 326 денонощия. 1989 г. – Вацлав Хавел става президент на Чехословакия. 1993 г. – На остров Лантау (Хонконг) приключва монтажът на най-високата статуя на открито на седящия Буда – Тиан Тан Буда. 1994 г. – Сменя се ръководството на СДС – на мястото на подалия оставка като председател Филип Димитров е избран Иван Костов. 1996 г. – Подписан е мирен договор между правителството на Гватемала и партизанската съпротива, с което се слага край на продължилата 36 години гражданска война. 1997 г. – В Хонконг започва убиването на всички домашни птици (1,25 милиона), за да се спре разпространението на щама на смъртоносен птичи грип. 1998 г. – Червените кхмери поднасят извинение за извършения геноцид на над 1 милион граждани по време на своето управление в Камбоджа. 2001 г. – По време на най-големия пожар в историческия квартал в столицата на Перу – Лима загиват 274 души. 2006 г. – Индонезийски ферибот потъва между островите Ява и Борнео, загиват над 500 пътници и екипаж. Родени 1709 г. – Елисавета, императрица на Русия († 1762 г.) 1721 г. – Мадам Помпадур, метреса на френския крал Луи XV († 1764 г.) 1766 г. – Чарлз Макинтош, шотландски химик († 1843 г.) 1787 г. – Михаил Лунин, руски декабрист († 1845 г.) 1796 г. – Йохан Кристиан Погендорф, германски физик († 1877 г.) 1800 г. – Чарлз Гудиър, американски изобретател († 1860 г.) 1808 г. – Андрю Джонсън, 17-и президент на САЩ († 1875 г.) 1809 г. – Уилям Гладстон, министър-председател на Великобритания († 1898 г.) 1816 г. – Карл Лудвиг, германски физиолог († 1895 г.) 1836 г. – Георг Швайнфурт, германски ботаник († 1925 г.) 1879 г. – Франц фон Папен, германски генерал († 1969 г.) 1903 г. – Кандидо Портинари, бразилски художник († 1962 г.) 1910 г. – Роналд Коуз, американски икономист, Нобелов лауреат през 1991 г. († 2013 г.) 1911 г. – Клаус Фукс, германски физик († 1988 г.) 1915 г. – Яко Молхов, български критик († 2001 г.) 1926 г. – Ангел Каратанчев, български писател 1930 г. – Иван Манолов, български футболист 1933 г. – Стоян Тарапуза, писател от Република Македония 1937 г. – Барбара Стийл, британска актриса 1938 г. – Джон Войт, американски актьор 1939 г. – Конрад Фиалковски, полски информатик 1940 г. – Бригите Кронауер, немска писателка († 2019 г.) 1943 г. – Стефан Мавродиев, български актьор 1947 г. – Кози Пауъл, британски рокмузикант († 1998 г.) 1949 г. – Милан Асадуров, български писател († 2019 г.) 1952 г. – Руди Ленърс, белгийки барабанист 1961 г. – Илия Вълов, български футболист 1966 г. – Декстър Холънд, американски вокалист (The Offspring) 1966 г. – Кристиан Крахт, швейцарски писател 1967 г. – Ендрю Уашовски, американски сценарист 1970 г. – Енрико Киеза, италиански футболист 1971 г. – Доминик Дейл, уелски играч на снукър 1971 г. – Иво Сиромахов, български писател 1972 г. – Джуд Лоу, английски актьор 1976 г. – Владислав Петров, български актьор 1977 г. – Катрин Мениг, американска актриса 1980 г. – Дорус де Врийс, холандски футболист 1987 г. – Антон Ризов, български спортист 1988 г. – Агнеш Саваи, унгарска тенисистка Починали 1170 г. – Томас Бекет, английски епископ (* 1115 г.) 1825 г. – Жак-Луи Давид, френски художник (* 1748 г.) 1891 г. – Леополд Кронекер, германски математик (* 1823 г.) 1916 г. – Григорий Распутин, руски псевдомонах (* 1869 г.) 1920 г. – Марко Цепенков, български фолклорист (* 1829 г.) 1924 г. – Карл Спителер, швейцарски писател, Нобелов лауреат (* 1845 г.) 1926 г. – Райнер Мария Рилке, австрийски поет (* 1875 г.) 1929 г. – Вилхелм Майбах, германски автомобилен проектант (* 1846 г.) 1936 г. – Алфред Хейлс, австралийски писател (* 1860 г.) 1941 г. – Тулио Леви-Сивита, италиански математик (* 1873 г.) 1969 г. – Курт Рихтер, немски шахматист (* 1900 г.) 1980 г. – Тим Хардин, американски музикант (* 1941 г.) 1986 г. – Венка Асенова, българска шахматистка – гросмайстор (* 1930 г.) 1986 г. – Андрей Тарковски, руски кинорежисьор и сценарист (* 1932 г.) 1989 г. – Харолд Макмилън, английски политик (* 1894 г.) 1997 г. – Александър Геров, български поет (* 1919 г.) 2004 г. – Джулиъс Акселрод, американски биохимик, Нобелов лауреат през 1970 г. (* 1912 г.) 2011 г. – Иван Андонов, български режисьор и живописец (* 1934 г.) 2013 г. – Войчех Килар, полски пианист, диригент и композитор (* 1932 г.) 2020 г. – Пиер Карден, френски моделиер (* 1922 г.) 2022 г. – Вивиан Уестууд, британска модна дезайнерка (* 1941 г.) 2022 г. – Пеле, бразилски футболист (* 1940 г.) Празници Международен ден на биологичното разнообразие – Отбелязва се по решение на 49-ата сесия на Общото събрание на ООН от 1995 г. в деня на влизане в сила през 1993 г. на Международната конвенция за биологичното разнообразие, подписана на 14 юни 1992 г. в Рио де Жанейро, Бразилия. Източници C29


text: 30 декември е 364-тият ден в годината според григорианския календар (365-и през високосна година). Остава 1 ден до края на годината. Събития 1699 г. – С указ на цар Петър I в Русия е въведено летоброенето от Рождество Христово. 1703 г. – При земетресение в Токио загиват около 37 хил. души. 1853 г. – САЩ купуват от Мексико южната част на Аризона и Ню Мексико. 1877 г. – Избухва Трънското въстание с ръководител капитан Симо Соколов. 1888 г. – Основана е Австрийската социалдемократическа партия. 1899 г. – Открит е футболният стадион Айброкс в Глазгоу, Шотландия. 1922 г. – Образуван е Съюзът на съветските социалистически републики (СССР). 1924 г. – Едуин Хъбъл оповестява съществуването на други галактики. 1927 г. – Открито е Токийското метро – първото в Азия. 1927 г. – Руският химик Сергей Лебедев за първи път публикува метод за получаване на синтетичен каучук. 1943 г. – Втората световна война: При петата бомбардировка на София от британско-американската авиация загиват 75 души, а над 90 са ранени. 1946 г. – В СССР е включен първият ядрен реактор. 1947 г. – Под натиска на СССР, кралят на Румъния Михай I принудително абдикира и страната е обявена за народна република. 1951 г. – С постановление на Министерски съвет в България се регламентира опазването на паметниците на културата и музейното дело. 1953 г. – В САЩ е пуснат в продажба първият цветен телевизор. 1956 г. – Приключва официалното преброяване на населението в България, според публикуваните на 17 януари 1957 г. резултати общият брой на населението е 7 629 254. 1963 г. – Открит е нефтохимическият комбинат край Бургас. 1964 г. – Започва работа като постоянен орган на ООН Конференцията на ООН за търговия и развитие. 1967 г. – В България е въведена петдневна работна седмица. 1972 г. – След заповед на американския президент Ричард Никсън се прекратяват бомбардировките над Виетнам. 1985 г. – Астрономът Стивън Синот открива Пък – спътник на Уран, използвайки снимки заснети от Вояджър 2. 1992 г. – НС избира за министър-председател на България професор Любен Беров от мандата на ДПС. 1993 г. – Ватиканът и Израел установяват дипломатически отношения. 1999 г. – В Лондон маниак атакува с нож Джордж Харисън (Бийтълс) и съпругата му. 2002 г. – Изключен е Втори реактор на АЕЦ Козлодуй. 2005 г. – Открита е отсечката Шумен – Каспичан от автомагистрала Хемус. 2006 г. – В Ирак е екзекутиран чрез обесване бившият държавен глава Садам Хюсеин, осъден на смърт за геноцид. Родени 39 г. – Тит, римски император († 81 г.) 1370 г. – Григорий XI, римски папа († 1378 г.) 1552 г. – Саймън Формън, британски окултист и астролог († 1611 г.) 1673 г. – Ахмед III, султан на Османската империя († 1736 г.) 1678 г. – Уилям Крофт, британски композитор († 1727 г.) 1746 г. – Франсоа-Андре Венсан, френски художник († 1816 г.) 1756 г. – Павел Враницки, чешки композитор и цигулар († 1808 г.) 1819 г. – Теодор Фонтане, германски писател († 1898 г.) 1832 г. – Михаил Константинович Клодт, руски художник, пейзажист († 1902 г.) 1834 г. – Ернст Равенщайн, германско-британски географ († 1913 г.) 1848 г. – Александър Померанцев, руски архитект († 1920 г.) 1852 г. – Данаил Николаев, български офицер († 1942 г.) 1865 г. – Ръдиард Киплинг, британски писател, Нобелов лауреат през 1907 († 1936 г.) 1874 г. – Янко Йесенски, словашки поет († 1945 г.) 1883 г. – Йордан Лазаров, български революционер († ? г.) 1904 г. – Дмитрий Кабалевски, руски композитор († 1987 г.) 1905 г. – Даниил Хармс, руски писател († 1942 г.) 1905 г. – Еманюел Левинас, френски философ († 1995 г.) 1906 г. – Сър Карол Рийд, английски филмов режисьор († 1976 г.) 1919 г. – Васил Спасов, български футболист († 1996 г.) 1923 г. – Иван Улитин, съветски офицер († 1944 г.) 1926 г. – Димитър Бочев, български актьор († 1987 г.) 1928 г. – Бо Дидли, американски блус певец († 2008 г.) 1930 г. – Владимир Янчев, български режисьор († 1992 г.) 1930 г. – Панайот Панайотов, български футболист († 1996 г.) 1935 г. – Омар Бонго, президент на Габон († 2009 г.) 1941 г. – Бруно Парма, словенски шахматист 1942 г. – Владимир Буковски, съветски писател и дисидент 1946 г. – Берти Фогтс, германски футболист и треньор 1946 г. – Пати Смит, американска поп певица 1947 г. – Иван Зафиров, български футболист 1950 г. – Бярне Строуструп, датски програмист, създател на С++ 1957 г. – Светослав Овчаров, български кинорежисьор 1961 г. – Бен Джонсън, канадски лекоатлет 1966 г. – Бенет Милър, американски режисьор 1968 г. – Красимир Събев, български политик и лекар 1970 г. – Ивайло Гаврилов, български волейболист 1975 г. – Тайгър Уудс, американски състезател по голф 1982 г. – Кристин Крюк, канадска актриса 1984 г. – ЛеБрон Джеймс, американски баскетболист 1988 г. – Ян Мела, полски полярник, най-младият в историята покорител на Северния и Южния полюс 1995 г. – Ви (Ким Те-Хьонг), южнокорейски певец, танцьор, композитор и актьор Починали 274 г. – Феликс I, римски папа (* неизв.) 1525 г. – Якоб Фугер, германски банкер (* 1459 г.) 1572 г. – Галеацо Алеси, италиански архитект (* 1512 г.) 1691 г. – Робърт Бойл, ирландски химик (* 1627 г.) 1870 г. – Хуан Прим, испански генерал (* 1814 г.) 1893 г. – Стефан Веркович, сръбски изследовател на българския фолклор (* 1821 г.) 1896 г. – Хосе Рисал, филипински национален герой (* 1861 г.) 1902 г. – Стефан Любомски, български военен деец (* 1848 г.) 1920 г. – Джеймс Баучер, британски журналист (* 1850 г.) 1937 г. – Иван Ангов, български революционер (* 1882 г.) 1944 г. – Ромен Ролан, френски писател, Нобелов лауреат през 1915 г. (* 1866 г.) 1952 г. – Йордан Стубел, български писател (* 1897 г.) 1962 г. – Артър Лавджой, американски философ (* 1873 г.) 1968 г. – Кирил Мерецков, съветски маршал (* 1897 г.) 1968 г. – Тригве Ли, норвежки политик (* 1896 г.) 1969 г. – Иржи Трънка, чешки художник (* 1912 г.) 1973 г. – Димитър Съсълов, български историк (* 1893 г.) 1974 г. – Васил Холиолчев, български кинооператор (* 1908 г.) 1986 г. – Венка Асенова, българска шахматистка (* 1930 г.) 1994 г. – Дмитрий Иваненко, руски физик (* 1904 г.) 1995 г. – Иван Янчев, български актьор (* 1921 г.) 1995 г. – Хайнер Мюлер, германски писател (* 1929 г.) 1997 г. – Симон Дювалие, съпруга на хаитянския диктатор Франсоа Дювалие (* 1913 г.) 1997 г. – Шиничи Хоши, японски писател (* 1926 г.) 2004 г. – Арти Шоу, американски музикант (* 1910 г.) 2006 г. – Саддам Хюсеин, президент на Ирак (* 1937 г.) 2009 г. – Абдураман Уахид, индонезийски политик (* 1940 г.) 2011 г. – Фео Мустакова-Генадиева, българска балерина (* 1909 г.) 2012 г. – Домна Ганева, българска актриса (* 1935 г.) 2012 г. – Рита Леви-Монталчини, италианска невроложка, Нобелов лауреат през 1986 г. (* 1909 г.) 2014 г. – Луис Рейнър, германо-британска актриса (* 1910 г.) Празници Филипини – Ден на Хосе Рисал (общонароден празник) C30


text: 31 декември е последният ден в годината според григорианския календар, 365-и подред (366-и през високосна година). Събития 406 г. – Германските племена вандали, свеби и алани преминават река Рейн и заемат Галия. 1600 г. – Английската кралица Елизабет I създава Източноиндийската компания и ѝ дава широки привилегии за търговия с Изтока. 1687 г. – Първите хугеноти отплават от Франция за нос Добра надежда. 1857 г. – Кралица Виктория избира Отава за столица на Канада. 1877 г. – Русия побеждава Османската империя в Битката при Ташкесен – част от изтласкването на Орханийската османска армия от Арабаконашката позиция по време на зимното преминаване от руската армия на Стара планина през Руско-турската Освободителна война. 1879 г. – Томас Едисън показва за пръв път разработеното от него електрическо осветление (Менлоу Парк, Ню Джърси). 1880 г. – Приключва първото официално преброяване на населението в Княжество България – установен е общ брой 2 007 919 жители. 1881 г. – За председател на Държавния съвет на Княжество България е избран Тодор Икономов. 1887 г. – Приключва първото преброяване на населението в България след Съединението – установен е общ брой 3 154 375 жители на Княжеството. 1919 г. – В България е създаден Трети държавен съд със задача углавно преследване на министри от правителството на Васил Радославов във връзка с участието на България в Първата световна война. 1932 г. – Съставено е четиридесет и деветото правителство на България, начело с Никола Мушанов. 1942 г. – Излиза първият брой на вестник „Отечествен фронт“. 1944 г. – Втора световна война: Унгария обявява война на Германия. 1946 г. – Президентът Хари Труман обявява край на военните операции на САЩ във връзка с Втората световна война. 1955 г. – General Motors става първата американска фирма с приход от над 1 милиард щатски долара. 1968 г. – Мариен Нгуаби встъпва в длъжност президент на Република Конго. 1968 г. – Съветският свръхзвуков пътнически самолет Ту-144 извършва първия си полет, два месеца преди аналогичния европейски самолет Конкорд. 1978 г. – В Полша започва така наречената Зима на столетието – северната част на страната е парализирана от снеговалежи, в най-големите градове са прокопани по няколко тунела за движение само на градския транспорт. 1982 г. – В Полша е прекратено военното положение. 1984 г. – САЩ се оттегля от ЮНЕСКО. 1985 г. – Великобритания се оттегля от ЮНЕСКО. 1990 г. – Руснакът Гари Каспаров запазва титлата си на световен шампион по шахмат, побеждавайки сънародника си Анатолий Карпов. 1991 г. – Официално се обявява разпадането на Съветския съюз. 1993 г. – Перу става република. 1999 г. – Борис Елцин, първият демократично избран президент на Русия, доброволно подава оставка и предава поста на Владимир Путин. 1999 г. – Панамският канал официално минава под юрисдикцията на Панама. 2002 г. – Изключен е Първи ядрен реактор на АЕЦ Козлодуй. 2005 г. – Лавина в словашките Татри причинява смъртта на 7 скиори. 2006 г. – Изключени са 3-ти и 4-ти реактор на АЕЦ Козлодуй. Родени 1491 г. – Жак Картие, френски пътешественик и откривател († 1557 г.) 1514 г. – Андреас Везалий, фламандски анатом и хирург († 1564 г.) 1738 г. – Йохан Херман, френски зоолог († 1800 г.) 1741 г. – Мари-Изабел дьо Бурбон-Парм, императрица на Свещената Римска империя († 1763 г.) 1763 г. – Пиер-Шарл Вилньов, френски адмирал († 1806 г.) 1830 г. – Исмаил паша, владетел на Египет по време на Османската империя († 1895 г.) 1838 г. – Емил Лубе, президент на Франция († 1929 г.) 1845 г. – Никола Пашич, министър-председател на Сърбия († 1928 г.) 1869 г. – Анри Матис, френски художник († 1954 г.) 1880 г. – Джордж Маршал, американски генерал, Нобелов лауреат през 1953 г. († 1959 г.) 1886 г. – Андрей Нюйоркски, български митрополит († 1972 г.) 1894 г. – Анна Каменова, българска писателка († 1982 г.) 1901 г. – Олга Блажева, българска поетеса († 1986 г.) 1904 г. – Хаяши Фумико, японски писател († 1951 г.) 1912 г. – Джон Фрост, британски офицер († 1993 г.) 1927 г. – Свами Вишнудевананда, индийски гуру († 1993 г.) 1933 г. – Семьон Фарада, руски актьор († 2009 г.) 1937 г. – Аврам Хершко, израелски биохимик, Нобелов лауреат през 2004 г. 1937 г. – Николас Борн, немски писател († 1979 г.) 1937 г. – Антъни Хопкинс, британски актьор 1941 г. – Алекс Фъргюсън, шотландски футболен треньор 1943 г. – Бен Кингсли, британски актьор 1943 г. – Джон Денвър, американски кънтри певец († 1997 г.) 1944 г. – Иван Въжаров, български футболист 1948 г. – Дона Самър, американска поп певица († 2012 г.) 1951 г. – Васил Николов, български археолог 1951 г. – Том Хамилтън, американски рок музикант (Aerosmith) 1954 г. – Херман Тилке, германски строителен инженер на състезателни писти за Формула 1 1957 г. – Фабрицио Меони, италиански мотоциклетен състезател († 2005 г.) 1959 г. – Вал Килмър, американски актьор 1965 г. – Гонг Ли, китайска актриса 1965 г. – Никълъс Спаркс, американски писател 1972 г. – Грегори Купе, френски футболист 1973 г. – Николай Цискаридзе, руски балетист 1977 г. – Сай, южнокорейски певец 1978 г. – Ана Пападопулу, българска актриса 1981 г. – Дениз Чакър, турска актриса 1983 г. – Николай Костадинов, български политик и бизнесмен 1987 г. – Сейду Думбия, котдивоарски футболист, футболист на годината в Русия за 2011 г. 1997 г. – Радина Боршош, българска актриса Починали 192 г. – Комод, римски император (* 161 г.) 335 г. – Силвестър I, римски папа (* ? г.) 439 г. – Мелания Млада, християнска светица (* 383 г.) 1384 г. – Джон Уиклиф, английски теолог (* ок. 1330 г.) 1531 г. – Бианка-Мария Сфорца, императрица на Свещената римска империя (* 1472 г.) 1610 г. – Рудолф ван Цейлен, холандски математик (* 1540 г.) 1691 г. – Робърт Бойл, британски физик (* 1627 г.) 1719 г. – Джон Фламстед, британски астроном (* 1646 г.) 1847 г. – Аделаид Орлеанска, френска принцеса (* 1777 г.) 1877 г. – Гюстав Курбе, френски художник (* 1819 г.) 1890 г. – Огюст Дозон, френски дипломат (* 1822 г.) 1909 г. – Михаил Николаевич, велик княз на Русия (* 1832 г.) 1936 г. – Мигел де Унамуно, испански философ (* 1864 г.) 1939 г. – Дельо Марковски, български революционер (* 1871 г.) 1939 г. – Чичо Стоян, български поет († 1866 г.) 1951 г. – Максим Литвинов, съветски дипломат (* 1876 г.) 1966 г. – Минко Николов, български филолог (* 1929 г.) 1969 г. – Борис Денев, български художник (* 1883 г.) 1977 г. – Сабах III ал-Салем ал-Сабах, емир на Кувейт (* 1913 г.) 1980 г. – Раул Уолш, американски режисьор (* 1887 г.) 1987 г. – Рандал Гарет, американски писател (* 1927 г.) 1990 г. – Василий Лазарев, съветски космонавт (* 1928 г.) 1993 г. – Звиад Гамсахурдия, първи президент на Грузия (* 1939 г.) 1994 г. – Божидар Лечев, български актьор (* 1926 г.) 1994 г. – Бруно Пецей, австрийски футболист (* 1955 г.) 2001 г. – Генчо Пирьов, български педагог (* 1901 г.) 2001 г. – Тодор Живков, български фолклорист (* 1938 г.) 2004 г. – Джерард Дебрю, американски икономист, Нобелова лауреат през 1983 г. (* 1921 г.) 2021 г. – Бети Уайт, американска актриса (* 1922 г.) 2021 г. – Михаил Симеонов, български скулптор (* 1929 г.) 2022 г. – Бенедикт XVI, 265-и папа на римокатолическата църква (* 1927) Празници България – Новогодишна нощ Католическа църква – Свети Силвестър (в редица държави на Европа новогодишната нощ се нарича Силвестрова нощ) Източници Външни препратки C31


text: 5 декември е 339-ият ден в годината според григорианския календар (340-и през високосна). Остават 26 дни до края на годината. Събития 1492 г. – Христофор Колумб става първият европеец, който стъпва на остров Испаньола (днес Хаити и Доминиканска република). 1848 г. – Калифорнийска златна треска: В съобщение до Конгреса на САЩ американският президент Джеймс Полк потвърждава, че в Калифорния е открито голямо количество злато. 1882 г. – Създаден е шведски футболен отбор Йефле ИФ. 1916 г. – Първата световна война: Части от български военни подразделения влизат в столицата на Румъния – Букурещ. 1931 г. – Взривена е църквата Христос Спасител в Москва. 1933 г. – В САЩ официално е отменен сухият режим. 1936 г. – Съветския съюз приема нова конституция (известна като „Сталинска“) и Киргизката съветска социалистическа република е включена в състава на Съюзните републики на СССР. 1936 г. – Създадена е Автономната съветска социалистическа република Коми, просъществувала до 1991 г. 1936 г. – Създадена е Марийската автономна съветска социалистическа република. 1941 г. – Втората световна война: Битка при Москва: Червената армия започва контраофанзива срещу нацистките сили по нареждане на генерал Георгий Жуков. 1949 г. – Йерусалим е провъзгласен за столица на новата държава Израел. 1975 г. – В София е открит голям комплекс студентски общежития, известен като Студентския град. 1977 г. – В България е възстановена общината като селищна система. 1990 г. – Ислямски водачи призовават да бъде наказан със смърт британският поет от индийски произход Салман Рушди за неговата книга Сатанински строфи. 1999 г. – Официално е открита отсечка от автомагистрала Хемус, заобикаляща Правец. 2005 г. – Във Великобритания са узаконени еднополовите бракове. Родени 1443 г. – Юлий II, римски папа († 1513 г.) 1782 г. – Мартин Ван Бурен, 8-и президент на САЩ († 1862 г.) 1803 г. – Фьодор Тютчев, руски поет († 1873 г.) 1813 г. – Генадий Невелской, руски изследовател († 1876 г.) 1839 г. – Джордж Армстронг Къстър, американски военен († 1876 г.) 1856 г. – Димитър Мишев, български политик († 1932 г.) 1861 г. – Константин Коровин, руски художник († 1939 г.) 1867 г. – Йозеф Пилсудски, полски революционер и държавник – президент († 1935 г.) 1880 г. – Иван Цибулка, чешки виолончелист († 1943 г.) 1884 г. – Александър Греков, български политик († 1922 г.) 1887 г. – Никола Арнаудов, български ботаник и физиолог († 1961 г.) 1890 г. – Фриц Ланг, австрийски режисьор († 1976 г.) 1901 г. Вернер Хайзенберг, германски физик, Нобелов лауреат през 1933 г. († 1976 г.) Уолт Дисни, американски продуцент на анимационни филми († 1966 г.) 1903 г. – Сесил Франк Поуел, британски физик, Нобелов лауреат през 1950 г. († 1969 г.) 1911 г. – Владислав Шпилман, пианист и композитор († 2000 г.) 1924 г. – Георги Ганзовски, икономист от Република Македония († 1986 г.) 1925 г. – Анастасио Сомоса Дебайле, никарагуански диктатор († 1980 г.) 1927 г. – Рама IX, крал на Тайланд († 2016 г.) 1932 г. Литъл Ричард, американски рокмузикант, певец и пианист († 2020 г.) Шелдън Глашоу, американски физик Нобелов лауреат през 1969 г. 1938 г. Алоис Брандщетер, австрийски писател Джей Джей Кейл, американски музикант († 2013 г.) 1944 г. – Бойка Присадова, българска народна певица, диригент и педагог († 2017 г.) 1945 г. – Моше Кацав, президент на Израел 1946 г. – Хосе Карерас, испански оперен певец – тенор 1948 г. – Кунка Желязкова, българска народна певица 1951 г. – Александър Василевски, македонски дипломат 1952 г. – Стоян Сталев, български юрист и дипломат 1956 г. – Кристиан Цимерман, полски пианист и диригент 1962 г. – Нихат Кабил, български политик 1963 г. – Екстра Нина, българска попфолк певица 1966 г. – Патрисия Каас, френска певица 1967 г. – Константин Асен Сакскобургготски, български княз, син на Симеон II 1968 г. Димитър Гюджеменов, български футболист Георги Райков, български оператор 1970 г. – Марко Сааресто, финландски певец 1973 г. – Софи Маринова, българска певица 1975 г. – Рони О'Съливан, английски играч на снукър 1976 г. – Вероника, българска попфолк певица 1982 г. – Борис Георгиев, български боксьор 1983 г. – Нели Петкова, българска певица 1985 г. – Франки Мюниц, американски актьор 1989 г. – Куон Юри, корейска певица Починали 1560 г. – Франсоа II, крал на Франция (* 1544 г.) 1791 г. – Волфганг Амадеус Моцарт, австрийски композитор (* 1756 г.) 1835 г. – Аугуст фон Платен, немски поет (* 1796 г.) 1870 г. – Александър Дюма – баща, френски писател (* 1802 г.) 1891 г. – Педро II, втори и последен император на Бразилия (* 1824 г.) 1916 г. – Ханс Рихтер, австро-унгарски композитор (* 1843 г.) 1917 г. – Георги Стоянов, български поет (* 1874 г.) 1918 г. – Йозеф Хохола, чешки капелмайстор (* 1845 г.) 1925 г. – Владислав Реймонт, полски писател, Нобелов лауреат през 1924 г. (* 1867 г.) 1926 г. – Клод Моне, френски художник (* 1840 г.) 1938 г. – Тома Пожарлиев, български революционер (* 1870 г.) 1950 г. – Шри Ауробиндо, революционер, философ, писател и духовен учител (* 1872 г.) 1969 г. – Алис Батенберг, английска принцеса (* 1885 г.) 1977 г. – Александър Василевски, съветски военачалник, маршал (* 1895 г.) 1993 г. – Евгений Габрилович, руски сценарист (* 1899 г.) 2002 г. – Симеон Стоянов, български поет (* 1937 г.) 2002 г. – У Не Вин, политически деятел на Мианмар (* 1910 г.) 2005 г. – Мило Дор, австрийски писател (* 1923 г.) 2007 г. – Карлхайнц Щокхаузен, немски композитор (* 1928 г.) 2008 г. – Алексий ІІ, руски патриарх (* 1929 г.) 2009 г. – Свами Сатянанда, индийски гуру (* 1923 г.) 2012 г. – Дейв Брубек, американски джаз пианист и композитор (* 1920 г.) 2012 г. – Оскар Нимайер, бразилски архитект (* 1907 г.) 2013 г. – Нелсън Мандела, южноафрикански политик (* 1918 г.) 2015 г. – Димитър Попов, български политик, юрист, министър-председател (* 1927 г.) Празници Православна църква – Св. Сава Освещени ООН – Международен ден на доброволеца Хаити – Ден на откриването на острова (от Христофор Колумб, 1492 г.) Тайланд – Рожден ден на краля (1927 г., национален празник) и Ден на бащата C05


text: Това е календарът за обикновена година, започваща в четвъртък. Обикновена година е година, която не е високосна. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1903, 1914, 1925, 1931, 1942, 1953, 1959, 1970, 1981, 1987, 1998, 2009, 2015, 2026, 2037, 2043, 2054, 2065, 2071, 2082, 2093, 2099. Предишна година (обикновена) Следваща година (обикновена) Предишна година (високосна) Следваща година (високосна) Целогодишни календари Бележки Календари


text: Това е календарът за обикновена година, започваща в сряда. Обикновена година е година, която не е високосна. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1902, 1913, 1919, 1930, 1941, 1947, 1958, 1969, 1975, 1986, 1997, 2003, 2014, 2025, 2031, 2042, 2053, 2059, 2070, 2081, 2087, 2098. Предишна година (обикновена) Следваща година (обикновена) Предишна година (високосна) Следваща година (високосна) Целогодишни календари Бележки Календари


text: Това е календарът за високосна година, започваща в сряда. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1908, 1936, 1964, 1992, 2020, 2048, 2076. Предишна година Следваща година Целогодишни календари Бележки Календари


text: Това е календарът за обикновена година, започваща във вторник. Обикновена година е година, която не е високосна. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1901, 1907, 1918, 1929, 1935, 1946, 1957, 1963, 1974, 1985, 1991, 2002, 2013, 2019, 2030, 2041, 2047, 2058, 2069, 2075, 2086, 2097. Предишна година (обикновена) Следваща година (обикновена) Предишна година (високосна) Следваща година (високосна) Целогодишни календари Бележки Календари


text: Това е календарът за високосна година, започваща в неделя. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1928, 1956, 1984, 2012, 2040, 2068, 2096. Предишна година Следваща година Целогодишни календари Бележки Календари


text: Това е календарът за високосна година, започваща в петък. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1904, 1932, 1960, 1988, 2016, 2044, 2072. Предишна година Следваща година Целогодишни календари Бележки Календари


text: Това е календарът за обикновена година, започваща в неделя. Обикновена година е година, която не е високосна. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1905, 1911, 1922, 1933, 1939, 1950, 1961, 1967, 1978, 1989, 1995, 2006, 2017, 2023, 2034, 2045, 2051, 2062, 2073, 2079, 2090. Предишна година (обикновена) Следваща година (обикновена) Предишна година (високосна) Следваща година (високосна) Целогодишни календари Бележки Календари


text: Това е календарът за обикновена година, започваща в понеделник. Обикновена година е година, която не е високосна. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1900, 1906, 1917, 1923, 1934, 1945, 1951, 1962, 1973, 1979, 1990, 2001, 2007, 2018, 2029, 2035, 2046, 2057, 2063, 2074, 2085, 2091. Предишна година (обикновена) Следваща година (обикновена) Предишна година (високосна) Следваща година (високосна) Целогодишни календари Бележки Календари


text: Това е календарът за обикновена година, започваща в петък. Обикновена година е година, която не е високосна. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1909, 1915, 1926, 1937, 1943, 1954, 1965, 1971, 1982, 1993, 1999, 2010, 2021, 2027, 2038, 2049, 2055, 2066, 2077, 2083, 2094, 2100. Предишна година (обикновена) Следваща година (обикновена) Предишна година (високосна) Следваща година (високосна) Целогодишни календари Бележки Календари


text: Това е календарът за обикновена година, започваща в събота. Обикновена година е година, която не е високосна. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1910, 1921, 1927, 1938, 1949, 1955, 1966, 1977, 1983, 1994, 2005, 2011, 2022, 2033, 2039, 2050, 2061, 2067, 2078, 2089, 2095. Предишна година (обикновена) Следваща година (обикновена) Предишна година (високосна) Следваща година (високосна) Целогодишни календари Бележки Календари


text: Това е календарът за високосна година, започваща в понеделник. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1912, 1940, 1968, 1996, 2024, 2052, 2080, 2120, 2148 Предишна година Следваща година Целогодишни календари Бележки Календари


text: Това е календарът за високосна година, започваща в събота. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1916, 1944, 1972, 2000, 2028, 2056, 2084, 2112. Предишна година Следваща година Целогодишни календари Бележки Календари


text: Това е календарът за високосна година, започваща в четвъртък. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1920, 1948, 1976, 2004, 2032, 2060, 2088. Предишна година Следваща година Целогодишни календари Бележки Календари


text: Това е календарът за високосна година, започваща във вторник. Този календар може да се ползва за годините (по нов стил): 1924, 1952, 1980, 2008, 2036, 2064, 2092. Предишна година Следваща година Целогодишни календари Бележки Календари


text: География (от старогръцки: γαία, земя и γράφω, графо, пиша) или остарелите думи землеописание, земеописание е наука, изучаваща пространственото разположение и измененията на природно-териториалните комплекси на планетата Земя. В буквален смисъл география може да се преведе като „описание на Земята“. Първият човек, употребил думата „география“, е древногръцкият учен Ератостен (276 – 194 г. пр.н.е.). Обект на изучаване на географията са законите и закономерностите на разположението и взаимодействието на компонентите на географската среда и техните съчетания на различни нива. Сложността на обекта на изследване и обхвата на предметната област обуславят диференциацията на единната географска наука на редица специализирани дисциплини, формиращи системата на географските науки. В нея се разграничават естествени (физикогеографски) и социално-географски науки (социално-икономически) географски науки. Понякога картографията се класифицира като отделна географска дисциплина. Географията е една от най-старите науки. Голяма част от основите ѝ са положени през елинистическата епоха. През 1 век пр.н.е. опитът дотогава е обобщен от географ Птолемей. Разцветът на западната географска традиция настъпва по времето на Ренесанса, когато се преосмислят късноелинистическите постижения и се постига значителен напредък в картографията, който обикновено се свързва с името Герхард Меркатор. През първата половина на 19 век, Александър фон Хумболт и Карл Ритер полагат основите на съвременната академична география. Възникване и история Географията е древна наука и възниква едновременно като природна и обществена наука. Възниква е в зората на човешкото общество, когато хората започват да изучават заобикалящите ги обекти от природната среда и да си обясняват процесите и явленията в нея. Преселението на народите, войните и търговията разширяват познанията на хората за околния свят, изграждат умения за ориентиране по Слънцето, Луната и звездите. Зависимостта на земеделието и скотовъдството от разливите на реките и други периодични природни явления водят до появата на календара. Още през 2-рото хилядолетие пр.н.е. в Древен Египет се провеждат експедиции до централна Африка, по Средиземно и Червено море. Античност През 3-то и 2-рото хилядолетие пр.н.е. представители на харапската цивилизация (на територията на съвременен Пакистан) откриват мусоните. Елементи на географията се съдържат и в свещените древноиндийски книги: цяла глава във ведите е посветена на космологията, в „Махабхарата“ може да се намери списък на океани, планини и реки. Още през 9 – 8 век пр.н.е. в древен Китай, при избора на място за изграждане на крепости, се съставят карти на подходящите за това места. Първите географски съчинения са създадени в Древна Гърция. За „баща на географията“ се смята александрийският учен Ератостен. През 3 век пр.н.е. той написва книгата „География“. През 1 век пр.н.е. важно място заемат трудовете на Страбон. Клавдий Птолемей успява да установи емпирично ъгъла на географския меридиан, чрез прословутия му опит при кладенците на Сиена, където установява, че по време на лятното слънцестоене Слънцето се „оглежда“ в кладенците. През 3 век пр.н.е. и в Китай се появяват съчинения, посветени изцяло на географията, компаса и устройствата за измерване на разстояния, както и „Регионален атлас“ на Китай. Предсократичната философска традиция по това време поражда немалко предпоставки за появата на географията. Древните описания на Земята са наричани от гърците „периоди“ (περίοδοι), тоест „обикаляния, обиколки“, като името се прилага по еднакъв начин за карти и описания. Те често се използват вместо названието „география“ – така например Ариан нарича с това име общата география на Ератостен. По същото време се употребяват и названията „перипъл“ (περίπλος) – в смисъл на морски обиколки и пътешествия, описващи брегове, и „периегез“ (περιήγησις) – в смисъл на пътешествие по суша или пътеводител. Страбон противопоставя периплите с тяхното изброяване на пристанища, като едностранно описание на мореправателите, несъбиращи сведения за страните, отдалечени от бреговете, на „периегетите“, съдържащи в себе си подробно описание на страните, и на такива географски трудове, като този на Ератостен, имащи за задача астрономическо-математическото определяне на земното кълбо, както и вида и разпределението на „обитаемата земя“ (ήοίκουμένη) по повърхността му. Страбон дава названието „периегети“ и на части от собствените си съчинения, подробно описващи известните тогава страни, смесвайки понякога обаче понятията „периегез“ и „перипъл“, докато други автори ясно ги разграничават. Някои от по-късните автори употребяват „периегез“ даже в смисъл на нагледно представяне на цялата обитаема земя. Има данни, че „периодите“ или „периплите“ (наред с документи или грамоти за основаване на градове, „ктизисите“) са първите гръцки ръкописи и първите опити за прилагане на заимстваното от финикийците писмено изкуство. Авторите на географски „обиколки“ са наричани „логографи“ – те са първите гръцки писатели-прозаици и предшественици на гръцките историци. Херодот ползва много от трудовете им при съставянето на своята история. Малка част от тези „обиколки“ са оцелели до съвременността, и то предимно от по-късните времена: някои от тях, като „Перипъл на Еритрейското море“ (1 век) или „Перипъл на Черно море“ – Ариан (2 век), са важни източници за древната география. Формата на перипъла се използва и в по-късно време за описания на „обитаемата земя“, в смисъл на извършване на мислена, въображаема обиколка около нея. Такъв характер имат например географията на Помпоний Мела (1 век) и други трудове. Името „обиколка“ в дадения случай е още по-подходящо, тъй като древните представи на гърците за Земята са свързани с идеята за кръг. Те са предизвикани по естедтвен начин от извитата линия на видимия хоризонт, срещат се още при Омир, при когото само имат тази особеност, че земният диск е заобиколен от реката „Океан“, зад която се намира тайнственото царство на сенките. Океанът-река скоро отстъпва място на океана-море в смисъла на външно море, зоабикалящо в кръг обитаемата земя, но понятието за Земята като плосък кръг продължава да съществува дълго време, поне в народните представи, и се възражда с нова сила през Средновековието. Макар че още Херодот се подиграва на тези, които си представят Земята като правилен диск, изработен като от изкусен дърводелец, и счита за недоказано, че обитаемата земя е заобиколена от всички страни от океан, представата, че Земята е кръгла плоскост, носеща върху себе си във вид на кръгъл остров „обитаемата земя“, господства в периода на древната йоническа школа. Това намира израз в картите на Земята, които също са правени кръгли и първата от които се приписва обикновено на Анаксимандър. Има известия и за кръгла карта на Аристагор Милетски, съвременник на Хекатей, изработена върху мед и изобразяваща море, земя и реки. От свидетелствата на Херодот и Аристотел може да се заключи, че на най-ранните карти населената земя е изобразявана като кръг и заобиколена от океан. От запад, от Херкулесовите стълбове, средата на Ойкумена е прорязана от вътрешно (Средиземно) море, към което от източния край се доближава друго, източно вътрешно море. Двете морета служат за отделяне на южния полукръг на Земята от северния. Кръглите плоски карти се използват в Гърция още по времето на Аристотел и по-късно, когато сферичността на Земята е призната вече от почти всички философи. Анаксимандър предполага, че Земята има форма на цилиндър, и прави революционното предположение, че на другата страна на „цилиндъра“ също така трябва да живеят хора. Той пише и отделни географски съчинения. В периода 4 век пр.н.е. – 5 век античните учени се опитват да създадат теория за произхода и устройството на света, като изобразяват известните им страни под формата на графики. Резултатите от това са умозаключителната представа за Земята като сфера (Аристотел), създаването на карти и планове, определенянето на географските координати, въвеждането в употреба на паралелите и меридианите, картографските проекции. Кратет от Малос, философ-стоик, изучава устройството на земното кълбо и създава негов модел – глобус. Също така той предполага как би трябвало до си съотнасят атмосферните условия в северното и южното полукълбо. Осемте тома на „География“ на Клавдий Птолемей съдържат сведения за над 8 000 географски имена и координатите на почти 400 точки. Ератостен първи измерва дъгата на меридиана и оценява размера на Земята. На него принадлежи и самият термин „география“ (земеописание). Страбон е родоначалника на географското изследване, геоморфологията и палеогеографията. В трудовете на Аристотел са заложени основите на хидрологията, метеорологията, океанологията и започва разделянето на географските науки. Средновековие През средновековието, падането на Римската империя довежда до промяна в развитието на географията и центърът от Европа се премества към ислямския свят. До средата на 15 век откритията на древните гърци са забравени. Мюсюлмански географи като Мохамед Ал-Идриси произвеждат детайлни карти на света, докато други географи като Авицена, Ал-Бируни, Ибн Батута и Ибн Халдун предоставят подробни отчети за своите пътувания и географията на посетени от тях региони. Арабските мореплаватели предприемат смели пътешествия из Индийски океан и достигат бреговете на Мадагаскар, Южна Африка, Малайския архипелаг и други отдалечени точки на Земята. По време на тъмните векове в Европа не се получават почти никакви нови сведения за света, ако не се смята Марко Поло, който открива Източна Азия за Европа. Изключение правят викингите на север, които успяват да открият нови земи и да колонизират част от тях – Фарьорски острови, Исландия, Гренландия. Намерените руини от техни поселения на остров Нюфаундленд в днешна Канада доказват, че първите европейци, достигнали Америка, не са моряците от експедицията на Христофор Колумб, а именно викингите. Новгородците достигат Шпицберген и устието на Об. Велики географски открития Политическото и икономическото съперничество между Испания и Португалия от 15 век поставя на дневен ред въпросите за организирането и осъществяването на експедиции, които да открият нови пътища за богатите пазари на изток и за колонизирането на нови територии. Като първа стъпка в тази борба се смята откриването и заселването от португалците на остров Мадейра и Азорските острови. Вашку да Гама и Бартоломео Диаш организират експедиции по бреговете на Африка. Испания се включва в борбата за икономическа мощ като организира експедицията на Христофор Колумб, имаща за цел откриването на западен път към Индия. Той достига бреговете на Америка през декември 1492 г. Този момент става една от повратните точки в развитието на човечеството. Географската наука вече разполага с нов фундаментален факт. Открит е нов континент и всякакви виждания за край на света са отхвърлени. Вижданията за плоска форма на Земята обаче са напълно отхвърлени едва след експедицията на Фернандо Магелан – първото околосветско пътешествие, започнало през 1519 и завършило през 1522 година. Тази експедиция е съставена от 5 кораба и 265 моряци. Магелан дава и името на Тихия океан – наречен така, защото докато плава през него, водите му са много спокойни. Испания и Португалия започват борба за колонизация, като по този начин нуждата от географски знания става по-голяма. Организират се нарочни експедиции, които имат за цел изучаването на новооткритите земи и обясняването на непознати явления в природата. Скоро към този процес се включват Франция, Англия и Холандия. През 15 и 16 век настъпва разцвет на географията на фона на всеобщия подем на културата и науката. Географията става важна наука, обогатяват се сведенията за природата и населението на почти цялата суша, започва да се дели на обща и частна. На картата на Меркатор са показани реалните очертания на континентите, а на картата на Леонардо да Винчи – и хипотетичния Южен континент. През 17 – 18 век голямо значение придобиват фиксирането, картографирането и обобщението на придобитите знания. При търсенето на Южния материк са открити Австралия (Вилем Янсзон) и островите на Океания. Други значителни морски пътешествия през този период извършват Америго Веспучи и Джеймс Кук, който води три околосветски експедиции, откривайки Хаваите и Големия бариерен риф. Руските пътешественици изследват Сибир и Далечния изток. Географията в ново време В края на 18 и 19 век географията става академична наука, която се изучава в най-елитните университети в света. Известни остават теоретичните обосновки за Физическата география на Имануел Кант, който е водил тази дисциплина в университета в Кьонигсберг. За нуждите на теоретичната обосновка на географската наука са организирани редица научни експедиции в Америка, Азия, Африка и Австралия. Най-известни сред тях може би са тези, в които е участвал Чарлз Дарвин на кораба Бигъл, където формулира своята еволюционна теория. Значителните териториални открития се съчетават със задълбочени теоретични обобщения, откриването на географски закономерности (Хумболт, Карл Ритер, Жан-Жак Реклю, Тюнен). Географията не е вече ограничена до описанието на факти, но и се опитва да им даде обяснение. Провеждат се задълбочени географски изследвания и се създават научни географски дружества. Известни са пътуванията на Александър фон Хумболт в Южна Америка, където освен студеното Хумболтово течение, той открива бифуркацията на реката Касикаяре в Гвианската планинска земя. Други известни пътешествия са тези на Лаперуз, Дюмон д`Юрвил и Ливингстън. В началото на 20 век са достигнати двата земни полюса – Робърт Пири (1909 г.) достига Северния полюс, а норвежецът Руал Амундсен – Южния полюс. По-късно започва детайлното изследване на Антарктида и Арктика – построяват се много целогодишно действащи научни станции. Първите са руски и американски. Днес изследвания в Антарктида провеждат учени от много страни. През 1970 г. на Антарктида стъпва и българинът Васил Захариев, а в наши дни е изградена и българска антарктическа станция на остров Ливингстън. От средата на 20 век настъпват значителни изменения в развитието на географията. От наука занимаваща се с описание, сравнение и класифициране на факти, тя еволюира в наука, прогнозираща изменението и развитието на природните и социално-икономическите териториални системи. Съвременният облик на географската наука е силно повлиян и обвързан с използването на географските информационни системи (ГИС) и дистанционните методи на изследване. География в България Географски данни за българите и техните земи съществуват още от времето на Дунавска България, предимно от византийски автори. Българската география като научна дисциплина възниква след Освобождението и отразява нивото на географското познание в европейските страни по това време. Първият български учебник по география е издаден през 1835 г. в Крагуевац, а вторият в Смирна през 1843 г. от Константин Фотинов. До Освобождението излизат и други български учебници по география, сред които три издадени от д-р Иван Богоров. Александър Хаджи Росет издава в Страсбург през 1843 г. първата българска географска карта. Първата българска географска карта, която е отпечатана в българските земи е дело на Димитър Ангелидеф и излиза в Пловдив през 1862 г. През 40-те години на XIX век е изработен от Неофит Рилски и първият български глобус. До Освобождението информация за природата, населението и стопанството на българските земи и градове е публикувана и от много чужди автори, предимно европейски учени и пътешественици. През 1898 г. е създадена първата катедра „География и етнография“ към историко-юридическия факултет на Софийското висше училище, днес Софийски университет. Тя се оглавява от доцент по география и обща етнография Анастас Иширков, считан за патриарх на българската географска наука. През 1906 г. Иширков основава Географски институт при Софийския университет, а през 1918 г. – Българско географско дружество. Почти всички известни български учени-географи от този период са ученици на Анастас Иширков. Друг известен географ от този период е Жеко Радев. Неговите приноси са в картографията и геоморфологията. Българската география по времето на Народна република България под влиянието на съветската географска школа се съсредоточава основно върху физическата география, по-специално геоморфологията, метерологията, климатологията и хидрологията. Едва през 70-те и най-вече през 80-те години на 20 век излизат нови оригинални изследвания в областта на географията. Структура на географската наука В географията са обособени два основни клона – физическа (природна) география и социално-икономическа (хуманитарна, обществена) география. Част от системата на географските науки, но извън двата основни клона са и направленията Теоретична география, Картография, Математическа география. Картографията е и същевременно научен метод на географията. Физическа география Физическата или природната география изучава системата от взаимодействия, процеси и явления в природната среда на планетата Земя – атмосфера, хидросфера, биосфера и литосфера и възможностите за рационалното ѝ използване. Предметът на физическата география се състои в разбирането и обясняването на физическите закономерности, характерни за Земята, както и проявленията на времето, флората и фауната. Към физикогеографските науки спадат: Геоморфология Глациология Криолитология Климатология Хидрология Океанология География на почвите и Почвознание Биогеография Ландшафтознание Палеогеография Палеоклиматология Социално-икономическа география Социално-икономическата география се занимава със системата от взаимодействия, процеси и явления, породени от човешката дейност в контекста на географското пространство, а също с антроположките, политическите, културните, социалните и икономическите аспекти на планетата Земя и нейните региони. Този дял на географията няма връзка с природната среда директно освен направленията, свързани с опазването на природата, които са мост между двата основни клона на географската наука. Разделя се на множество отделни направления: Икономическа география (Геоикономика) География на промишлеността География на селското стопанство География на транспорта География на туризма Социална география Антропография География на населението и Демография География на селищата Медицинска география Политическа география Културна география Историческа география Други географски науки Картография Картография е наука за изследване, моделиране и показване на пространственото разположение, съчетание и взаимодействие на обекти, природни и социални явления. В по-широката интерпретация картографирането включва дейности и технологии на производството. То е едно от основните техники, които се използват в географията и служи като основно средство за представяне на данни в много сродни науки, като демография, икономика и други. Картографските обекти са Земята, небесните тела, звездното небе и вселената като цяло. Най-популярните плодове на картографията са образно-знакови модели на пространството под формата на плоски карти, релефни и обемни карти и глобуси. Те могат да бъдат представени върху твърди материали като хартия и пластмаса или като изображения на видео монитор. Топография Топографията е приложна наука, изучаваща и прилагаща методите за изображение на географските и геометричните елементи от земната повърхност. На базата на снимки от космоса и въздуха се създават топографски карти или планове с изобразяване релефа чрез хоризонталите, ситуацията върху заснетата част и се изписват наименования на местности, населени места, реки, надморска височина на характерни височини. Топографията е наука заимстваща методи от картографията и геодезията и може да се счита за раздел и на двете. Обхватът на интереси на топографията включва методите за съставянето и обновяването на топографски карти, въпроси за тяхната точност и класификация, както и извличането на разнообразна информация за района. Геодезия Едни от аспектите на геодезията са свързани с определянето на пространствените характеристики на местността, терена и изкуствени обекти. Тя се прилага за координирано обезпечаване на картографията, строителството и други области на икономическа и стопанска дейност. Според класическата дефиниция на германския геодезист Фридрих Роберт Хелмерт геодезията е наука, която се занимава с измерването и картографирането на повърхността на Земята. Научни методи Съществуват множество географски методи и способи. В картографията те са способ на количествения фон и този на качествения фон, както и този на способа на линиите. При качествения фон се използват щриховки и цветове, а при количествения фон се използват различни степени от показател за количество. Географска информационна система Географска информационна система (ГИС) е информационна система, състояща се от софтуер, хардуер и процедури за създаване, обработка, съхраняване, анализ и визуализация на пространствени или географски данни. Географските информационни системи се използват в различни области, като например картографията за създаване на карти, и най-вече за подпомагане на вземането на информирани решения посредством пространствено моделиране. Първите ГИС са създадени през 70-те години на 20 век в Канада. ГИС е общ термин, който може да включва различни технологии за специфични изследвания, управление на ресурси, регионално и териториално планиране, картография и във все повече области на човешкия живот. Дистанционни изследвания Дистанционните изследвания предствляват различни научни методи за събиране на данни за обекти или събития в дадена област на Земята, без пряк физически контакт с тях. Терминът обикновено се отнася до използването на въздушни сензорни технологии за откриване и изследване на обекти на Земята (на повърхността, в атмосферата и в океаните). Това най-често се осъществява чрез сигнали, излъчени от летателни апарати или спътници). Целта на наблюдението е откриване и определяне на различни видове цели – от военни действия, до измерване на замърсяването на въздуха или откриване на петролни разливи. Дистанционното наблюдение дава възможност за събиране на данни на опасни или недостъпни по друг начин райони. Геостатистика Геостатистиката е дял от статистиката, който анализира, обработва и представя информация, зависеща от географското положение. За описание на пространствената корелация между наблюденията се използват 3 функции: корелограма, ковариация и полувариограма. Понастоящем се прилага в различни дисциплини, включващи нефтена геология, хидрогеология, хидрология, метеорология, океанография, геохимия, география, горско стопанство, екологичен контрол, екология на ландшафта, науката за почвите и селското стопанство. Геостатиката се прилага в различни географски области, особено тези, които включват разпространението на болести (епидемиология), търговската практика и военното планиране (логистика) и развитието на ефективни пространствени мрежи. Геостатичните алгоритми са включени на много места, включително географските информационни системи. Източници


text: 12 век започва на 1 януари 1101 г. и свършва на 31 декември 1200 г. Събития 1100 – 1111 г. – Война между папа Паскал II и германския император Хайнрих V, която завършва с договора от Сутри. 1102 г. – Кралство Хърватия окончателно е присъединено към Унгария. 1104 г. – Създаване на архиепископство Лунд в Дания (на територията на дн. Швеция) 1106 – 1111 г. – След големите си поражения в края на 12 век испанската арабска династия Алморавиди си връща Севиля и Сарагоса, но поражението при Барселона (1114) слага край на тази контраофанзива. 1118 г. – Създаване на ордена на Тамплиерите. 1118 г. – Алфонсо I Арагонски превзема Сарагоса, по-късно столица на кралство Арагон. 1122 г. – Поражение на печенегите при Берое (Стара Загора) от византийската армия. 1125 г. – Начало на нова вълна в германския натиск на изток – създадени са марките Лузатия и Алтмарк 1127 г. – Английският крал Хенри I принуждава аристокрацията да признае дъщеря му Матилда за наследница на трона. Тя е омъжена за анжуйския граф Жофроа IV. 1130 г. – Сверкер Старият поставя началото на династията Сверкер в Швеция. 1130 – 1139 г. – Обединение на южна Италия под властта на норманския крал Рожер II – Сицилия, Калабрия, Апулия, през 1137 г. присъединява Амалфи, през 1139 – Неапол. Така той създава Кралството на Двете Сицилии. 1137 г. – Арагон и Каталония се обединяват в една държава. 1138 г. – Централизация на Полша чрез въвеждането на т. нар. Сеньорат – отговорност на аристокрацията пред краля. Отменен е през 1180, когато започва период на децентрализация и свобода на аристокрацията. 1138 г. – Малка Армения (държава в Мала Азия) се подчинява на Византия. 1139 г. – Португалският граф Афонсу I побеждава маврите в битката при Орике и се провъзгласява за крал. 1147 г. – Португалците превземат Лисабон – тяхната бъдеща столица. 1147 г. – Първо споменаване на Москва. 1147 – 1149 г. – Втори кръстоносен поход. Негови водачи са германският император Конрад III и френският крал Луи VII. Между двамата владетели царува фатално неразбирателство и макар да се срещат в Йерусалим през 1148, поотделно обсаждат Дамаск и Аскалон. Не постигат успех. 1152 г. – Луи VII се развежда с Елеонор Аквитанска, която се омъжва да анжуйския граф Анри. Те двамата владеят три пъти повече френски земи, отколкото самия крал. 1154 г. – Анжуйският граф Анри наследява по майчина линия английския престол и става английски крал като Хенри II Плантагенет. 1155 г. – Първи италиански поход на германския крал Фридрих I Барбароса. Той принуждава папа Адриан IV да го короняса за император. 1155 – 1170 г. – Томас Бекет канцлер на Англия. 1158 г. – Кръстоносните държави в Сирия стават васални на Византия. 1161 г. – Създаване на Ханзата – търговски съюз на северогерманските градове, който доминира в търговията в Северна Европа до 15 век. 1163 – 1182 г. – Построяване на катедралата „Нотр Дам“ в Париж. 1164 г. – Конституцията на Кларендън в Англия създава съдилища за криминални престъпления на духовниците. Томас Бекет се съпротивлява и е екзекутиран. 1164 г. – Норвежкият парламент в Берген издига искането епископите да могат да избират краля. 1164 г. – Създаване на архиепископството Упсала в Швеция. 1167 г. – Основаване на университета в Оксфорд. 1168 г. – Установяване на ацтеките в Мексико. 1168 г. – Начало на възхода на Дания при Валдемар Велики с покоряването на остров Рюген. По-късно при Канут IV тя завладява Померания (1184) и Холщайн (1201) с Любек и Хамбург. 1168 г. – Създаване на Ломбардската лига в Северна Италия – съюз на 20-на града (Болоня, Милано, Парма, Модена, Бреша, Мантуа, Верона, Ферара), който си поставя за цел да прекрати постоянните походи на германските императори в Италия. 1171 г. – Начало на завладяването на Ирландия от англичаните. 1176 г. – Победа на Ломбардската лига над Фридрих I Барбароса при Леняно. Договорът между тях е сключен през 1183 г. в Констанс. 1176 г. – Поражение на византийците от селджукските турци при Мириокефалон в Армения – крах на византийската военна мощ. 1185 г. – сицилианските нормани превземат Солун. 1185 – 1187 г. – Въстание на българите начело с Асен и Петър срещу византийската власт, което завършва със създаването на Второто Българско царство. 1187 г. – Султан Саладдин превзема Йерусалим. 1189 – 1191 г. – Трети кръстоносен поход, който има за цел да възстанови властта на християните върху Йерусалим. Водачи са френският крал Филип II, английският Ричард I Лъвското Сърце и германският император Фридрих I Барбароса. Кръстоносците превземат Сен Жан д'Акр, Тир и Яфа, но не и Йерусалим. В ръцете им попада също и остров Кипър (1191 г.), който Ричард I отстъпва на фамилията Лузинян. 1190 г. – Битката в Тревненския проход, в която Асен разбива византийската армия. 1192 г. – Създаване на шогуната в Япония. 1194 г. – Германският император Хайнрих VI наследява Кралството на Двете Сицилии – начало на властта на Хоенщауфените в южна Италия. 1196 г. – Темучин налага властта си над всички монголски племена и приема името Чингиз хан. Владетели и династии Византия Династия на Комнините: Алексий I Комнин (1081 – 1118), Йоан II (1118 – 1143), Мануил I (1143 – 1180), Алексий II (1180 – 1183), Андроник I Комнин (1183 – 1185); Династия на Ангелите: Исаак II (1185 – 1195), Алексий III (1195 – 1203). Свещена Римска империя Франконска династия: Хайнрих IV (1056 – 1106), Хайнрих V (1106 – 1125); Лотар II (1125 – 1137); Династия Хоенщауфен: Конрад III (1138 – 1152), Фридрих I Барбароса (1152 – 1190), Хайнрих VI (1190 – 1197), Филип Швабски (1198 – 1208). Франция Династия Капетинги: Филип I (1060 – 1108), Луи VI (1108 – 1137), Луи VII (1137 – 1180), Филип II Август (1180 – 1223). Англия Норманска династия: Хенри I (1100 – 1135); Стивън (1135 – 1154); Династия Плантагенет: Хенри II (1154 – 1189), Ричард I Лъвското сърце (1189 – 1199), Джон (1199 – 1216). Кралство на двете Сицилии Норманска династия: Симон (1101 – 1105), Рожер II (1105 – 1154), Гийом I (1154 – 1166), Гийом II (1166 – 1189), Танкред (1190 – 1194), Гийом III (1194); Династия Хоенщауфен: Хайнрих V (1194 – 1197), Фридрих II (1197 – 1250). Кастилия Наварска династия: Алфонсо VI (1065 – 1109), Урака (1109 – 1126); Бургундска династия: Алфонсо VII (1126 – 1157), Санчо III (1157 – 1158), Алфонсо VIII (1158 – 1214). Португалия Бургундска династия: Енрике I (1097 – 1112), Афонсу I (1112 – 1185), Саншу I (1185 – 1211). Норвегия Династия Вестфолд: Магнус III Босоногия (1093 – 1103), Сигурд I Кръстоносеца (1103 – 1130), Харалд IV Гиле (1130 – 1136), Сигурд II Мун (1136 – 1155), Инге I Крокрюг (1136 – 1161), Магнус V Ерлингсон (1161 – 1184), Свере Сигурдсон (1184 – 1202). Дания Династия Естридсен: Ерик I (1095 – 1103), Нилс (1104 – 1134), Ерик II (1134 – 1137), Ерик III (1137 – 1146), Канут III (1146 – 1157), Валдемар II Велики (1157 – 1182), Канут IV (1182 – 1202). Швеция Династия Стенкил: Инге I (1083 – 1110), Филип (1110 – 1118), Инге II (1118 – 1130); Династия Сверкер: Сверкер I (1130 – 1156), Свети Ерик (1156 – 1160), Карл Сверкерсон (1161 – 1167), Кол Йонсон (1167 – 1173), Канут Ериксон (1173 – 1196), Сверкер II (1196 – 1208).