text: 3 март е 62-рият ден в годината според григорианския календар (63-ти през високосна година) и е национален празник на България от 1880 г. Остават 303 дни до края на годината. Събития 1431 г. – Начало на понтификата на папа Евгений IV 1517 г. – Експедицията на испанските мореплаватели Франсиско Кордова и Антон Аламинос достига полуостров Юкатан. 1578 г. – На входа на двореца си в Анхиало е обесен по заповед на султан Мурад III архонтът на Константинопол – Михаил Кантакузин Шейтаноглу. 1585 г. – Във Венеция е открит Олимпийският театър, проектиран от Андреа Паладио. 1845 г. – Флорида става 27-ият щат на САЩ. 1855 г. – Александър II официално се възцарява като император на Руската империя. 1857 г. – Втора опиумна война: Франция и Великобритания обявяват война на Китай. 1861 г. – Александър II премахва с манифест крепостното право в Русия. 1875 г. – Състои се премиерата на операта Кармен в парижката Опера комик. 1878 г. – Руско-турска война (1877-1878): Русия и Османската империя подписват прелиминарния (предварителен) Санстефански мирен договор, с който се слага край на войната и де факто се създава Третата българска държава. 1886 г. – Сръбско-българската война: След приключване на войната е сключен Букурещки договор между България и Сърбия. 1891 г. – В правилата на футбола е въведена дузпата, а прилагането ѝ започва от следващия сезон. 1904 г. – При използване на цилиндъра на Томас Едисън е направен първият звукозапис на политическа реч – на кайзера на Германия Вилхелм II. 1912 г. – Във Варна е учреден Юношеският туристически съюз Галата. 1913 г. – Основан e футболен клуб Тича, известен днес като ПФК Черно море. 1918 г. – Първата световна война: Подписан е Брест-Литовският договор между от една страна Германия, Австро-Унгария, Османската империя и България, и от друга страна – болшевишкото правителство на Русия, даващ независимост на Полша, Финландия, Литва, Латвия и Естония. 1923 г. – Излиза първият брой на списание „Тайм“ 1924 г. – Със закон на Националното събрание на Турция халифатът е отменен, а последният халиф Абдул Меджид II и всички преки членове на династията Осман са прогонени от Турция. 1924 г. – В България по решение на правителството са арестувани около 500 дейци на ВМРО. 1931 г. – Приет е съвременният Химн на Съединените американски щати. 1938 г. – В Саудитска Арабия са открити големи находища на нефт. 1941 г. – Втората световна война: Великобритания скъсва дипломатически отношения с България. 1941 г. – Холокост: Германските окупатори създават в Краков еврейско гето. 1945 г. – Втората световна война: Финландия обявява война на Хитлеристка Германия. 1958 г. – Нури ал-Саид става министър-председател на Ирак за 14-и път. 1961 г. – Хасан II става крал на Мароко. 1974 г. – Самолет МакДонълд Дъглас на турските авиолинии катастрофира близо до Форе д'Ерменонвил, Франция – загиват 346 души. 1980 г. – Робърт Мугабе съставя първото правителство на Зимбабве (дотогава Родезия), след получената независимост от Великобритания. 1992 г. – Босна и Херцеговина обявява независимост от Югославия. 1997 г. – Открита е най-високата постройка в Нова Зеландия – кулата Скай Тауър (328 m), построена в Окланд за две години и половина. 2002 г. – Народът на Швейцария решава в референдум страната да стане член на ООН. 2005 г. – Американският пилот Стив Фосет приключва околосветския си полет със самолета GlobalFlyer без междинно зареждане с гориво, започнат на 28 февруари. Родени 1455 г. – Жуау II, крал на Португалия († 1495 г.) 1823 г. – Дюла Андраши, унгарски политик († 1890 г.) 1831 г. – Джордж Пулман, американски изобретател и индустриалец († 1897 г.) 1841 г. – Джон Мъри, британски океанограф с шотландски произход († 1914 г.) 1845 г. – Георг Кантор, германски математик († 1918 г.) 1847 г. – Александър Греъм Бел, шотландски изобретател († 1922 г.) 1859 г. – Бончо Боев, български икономист († 1934 г.) 1868 г. – Емил Шартие, френски философ († 1951 г.) 1872 г. – Борис Дрангов, български офицер и военен педагог († 1917 г.) 1873 г. – Уилям Грийн, американски синдикален лидер († 1952 г.) 1876 г. – Мария Георгиевна, гръцка принцеса († 1940 г.) 1877 г. – Йордан Захариев, български географ и етнолог († 1965 г.) 1880 г. – Лев Шчерба, руски езиковед († 1944 г.) 1895 г. – Рагнар Фриш, норвежки икономист, Нобелов лауреат през 1969 († 1973 г.) 1898 г. – Растко Петрович, сръбски поет и писател († 1949 г.) 1903 г. – Христо Несторов, български анархист († 1954 г.) 1905 г. – Стефан Пейчев, български актьор († 1979 г.) 1906 г. – Артур Лундквист, шведски писател († 1991 г.) 1906 г. – Димитър Станишев, български учен († 1995 г.) 1909 г. – Георги Веселинов, български детски писател († 1978 г.) 1911 г. – Джийн Харлоу, американска актриса († 1937 г.) 1913 г. – Роже Кайуа, френски писател († 1978 г.) 1915 г. – Страшо Пинджур, македонски партизанин († 1943 г.) 1926 г. – Джеймс Мерил, американски поет († 1995 г.) 1926 г. – Марио Рици, италиански католически архиепископ, апостолически нунций на Светия престол в България († 2012 г.) 1928 г. – Гудрун Паузеванг, немска писателка († 2020 г.) 1930 г. – Йон Илиеску, президент на Румъния 1930 г. – Любен Гоцев, български политик († 2020 г.) 1935 г. – Желю Желев, президент на България († 2015 г.) 1939 г. – Георги Солунски, български актьор 1942 г. – Владимир Ковальонок, съветски космонавт 1946 г. – Елизабет Йънг-Бруел, американски психотерапевт († 2011 г.) 1948 г. – Сноуи Уайт, британски китарист (Пинк Флойд) 1949 г. – Георги Божинов, български политик 1949 г. – Георги Новаков, български актьор 1950 г. – Георги Костадинов, български боксьор 1952 г. – Иван Тишански, български футболист 1953 г. – Йозеф Винклер, австрийски писател 1953 г. – Зико, бразилски футболист 1953 г. – Милко Божков, български художник 1954 г. – Теньо Минчев, български футболист 1956 г. – Збигнев Бонек, полски футболист 1958 г. – Миранда Ричардсън, английска актриса 1961 г. – Валери Кулинов, български футболист 1962 г. – Джаки Джойнър-Кърси, американска атлетка 1966 г. – Фернандо Колунга, мексикански актьор 1967 г. – Зоран Коняновски, македонски политик 1967 г. – Насер Орич, босненски командир 1970 г. – Антония Велкова-Гайдаржиева, български литературен историк 1970 г. – Веско Ешкенази, български цигулар 1972 г. – Кристиан Оливер, немски актьор 1977 г. – Костадин Язов, български политик 1977 г. – Владимир Ненов, български режисьор 1982 г. – Джесика Бийл, американска актриса 1985 г. – Момчил Николов, български шахматист 1987 г. – Елнур Хюсейнов, азербайджански певец Починали 1578 г. – Михаил Кантакузин Шейтаноглу, архонт на Константинопол 1605 г. – Климент VIII, римски папа (* 1536 г.) 1703 г. – Робърт Хук, английски учен (* 1635 г.) 1706 г. – Йохан Пахелбел, германски композитор (* 1653 г.) 1707 г. – Аурангзеб, император на Индия (* 1618 г.) 1792 г. – Робърт Адам, шотландски архитект (* 1728 г.) 1797 г. – Ив Жозеф дьо Кергелен дьо Тремарек, френски мореплавател (* 1734 г.) 1878 г. – Владимир Черкаски, руски княз (* 1824 г.) 1889 г. – Александър Деп, руски офицер (* 1835 г.) 1900 г. – Константин Кесяков, български генерал (* 1839 г.) 1903 г. – Петър Карапетров, български публицист (* 1845 г.) 1923 г. – Иван Петров, български военен деец (* 1863 г.) 1928 г. – Хуго Кох, холандски изобретател (* 1870 г.) 1932 г. – Ойген д'Албер, германски композитор (* 1864 г.) 1959 г. – Иван Кавалджиев, български народен музикант (* 1891 г.) 1959 г. – Лу Костело, американски актьор и комик (* 1906 г.) 1962 г. – Пиер Беноа, френски писател (* 1886 г.) 1969 г. – Фред Алесандър, американски тенисист (* 1880 г.) 1982 г. – Жорж Перек, френски писател (* 1936 г.) 1983 г. – Жорж Реми, по псевдоним Ерже, белгийски автор на комикси (* 1907 г.) 1987 г. – Дани Кей, американски актьор, певец и комик (* 1913 г.) 1996 г. – Лео Мале, френски писател (* 1909 г.) 1996 г. – Маргьорит Дюрас, френска писателка (* 1914 г.) 1997 г. – Христо Минковски, български футболист (* 1911 г.) 1999 г. – Герхард Херцберг, канадски химик, Нобелов лауреат през 1971 г. (* 1904 г.) 2005 г. – Михаил Кирков, български сценарист (* 1940 г.) 2005 г. – Ринус Михелс, холандски футболен треньор (* 1928 г.) 2006 г. – Генко Генков, български художник (* 1923 г.) 2008 г. – Антон Лебанов, български общественик (* 1912 г.) 2010 г. – Момо Капор, сръбски писател (* 1937 г.) 2013 г. – Пламен Горанов, български фотограф, алпинист и застъпник за граждански права (* 1976 г.) Празници Международен ден на писателите България – Ден на Освобождението на България от османска власт (от Османска империя, 1878 г., национален празник) Световен ден на дивата природа Грузия – Ден на майката Судан – Ден на националното обединение Япония – Ден на детето Световен ден на тениса 303


source: wikipedia

text: 3 април е 93-тият ден в годината според григорианския календар (94-ти през високосна). Остават 272 дни до края на годината. Събития 1265 г. – Битка при Ившам: Симон дьо Монфор е разгромен и убит, а папа Климент IV предоставя на Шарал д'Анжу права за организиране на кръстоносен поход. 1860 г. – На Великден в цариградската църква Свети Стефан при църковната служба епископ Иларион Макариополски не споменава името на Вселенския гръцки патриарх; Българската православна църква се отделя от фанариотската вселенската патриаршия. 1879 г. – Учредителното събрание избира София за столица на Княжество България. 1910 г. – Осъществено е първото изкачване на най-високия връх в Северна Америка – Маккинли. 1917 г. – Владимир Ленин пристига в Петроград след заточението, което поставя началото на Болшевишкото управление в руската революция. 1922 г. – Йосиф Сталин е избран за Генерален секретар на ЦК на КПСС. 1933 г. – Четирима англичани с два двуплощника извършват първия полет над Еверест (Джомулунгма). 1939 г. – Втората световна война: Хитлер се разпорежда за разработването на Операция Вайс за нападение над Полша. 1942 г. – Втората световна война: Японската армия започва масирани атаки срещу американските войски. 1948 г. – Американският президент Хари Труман подписва Плана Маршал, съгласно който на 16 страни от Европа e отпусната помощ в размер на 6 милиарда долара за възстановяване след Втората световна война. 1966 г. – Съветският космически апарат Луна 10 влиза в орбита около Луната, като става първият изкуствен спътник на друго небесно тяло. 1973 г. – В Ню Йорк е направено първото обаждане от мобилен телефон. 1975 г. – Боби Фишер отказва шахматна среща срещу Анатоли Карпов, в резултат на което Карпов получава титлата Световен шампион по шахмат. 1976 г. – Във Франция се провежда първата церемония по връчване на наградите „Цезар“ за постижения в областта на киното. 1984 г. – Ракеш Шарма става първият индийски космонавт. 1986 г. – IBM показват PC Convertible, техният първи преносим компютър. 1990 г. – БКП се преименува на Българска социалистическа партия. 1990 г. – IX народно събрание гласува законите за изборите, за политическите партии, за закриване на Държавния съвет на НРБ и замяната му с председател (президент) на Републиката и негов заместник, като избира Петър Младенов за председател (президент) на Република България. 1992 г. – XXXVI народно събрание приема нов Закон за поземлената собственост и частното стопанисване на земята в България, който изисква връщането на земята „в реални граници“. 2000 г. – БНТ излъчва ужасяващи кадри от войната в Чечения във вечерните новини от „По света и у нас“. Вследствие на това НСРТ глобява БНТ, а екипът, работил същата вечер и водещата Милена Милотинова са временно понижени. Милотинова репортерства в новините, запазва рейтинг и е реабилитирана като водеща на новините на 8 декември същата година, но вече работи с екипа на редакторката Нина Спасова. 2011 г. – Българската православна църква канонизира за светци новомъчениците от Ново село и Батак, дали живота си за християнската вяра по време на Априлското въстание. Родени 1367 г. – Хенри IV, Крал на Англия († 1413 г.) 1783 г. – Уошингтън Ървинг, американски писател († 1859 г.) 1797 г. – Бартелеми Дюмортие, белгийски ботаник и политик († 1878 г.) 1841 г. – Херман Фогел, немски астроном († 1907 г.) 1859 г. – Александру Авереску, румънски политик († 1938 г.) 1873 г. – Ян Янски, чешки невролог († 1921 г.) 1880 г. – Ото Вайнингер, австрийски философ († 1903 г.) 1884 г. – Иван Йончев, български поет († 1918 г.) 1885 г. – Борис Вилкицки, руски хидрограф († 1961 г.) 1896 г. – Юзеф Чапски, полски художник († 1993 г.) 1898 г. – Мишел дьо Гелдерод, белгийски драматург († 1962 г.) 1900 г. – Михаил Люцканов, български певец († 1989 г.) 1903 г. – Пиеро Пасторе, италиански футболист и киноартист († 1968 г.) 1903 г. – Петер Хухел, немски поет († 1981 г.) 1909 г. – Роберт Щилмарк, руски писател († 1985 г.) 1911 г. – Майкъл Уудръф, английски хирург († 2001 г.) 1911 г. – Николай Бошнаков, български военен летец († 1948 г.) 1921 г. – Георги Мицков, български поет († 2002 г.) 1924 г. – Марлон Брандо, американски актьор († 2004 г.) 1930 г. – Хелмут Кол, Канцлер на Германия († 2017 г.) 1934 г. – Джейн Гудол, английска зооложка 1934 г. – Христофор Тзавелла, български поет, писател и фолклорист († 2018 г.) 1936 г. – Виктор Вълков, български политик 1942 г. – Мария Желева, първа дама на България (1990 – 1997) († 2013 г.) 1942 г. – Уейн Нютън, американски актьор 1945 г. – Атанас Щерев, български лекар и политик 1948 г. – Ханс-Георг Шварценбек, немски футболист 1948 г. – Яп де Хоп Схефер, холандски политик 1949 г. – Александър Томов, български борец 1956 г. – Йордан Митков, български щангист 1958 г. – Алек Болдуин, американски актьор 1961 г. – Еди Мърфи, американски актьор 1968 г. – Вени Марковски, интернет пионер 1968 г. – Себастиан Бах, канадски музикант (Скид Роу) 1969 г. – Клотилд Куро, френска актриса 1970 г. – Дитмар Дат, немски писател 1972 г. – Добромир Митов, български футболен треньор 1973 г. – Джейми Бамбър, британски актьор 1978 г. – Томи Хаас, немски тенисист 1980 г. – Иван Спахиев, български футболист 1985 г. – Леона Люис, британска певица 1986 г. – Аманда Байнс, американска актриса Починали 1682 г. – Бартоломео Естебан Мурильо, испански художник (* 1618 г.) 1849 г. – Юлиуш Словацки, полски поет (* 1809 г.) 1862 г. – Джеймс Кларк Рос, британски полярен изследовател (* 1800 г.) 1868 г. – Франц Адолф Бервалд, шведски цигулар и композитор (* 1796 г.) 1897 г. – Йоханес Брамс, германски композитор (* 1833 г.) 1927 г. – Васил Попов, български анархист (* 1879 г.) 1941 г. – Пал Телеки, министър-председател на Унгария (* 1879 г.) 1950 г. – Курт Вайл, американски композитор от немски произход (* 1900 г.) 1966 г. – Батиста Пининфарина, италиански автомобилен дизайнер (* 1893 г.) 1991 г. – Греъм Грийн, английски писател (* 1904 г.) 1998 г. – Зина Юрданова, българска художничка (* 1904 г.) 2000 г. – Милко Бобоцов, български шахматист (* 1931 г.) 2010 г. Иван Балсамаджиев, български актьор (* 1953 г.) Йожен Тер'Бланш, защитник на белите в РЮА (* 1941 г.) 2013 г. – Мариви Билбао, испанска актриса (* 1930 г.) 2016 г. – Чезаре Малдини, италиански футболист и футболен мениджър (* 1932 г.) 2022 г. – Джун Браун, английска актриса и писателка (* 1927 г.) Празници Православни църковни празници Честване на преп. Никита Изповедник, игумен Мидикийски Източници 403


text: 3 май е 123-тият ден в годината според григорианския календар (124-ти през високосна). Остават 242 дни до края на годината. Събития 1494 г. – Христофор Колумб открива Ямайка. 1791 г. – В Полско-литовската държава е приета първата модерна конституция в Европа. 1802 г. – Вашингтон е обявен за град. 1808 г. – Полуостровната война: Жителите на Мадрид, които вдигат бунт на 2 май срещу френската окупация, са разстреляни. 1837 г. – В Атина е основан първият университет за страните от източно Средиземно море. 1904 г. – Американски изобретател Джордж Паркър патентована първата си писалка „Паркър“. 1915 г. – Канадският военен лекар подполковник Джон Маккрей написва Във Фландърските полета, призната по-късно за една от най-добрите поеми, писани през Първата световна война. 1916 г. – Екзекутирани са ръководителите на Великденското въстание, целящо постигането на независимост на Ирландия от Великобритания. 1936 г. – Изборна победа на Народния фронт във Франция. 1937 г. – Маргарет Мичел печели Пулицър за книгата си Отнесени от вихъра. 1947 г. – Приета е новата следвоенна конституция на Япония. 1956 г. – Провежда се първото световно първенство по джудо. 1959 г. – Обявени са първите награди Грами. 1971 г. – Ерих Хонекер е избран за първи секретар на Германската единна социалистическа партия. 1979 г. – Маргарет Тачър печели изборите във Великобритания, превръщайки се в първата жена министър-председател на страната. 1999 г. – Торнадо от 5 степен връхлита Оклахома, при което загиват 45 души, 665 са ранени, а щетите са за 1 милиард долара. Родени 612 г. – Константин III, византийски император († 641 г.) 1469 г. – Николо Макиавели, италиански философ († 1527 г.) 1678 г. – Амаро Парго, испански корсар († 1747 г.) 1740 г. – Иван Михелсон, руски военачалник († 1807 г.) 1761 г. – Аугуст фон Коцебу, немски драматург († 1819 г.) 1764 г. – Елизабет Френска, френска принцеса († 1794 г.) 1773 г. – Джузепе Ачерби, италиански изследовател († 1846 г.) 1858 г. – Рачо Славейков, български военен деец и публицист († 1931 г.) 1867 г. – Александър Малинов, министър-председател на България († 1938 г.) 1873 г. – Павло Скоропадски, украински политик († 1945 г.) 1877 г. – Карл Абрахам, германски психоаналитик († 1925 г.) 1880 г. – Кирил Попов, български математик († 1966 г.) 1892 г. – Анастас Дудулов, български скулптор († 1971 г.) 1892 г. – Джордж Паджет Томсън, английски физик, Нобелов лауреат († 1975 г.) 1898 г. – Голда Меир, министър-председател на Израел († 1978 г.) 1902 г. – Алфред Кастлер, френски физик, Нобелов лауреат († 1984 г.) 1903 г. – Бинг Кросби, американски актьор († 1977 г.) 1916 г. – Христо Иванов, български химик († 2004 г.) 1917 г. – Киро Глигоров, първи президент на Република Македония († 2012 г.) 1924 г. – Йехуда Амихай, израелски писател († 2000 г.) 1924 г. – Кен Тирел, британски автомобилен състезател († 2001 г.) 1926 г. – Михаил Пенчев, български режисьор († 1996 г.) 1927 г. – Юрий Тухаринов, съветски офицер († 1998 г.) 1928 г. – Джеймс Браун, чернокож музикант († 2006 г.) 1929 г. – Вадим Масон, руски археолог († 2010 г.) 1930 г. – Хуан Хелман, аржентински поет († 2014 г.) 1931 г. – Хироказу Каназава, японски каратист († 2019 г.) 1933 г. – Стивън Уайнбърг, американски физик, Нобелов лауреат († 2021 г.) 1933 г. – Рада Москова, българска писателка 1934 г. – Иван Андонов, български режисьор и живописец († 2011 г.) 1934 г. – Хенри Купър, британски боксьор († 2011 г.) 1936 г. – Асен Кисимов, български актьор († 2005 г.) 1940 г. – Кони Планк, немски продуцент († 1987 г.) 1941 г. – Нона Гаприндашвили, грузинска шахматистка 1942 г. – Стефка Берова, българска поп певица и актриса 1946 г. – Христофор Събев, български йеромонах 1950 г. – Валентин Миновски, български певец 1951 г. – Татяна Толстая, руска писателка 1953 г. – Мадлен Чолакова, българска актриса 1957 г. – Стивън М. Вейзи, американски религиозен водач 1959 г. – Василка Сугарева, българска актриса 1965 г. – Майкъл Смит, британски писател 1969 г. – Добринка Корчева, българска поетеса 1972 г. – Ненчо Илчев, български актьор 1973 г. – Ивайло Петров, български футболист 1979 г. – Виктория Терзийска, българска певица 1983 г. – Мартон Фюльоп, унгарски футболист 2001 г. – Рейчъл Зиглър, американска актриса и певица Починали 115 г. – Александър I, римски папа (* ок. 106) 1152 г. – Матилда Булонска, шотландска благородничка (* ок. 1103) 1270 г. – Бела IV, крал на Унгария (* 1206 г.) 1481 г. – Мехмед II, султан на Османската империя (* 1432 г.) 1758 г. – Бенедикт XIV, римски папа (* 1675 г.) 1856 г. – Адолф Адам, френски композитор (* 1803 г.) 1857 г. – Василий Тропинин, руски художник, портретист (* 1776 г.) 1932 г. – Антон Вилдганс, австрийски писател (* 1881 г.) 1936 г. – Роберт Михелс, немски политолог (* 1876 г.) 1937 г. – Петър Тантилов, български военен деец (* 1861 г.) 1942 г. – Елпида Караманди, комунистическа партизанка (* 1920 г.) 1944 г. – Вела Пеева, българска партизанка (* 1922 г.) 1987 г. – Далида, френска певица (* 1933 г.) 1996 г. – Херман Кестен, немски писател (* 1900 г.) 2005 г. – Петър Петров, български шахматист (* 1919 г.) 2006 г. – Карел Апел, холандски художник (* 1921 г.) 2007 г. – Уоли Шира, американски астронавт (* 1923 г.) 2010 г. – Флоренцио Кампоманес, филипински шахматист (* 1927 г.) 2014 г. – Гери Бекър, американски икономист (* 1930 г.) 2018 г. – Гюнтер Хербургер, немски писател (* 1932 г.) Празници ЮНЕСКО – Световен ден за свобода на пресата Полша – Ден на конституцията (1791 г., национален празник) САЩ – Национален ден на учителя Сиера Леоне – Ден на независимостта Южна Африка – Ден на свободата Япония – Ден на конституцията (1947 г., национален празник) 503


text: 3 юни е 154-тият ден в годината според григорианския календар (155-и през високосна). Остават 211 дни до края на годината. Събития 350 г. – Римският узурпатор Непоциан, от Константиновата династия, се провъзгласява за римски император и влиза в Рим начело на тълпа гладиатори. 1098 г. – Първи кръстоносен поход: Кръстоносците превземат Антиохия след 8-месечна обсада. 1862 г. – Избухват сражения между сърби и турци в Белград; Първа българска легия на Георги Сава Раковски се намесва в конфликта. 1889 г. – В Канада е завършена железопътната връзка между Източния и Западния бряг. 1918 г. – Третяковската галерия e обявена за държавна с декрет на Ленин. 1927 г. – Дейци на ВМРО взривяват жп линията Скопие – Велес. 1933 г. – Параходът на СССР Челюскин, под названието „Лена“, извършва първото си плаване. 1934 г. – Изобретателят на инсулина – канадецът Фредерик Бантинг, е удостовен с благородническа титла. 1943 г. – Втората световна война: Цар Борис III се среща с Адолф Хитлер в Бергхоф (Бавария) – обсъдено е положението в Гърция и е оказан натиск върху Царство България да окупира цяла Егейска Македония със Солун и Моравската долина. 1950 г. – За първи път е осъществено изкачване на осемхилядник – връх Анапурна – от френски алпинисти. 1959 г. – Сингапур става независима от Великобритания държава. 1989 г. – Китайското правителство изпраща военни части, за да потуши протестите на площад Тянанмън. 2006 г. – Черна гора официално обявява независимост, с което слага край на конфедерацията Сърбия и Черна гора. Родени 1804 г. – Ричард Кобден, британски предприемач и политик († 1865 г.) 1808 г. – Джеферсън Дейвис, президент на Конфедеративните американски щати († 1889 г.) 1817 г. – Клементина Бурбон-Орлеанска, майка на цар Фердинанд († 1907 г.) 1819 г. – Ян Бартолд Йонгкинд, холандски художник († 1891 г.) 1832 г. – Карл Льокок, френски композитор († 1918 г.) 1844 г. – Детлев фон Лилиенкрон, немски поет и драматург († 1909 г.) 1865 г. – Джордж V, крал на Обединеното кралство († 1936 г.) 1873 г. – Леонид Леонидов, руски актьор († 1941 г.) 1873 г. – Ото Леви, австрийски физиолог и фармаколог, Нобелов лауреат за 1936 г. († 1961 г.) 1885 г. – Йоан XXIII, римски папа (* 1963 г.) 1893 г. – Асен Карастоянов, български композитор († 1976 г.) 1899 г. – Георг фон Бекеши, унгарски биофизик, Нобелов лауреат през 1961 г. († 1972 г.) 1906 г. – Джозефин Бейкър, американска танцьорка († 1975 г.) 1906 г. – Сергей Герасимов, руски актьор, режисьор и педагог († 1985 г.) 1910 г. – Полет Годар, американска актриса († 1990 г.) 1921 г. – Коста Пергелов, български икономист († 2007 г.) 1922 г. – Ален Рене, френски режисьор († 2014 г.) 1924 г. – Торстен Визел, шведски офталмолог, Нобелов лауреат през 1981 г. 1925 г. – Тони Къртис, американски актьор († 2010 г.) 1926 г. – Алън Гинсбърг, американски поет († 1997 г.) 1926 г. – Мартин Грегор-Делин, немски писател († 1988 г.) 1930 г. – Марион Зимър Брадли, американска писателка († 1999 г.) 1931 г. – Илчо Димитров, български историк и политик († 2002 г.) 1931 г. – Раул Кастро, президент на Куба 1938 г. – Кирияк Цонев, български дипломат († 2016 г.) 1939 г. – Любен Петков, български писател († 2016 г.) 1940 г. – Вълчан Вълчанов, български режисьор 1941 г. – Моника Марон, немска писателка 1950 г. – Сузи Куатро, американска поп-изпълнителка 1961 г. – Лорънс Лесиг, американски юрист 1961 г. – Норберт Гщрайн, австрийски писател 1963 г. – Пол Хлебников, американски журналист († 2004 г.) 1964 г. – Николай Николов, български актьор 1967 г. – Николай Станчев, български футболист 1967 г. – Цонко Цонев, кмет на Каварна 1970 г. – Петер Тегтгрен, шведски метъл музикант 1971 г. – Луиджи Ди Биаджо, италиански футболист 1971 г. – Тихомир Георгиев, български политик, инженер и икономист 1974 г. – Евгени Иванов, български волейболист 1974 г. – Сергей Ребров, украински футболист 1976 г. – Милица Гладнишка, българска актриса 1980 г. – Амаури, бразилски футболист 1982 г. – Елена Исинбаева, руска лекоатлетка и световна рекордьорка в овчарския скок 1982 г. – Теодора, българска попфолк певица 1985 г. – Явор Янакиев, български борец 1986 г. – Рафаел Надал, испански тенисист 1992 г. – Марио Гьотце, немски футболист Починали 1605 г. – Ян Замойски, полски държавник (* 1542 г.) 1613 г. – Алахверди хан, ирански генерал (* ок. 1560 г.) 1657 г. – Уилям Харви, английски лекар и физик (* 1578 г.) 1773 г. – Паисий Хилендарски, български народен будител (* 1722 г.) 1821 г. – Йосиф III Солунски, гръцки духовник (* ? г.) 1844 г. – Луи XIX, дофин на Франция (* 1775 г.) 1858 г. – Юлиус Ройбке, германски композитор (* 1834 г.) 1875 г. – Жорж Бизе, френски композитор (* 1838 г.) 1899 г. – Йохан Щраус (син), австрийски композитор (* 1825 г.) 1924 г. – Франц Кафка, австрийски писател (* 1883 г.) 1925 г. – Камий Фламарион, френски астроном (* 1842 г.) 1945 г. – Викентий Вересаев, руски писател (* 1867 г.) 1946 г. – Михаил Калинин, съветски държавник (* 1875 г.) 1958 г. – Жорж Буланже, румънски музикант (* 1893 г.) 1963 г. – Йоан XXIII, римски папа (* 1881 г.) 1963 г. – Назъм Хикмет, турски поет (* 1902 г.) 1964 г. – Франс Емил Силанпя, финландски писател, Нобелов лауреат през 1939 г. (* 1888 г.) 1975 г. – Ейсаку Сато, министър-председател на Япония, Нобелов лауреат през 1974 г. (* 1901 г.) 1977 г. – Арчибал Хил, британски физиолог, Нобелов лауреат през 1922 г. (* 1886 г.) 1977 г. – Роберто Роселини, италиански режисьор (* 1906 г.) 1979 г. – Арно Шмит, немски писател (* 1914 г.) 1989 г. – Рухолах Хомейни, ирански шиитски лидер (* 1900 г.) 1990 г. – Робърт Нойс, американски изобретател (* 1927 г.) 1991 г. – Лъчезар Стоянов, български актьор (* 1938 г.) 2000 г. – Атанас Душков, български писател (* 1909 г.) 2000 г. – Невена Коканова, българска актриса (* 1938 г.) 2001 г. – Антъни Куин, мексикано-американски актьор (* 1915 г.) 2006 г. – Жул Леви, български композитор и диригент (* 1930 г.) 2006 г. – Зако Хеския, български режисьор (* 1922 г.) 2009 г. – Дейвид Карадайн, американски актьор и ушу звезда (* 1936 г.) 2009 г. – Шек Кин, китайски актьор († 1913 г.) 2010 г. – Жуау Агиар, португалски писател (* 1943 г.) 2010 г. – Владимир Арнолд, съветски, руски и френски математик (* 1937 г.) 2012 г. – Анди Хамилтън, британски музикант (* 1918 г.) 2013 г. – Невена Тошева, български режисьор (* 2013 г.) Празници България – Ден на село Самуилово, община Сливен Ливан, Мароко, Сирия, Тунис и др. – Годишнина от раждането на пророка Мохамед Русия – Ден на мелиоратора Тайван – Ден за борба с опиума (1839) Украйна – Ден на въоръжените сили от ПВО 603


text: 3 юли е 184-тият ден в годината според григорианския календар (185-и през високосна). Остават 181 дни до края на годината. Събития 324 г. – В Битката при Адрианопол римският император Константин I Велики побеждава Лициний, който се спасява зад стените на Византион. 1608 г. – Град Квебек е основан при устието на река Сейнт Лорънс от френския изследовател Самюел дьо Шамплен. 1863 г. – Завършва Битката при Гетисбърг, част от Американската гражданска война. 1866 г. – По време на Австро-пруската война се състои битката при Кьонегрец с участие общо на 436 000 войници и 1700 оръдия; австрийските и саксонските войски претърпяват загуба и са принудени да сключат Пражкия мир. 1877 г. – Руско-турска освободителна война: Българското опълчение преминава река Дунав. 1890 г. – Айдахо става 43-тия щат на САЩ. 1894 г. – Започва учредителният конгрес на Българската работническа социалдемократическа партия. 1895 г. – Бившият министър-председател на България Стефан Стамболов е съсечен в центъра на София и 3 дни по-късно умира от раните си. 1908 г. – С бунт в гарнизона в Ресен избухва Младотурската революция; дадена е амнистия на 1500 българи – политически затворници. 1912 г. – Провежда се за пръв път Оперният фестивал в Савонлина във Финландия, огранизиран от Айно Акте. 1915 г. – В Турция са пуснати в обращение първите банкноти. 1940 г. – Втора световна война: Започва Операция Катапулт, в която британската флота, идваща от Гибралтар, напада Френската атлантическа флота, разположена в Мерс ел-Кебир. 1944 г. – Втората световна война: Англо-американската авиация бомбардира Русе и село Чупрене. 1956 г. – Народна република България установява дипломатически отношения с Етиопия. 1957 г. – Създаден е Български автомобилен турингклуб, преименуван по-късно на Съюз на българските автомобилисти. 1962 г. – След продължителна колониална война френският президент Шарл дьо Гол провъзгласява независимостта на Алжир от Франция. 1985 г. – Състои се премиерата на филма Завръщане в бъдещето в САЩ. 1988 г. – Самолет Airbus A300 на иранските авиолинии, изпълняващ редовен полет между Бандар Абас в Иран и Дубай е свален над Персийския залив, от ракета на ракетния крайцер „Vincennes“ от състава на Военноморските сили на САЩ. Загиват всичките 290 души на борда на самолета. 1991 г. – Адигея влиза в състава на Руската федерация. 2006 г. – При катастрофа в метрото на Валенсия (Испания) загиват 41 души. Родени 1423 г. – Луи XI, крал на Франция († 1483 г.) 1728 г. – Робърт Адам, британски архитект († 1792 г.) 1738 г. – Джон Копли, американски и английски художник († 1815 г.) 1767 г. – Жан Жозеф Пол Огюстен, френски държавник († 1828 г.) 1854 г. – Леош Яначек, чешки композитор († 1928 г.) 1855 г. – Петър Груев, български висш военен, генерал († 1942 г.) 1857 г. – Антон Шоурек, чешки математик († 1926 г.) 1875 г. – Фердинанд Зауербрух, германски хирург († 1951 г.) 1876 г. – Ралф Пери, американски философ, неореалист († 1957 г.) 1879 г. – Алфред Кожибски, полски лингвист († 1950 г.) 1883 г. – Франц Кафка, чешки и австрийски писател († 1924 г.) 1888 г. – Рамон Гомес де ла Серна, испански писател († 1963 г.) 1923 г. – Йордан Малиновски, български физикохимик († 1996 г.) 1924 г. – Славчо Чернишев, български писател († 2000 г.) 1925 г. – Асен Попов, български скулптор († 2008 г.) 1928 г. – Гюнтер Бруно Фукс, немски поет, белетрист и график († 1977 г.) 1929 г. – Петър Дюлгеров, български политик († 2003 г.) 1932 г. – Стефан Гецов, български актьор († 1996 г.) 1933 г. – Александър Фол, български историк († 2006 г.) 1934 г. – Стефан Абаджиев, български футболист 1935 г. – Харисън Шмит, американски астронавт 1937 г. – Невена Симеонова, българска актриса († 2013 г.) 1942 г. – Радосвет Коларов, български литературовед 1945 г. – Стефан Воронов, български естраден изпълнител († 1974 г.) 1948 г. – Йордан Костурков, български писател и преводач 1949 г. – Емилия Масларова, български политик 1952 г. – Лора Браниган, американска певица и актриса от ирландски произход 2004 1961 г. – Албена Бакрачева, български учен и преводач 1962 г. – Том Круз, американски актьор 1962 г. – Хънтър Тайло, американска актриса 1964 г. – Теодор Лулчев, български дизайнер 1968 г. – Елин Рахнев, български писател 1968 г. – Рамуш Харадинай, косовски военен деец и политик 1969 г. – Гедеон Буркхард, немски актьор 1971 г. – Джулиан Асанж, австралийски програмист и журналист, основател на Wikileaks 1977 г. – Деян Божков, български шахматист 1978 г. – Петя Янчулова, българска волейболистка 1981 г. – Ангел Игов, български писател и журналист 1986 г. – Оскар Устари, аржентински футболист 1987 г. – Себастиан Фетел, немски автомобилен състезател 1988 г. – Владимир Зомбори, български актьор 1991 г. – Анастасия Павлюченкова, руска тенисистка Починали 1642 г. – Мария Медичи, кралица на Франция (* 1573 г.) 1904 г. – Теодор Херцел, австрийски ционист (* 1860 г.) 1908 г. – Николай Игнатиев, руски дипломат (* 1832 г.) 1918 г. – Мехмед V, султан на Османската империя (* 1844 г.) 1941 г. – Марк Никълсън, английски футболист (* 1871 г.) 1965 г. – Иван Антипов-Каратаев, руски почвовед (* 1888 г.) 1971 г. – Джим Морисън, американски певец (The Doors) (* 1943 г.) 1971 г. – Цветан Стоянов, български преводач и писател (* 1930 г.) 1995 г. – Андрей Гуляшки, български писател (* 1914 г.) 1998 г. – Иван Пановски, български народен певец (* 1921 г.) 1998 г. – Садек Чубак, ирански писател (* 1916 г.) 2000 г. – Георги Трингов, български шахматист (* 1937 г.) 2000 г. – Кемал Сунал, турски киноартист (* 1944 г.) 2007 г. – Алис Тимандер, шведска зъболекарка и киноактриса (* 1915 г.) 2010 г. – Абу Дауд, палестински терорист (* 1937 г.) 2016 г. – Ани Бакалова, българска актриса (* 1940 г.) 2016 г. – Маркус Вернер, швейцарски писател (* 1944 г.) Празници Беларус – Ден на освобождението (от окупация на Нацистка Германия, 1944 г., национален празник) 703


text: 3 август е 215-ият ден в годината според григорианския календар (216-и през високосна). Остават 150 дни до края на годината. Събития 1492 г. – Христофор Колумб отплава от пристанището Палос де ла Фронтера в Испания на Първата си експедиция с корабите Санта Мария, Пинта и Ниня. 1529 г. – В Италия е подписан „Мирът на дамите“ – мирен договор за прекратяване на военния конфликт между Испания и Франция. 1610 г. – Капитан Хенри Хъдсън, търсейки нов проход към Тихи океан, открива проток, кръстен на неговото име. 1692 г. – Деветгодишната война: Франция побеждава в Щайнкирк обединените холандски, немски и британски войски. 1778 г. – В Милано е открит оперният театър Ла Скала. 1804 г. – Състои се сватбата на Великия херцог Карл Фридрих Сакс-Ваймар-Айзенах и Мария Павловна. 1809 г. – Екатерина Павловна сключва брак с първия си братовчед херцог Георг фон Олденбург. 1887 г. – Разпуска се Третото велико народно събрание, след полагането на клетва на германския принц Фердинанд Сакс-Кобург-Гота, избран за български княз. 1889 г. – В Ница е открит астероида 285 Регина. 1902 г. – Основан е аржентинският футболен отбор КА Тигре. 1903 г. – Илинденско-Преображенско въстание: В град Крушево, Македония, българските въстаници обявяват създаването на Крушевска република, която съществува само 10 дни. 1904 г. – В Пловдив е основан Общият работнически синдикален съюз (ОРСС). 1911 г. – Италианските войски пускат със самолети бомби над турските позиции в Триполи, което е първото използване на самолети при военна операция. 1914 г. – Първа световна война: Германия обявява война на Франция. 1927 г. – Започва първата екуменическа църковна конференция в Лозана. 1934 г. – В Царство България е проведена общинска реформа, при която общините са лишени от автономия и броят им е намален повече от три пъти до около 800. 1940 г. – Литва е включена официално в територията на СССР. 1940 г. – Втората световна война: Италианската армия навлиза в Британска Сомалия. 1948 г. – Публикуван е указ за закриване на чуждите училища в Народна република България. 1950 г. – Политбюро на ЦК на БКП решава да се поощрява с всички средства изселването в Турция на турското население и преди всичко от родопските гранични райони. 1952 г. – Закрити са Летни олимпийски игри 1952 в Хелзинки, по време на които боксьора Борис Николов печели първия български олимпийски медал. 1960 г. – Нигер придобива независимост от Франция. 1977 г. – Избухва стачка на миньорите от въгледобивния басейн „Валя Жиулуй“ в Румъния против режима на Николае Чаушеску. В нея участван около 35 000 души. 1980 г. – В Москва са закрити XXII Олимпийски игри, бойкотирани от западните страни, в които Народна република България печели 8 златни, 16 сребърни и 17 бронзови медала и заема 3-то място в крайното класиране. 1994 г. – Състои се премиерата на американския филм Реална опасност. 2000 г. – Чилийският Върховен съд отнема съдебния имунитет на генерал Аугусто Пиночет. 2001 г. – Ражда се първото бебе в България, заченато по метода инвитро от замразен ембрион. 2004 г. – От военновъздушната база Кейп Канаверал, САЩ, е изстрелян към Меркурий космическият апарат МЕСИНДЖЪР на НАСА. 2004 г. – Пиедесталът на Статуята на свободата в Ню Йорк е открит за посещения след затварянето му при Атентатите от 11 септември 2001 г. 2006 г. – XL народно събрание ратифицира Конвенцията на ООН срещу корупцията. 2014 г. – Тежко наводнение в град Мизия с жертви и стотици евакуирани хора. Родени 1750 г. – Лудвиг Енгелберт, княз на Реклингхаузен († 1820 г.) 1770 г. – Фридрих Вилхелм III, крал на Прусия от 1797 г. († 1840 г.) 1811 г. – Илайша Отис, американец, изобретател на асансьора († 1861 г.) 1832 г. – Иван Зайц, хърватски композитор († 1914 г.) 1840 г. – Джеймс Елтън, английски пътешественик († 1877 г.) 1862 г. – Освалд Кюлпе, германски философ († 1915 г.) 1872 г. – Хокон VII, крал на Норвегия († 1957 г.) 1875 г. – Димитър Йоцов, български историк, дипломат и политик († 1969 г.) 1889 г. – Крум Дрончилов, български географ († 1925 г.) 1890 г. – Константин Константинов, български писател († 1970 г.) 1892 г. – Иван Болдин, съветски военачалник († 1976 г.) 1898 г. – Борис Тиков, български революционер († 1972 г.) 1898 г. – Калина Малина, българска писателка († 1979 г.) 1899 г. – Луи Широн, бивш пилот от Формула 1 († 1979 г.) 1901 г. – Стефан Вишински, полски кардинал († 1981 г.) 1904 г. – Клифърд Саймък, американски писател († 1988 г.) 1907 г. – Ернесту Гайзел, бразилски офицер († 1996 г.) 1910 г. – Лесли Талбът, английски футболист († 1983 г.) 1914 г. – Нада Богданова, югославска партизанка († 1987 г.) 1921 г. – Иван Пръмов, български политик († 2005 г.) 1925 г. – Ален Турен, френски социолог († 2023 г.) 1926 г. – Тони Бенет, американски певец и художник († 2023 г.) 1935 г. – Георгий Шонин, съветски космонавт († 1997 г.) 1936 г. – Ерих Хоф, австрийски футболист († 1995 г.) 1937 г. – Стивън Беркоф, английски актьор 1940 г. – Мартин Шийн, американски актьор 1941 г. – Марта Стюарт, американска бизнесдама 1946 г. – Джак Стро, британски политик 1946 г. – Петко Петков, български футболист († 2020 г.) 1948 г. – Жан-Пиер Рафарен, френски политик 1949 г. – Кристоф Гайзер, швейцарски писател 1951 г. – Панайот Панайотов, български режисьор 1951 г. – Ханс Шлегел, немски физик 1952 г. – Освалдо Ардилес, аржентински футболист 1955 г. – Зигфрид Зелберхер, австрийски учен 1959 г. – Коичи Танака, японски химик, Нобелов лауреат през 2002 г. 1959 г. – Стоян Делчев, български гимнастик 1960 г. – Анна-Мария Равнополска-Дийн, българска музикантка 1960 г. – Ким Милтън Нилсен, датски футболен съдия 1960 г. – Татяна Янчева, българска гимнастичка 1961 г. – Борислав Кьосев, български волейболист 1963 г. – Джеймс Хетфийлд, американски музикант (Metallica) 1964 г. – Лъки Дубей, южноафрикански реге певец († 2004 г.) 1973 г. – Джей Кътлър, американски културист 1977 г. – Милен Йорданов Игнатов, български футболист 1978 г. – Колин Бенджамин, намибийски футболист 1979 г. – Еванджелин Лили, канадска актриса 1980 г. – Руши Видинлиев, български певец 1981 г. – Георги Даскалов, български футболист 1984 г. – Раян Локти, американски плувец 1985 г. – Марсел Цимер, германски футболист 1987 г. – Траян Траянов, български футболист 1989 г. – Сам Хътчинсън, английски футболист Починали 224 г. – Юлия Меса, знатна римлянка (* 165 г.) 1460 г. – Джеймс II, крал на Шотландия (* 1430 г.) 1780 г. – Етиен Боно де Кондияк, френски философ (* 1715 г.) 1797 г. – Джефри Амхърст, британски офицер (* 1717 г.) 1857 г. – Йожен Сю, френски писател (* 1804 г.) 1872 г. – Уилям Дейвис Евънс, английски шахматист (* 1790 г.) 1902 г. – Лазар Москов, български революционер (* 1877 г.) 1913 г. – Фридрих Пуцгер, немски картограф (* 1849 г.) 1924 г. – Джоузеф Конрад, английски писател от полски произход (* 1857 г.) 1927 г. – Стоян Михайловски, български поет и баснописец (* 1854 г.) 1929 г. – Емил Берлинер, американски изобретател от германски произход (* 1851 г.) 1929 г. – Торщайн Бунде Велбен, американски икономист институционалист (* 1857 г.) 1954 г. – Габриел Сидони Колет, френска писателка (* 1873 г.) 1955 г. – Марин Жеков български художник-маринист и сценограф (* 1898 г.) 1968 г. – Константин Рокосовски, съветски офицер, маршал на СССР (* 1896 г.) 1977 г. – Макариос III, кипърски духовник и първи президент на Кипър (* 1913 г.) 1979 г. – Бертил Олин, шведски икономист, Нобелов лауреат (* 1899 г.) 1979 г. – Васка Попова-Баларева, българска художничка (* 1902 г.) 1986 г. – Кирил Харалампиев, български фолклорист (* 1926 г.) 1998 г. – Алфред Шнитке, руски композитор (* 1934 г.) 2002 г. – Кармен Силвера, канадска актриса († 1922 г.) 2006 г. – Елизабет Шварцкопф, германска оперна певица (* 1915 г.) 2008 г. – Александър Солженицин, руски писател и историк, Нобелов лауреат (* 1918 г.) 2020 г. – Джон Хюм, северноирландски политик (* 1937 г.) Празници Световен ден на динята Бразилия – Празник на град Жабоатау дус Гуарарапис Венецуела – Ден на националния флаг (празнува се от 2006 г.) Екваториална Гвинея – Ден на въоръжените сили Кентъки (САЩ) – Ден на динята Нигер – Ден на независимостта (1960 г., от Франция, национален празник) 803


text: 3 септември е 246-ият ден в годината според григорианския календар (247-и през високосна). Остават 119 дни до края на годината. Събития 301 г. – Сан Марино получава независимост от Римската империя. 590 г. – Григорий I е избран за римски папа. 1189 г. – Ричард Лъвското сърце е коронован за крал на Англия в Уестминстър. 1260 г. – Води се Битката при Айн Джалут. 1651 – Битка при Вустер (Англия), в която Оливър Кромуел разбива Чарлз II и завладява Шотландия 1783 г. – Подписан е Парижкия мир между Великобритания и 13 нейни северноамерикански колонии, с който се слага край на Американската война за независимост. 1791 г. – Френското законодателно събрание приема първата френска конституция. 1843 г. – Въстание в Атина довело до приемането на първата гръцка конституция. 1877 г. – Руско-турска война (1877-1878): Битка при Ловеч: Руските войски превземат града за втори път. 1877 г. – Руско-турска война (1877 – 1878): Румънският княз Карол I е назначен за главнокомандващ на руско-румънските части при Плевен. 1878 г. – Край бреговете на Англия потъва корабът „Принцеса Алиса“, в резултат на което загиват 645 души. 1901 г. – Четници на Яне Сандански и Христо Чернопеев отвличат протестантската мисионерка мис Елен Стоун и бременната Катерина Цилка за откуп от 100 000 щатски долара. 1903 г. – Вселенският патриарх Йоаким III с послание настоява Турция възможно най-бързо да потуши въстанието и да възстанови реда в Македония. 1905 г. – В Барселона по време на военноморски парад при бомбен взрив загиват около 30 души. 1914 г. – Започва понтификата на папа Бенедикт XV. 1916 г. – Първата световна война: В битката при Кочмар и Гешаново конната дивизия на ген. Иван Колев удържа бляскава победа над румънските армейски части. 1925 г. – Над Охайо претърпява катастрофа американският дирижабъл Шенъндоу, който е първият летателен апарат с хелий. 1939 г. – Втора световна война: Франция, Великобритания, Нова Зеландия и Австралия обявяват война на Нацистка Германия. 1941 г. – В концлагера Освиенцим е използван за първи път отровният газ Циклон Б. 1943 г. – Втората световна война: в Сицилианското село Касибиле е подписано Примирие на Италия с антихитлеристката коалиция с което Италия излиза от съюз с нацистка Германия, прекратява военните действия срещу Антихитлеристката коалиция и се задължава да обяви война на Германия и да участва в нея с армията си. 1944 г. – Министър-председателят Константин Муравиев спира изпълнението на всички смъртни наказания в България. 1944 г. – Холокост: Ане Франк, момичето което води дневник за Втората световна война, е качено заедно със семейството си на последния влак за концентрационния лагер Аушвиц. 1954 г. – САЩ въвеждат смъртно наказание за шпионаж в мирно време. 1963 г. – В София е открит Българският национален киноцентър. 1967 г. – В Швеция се пренаписват пътните закони, и се променя движението по пътищата към дясната страна. 1971 г. – Катар получава национална независимост. 1974 г. – В Пловдив се открива XXX юбилеен международен мострен панаир. 1974 г. – Създадена е гръцката социалдемократическа партия ПАСОК. 1976 г. – Космическия кораб Викинг 2 каца на Марс и предава първите цветни снимки на повърхността на планетата отблизо. 2004 г. – Терористичен акт в Беслан: Кризата приключва със смъртта на 344 души, повече от половината деца. Други 180 са обявени за безследно изчезнали. Родени 1499 г. – Диана дьо Поатие, френска благородничка († 1566 г.) 1859 г. – Жан Жорес, френски политик († 1914 г.) 1869 г. – Фриц Прегл, австрийски химик, Нобелов лауреат († 1930 г.) 1875 г. – Фердинанд Порше, германски конструктор на автомобили († 1951 г.) 1891 г. – Любомир Владикин, български юрист и писател († 1948 г.) 1893 г. – Денчо Марчевски, български писател († 1973 г.) 1900 г. – Ристо Кърле, македонски драматург († 1975 г.) 1900 г. – Урхо Кеконен, финландски политик и президент († 1986 г.) 1905 г. – Карл Дейвид Андерсън, американски физик, Нобелов лауреат през 1936 г. († 1991 г.) 1911 г. – Ернст Майстер, немски писател († 1979 г.) 1918 г. – Хелън Уогнър, американска актриса († 2010 г.) 1928 г. – Боян Мошелов, български волейболист († 2003 г.) 1929 г. – Ирини Папа, гръцка актриса 1931 г. – Самир Амин, египетски политикономист († 2018 г.) 1938 г. – Лидия Вълкова, българска актриса 1938 г. – Димитър Коклин, български художник-гримьор († 2014 г.) 1941 г. – Сергей Довлатов, руски писател († 1990 г.) 1949 г. – Петър VII, патриарх на Александрия († 2004 г.) 1949 г. – Хосе Пекерман, аржентински футболен треньор 1950 г. – Васил Найденов, български поп-певец 1950 г. – Малина Петрова, български кинорежисьор и сценарист 1953 г. – Жан-Пиер Жоне, френски филмов режисьор 1954 г. – Людмил Бонев, български скулптор († 2018 г.) 1955 г. – Стив Джоунс, британски музикант (Sex Pistols) 1962 г. – Костас Мандилор, австралийски актьор 1964 г. – Александър Станков, български футболист и треньор 1965 г. – Чарли Шийн, американски актьор 1970 г. – Гарет Саутгейт, английски футболист и треньор 1970 г. – Димитър Тотев, български футболист 1972 г. – Кевин Ричардсън, американски певец, Бекстрийт бойс 1974 г. – Мария Донева, българска поетеса 1976 г. – Самюъл Куфур, ганайски футболист 1977 г. – Олоф Мелберг, шведски футболист 1978 г. – Йордан Владев, български композитор 1985 г. – Скот Карсън, английски футболист 1986 г. – Шон Уайт, американски сноубордист и скейтбордист Починали 1592 г. – Робърт Грийн, английски писател 1634 г. – Едуард Кок, английски политик и юрист (* 1552 г.) 1653 г. – Клавдий Салмазий, френски лингвист и учен (* 1588 г.) 1658 г. – Оливър Кромуел, английски политик и държавник (* 1599 г.) 1667 г. – Алонсо Кано, испански скулптор (* 1601 г.) 1877 г. – Адолф Тиер, френски политик (* 1797 г.) 1880 г. – Вилхелм Вестмайер, немски композитор и пианист (* 1829 г.) 1883 г. – Иван Тургенев, руски писател (* 1818 г.) 1903 г. – Манол Розов, български революционер (* 1878 г.) 1948 г. – Едуард Бенеш, президент на Чехословакия (* 1884 г.) 1962 г. – Е. Е. Къмингс, поет авангардист (* 1894 г.) 1965 г. – Александър Бурмов, български историк (* 1911 г.) 1970 г. – Васил Гендов, първият български кинорежисьор (* 1891 г.) 1975 г. – Любомир Андрейчин, български езиковед (* 1910 г.) 1989 г. – Гаетано Ширеа, италиански футболист (* 1953 г.) 1990 г. – Веселин Йосифов, български писател, публицист и журналист (* 1920 г.) 1991 г. – Франк Капра, американски режисьор (* 1897 г.) 1994 г. – Били Райт, английски футболист (* 1924 г.) 2001 г. – Стефан Продев, български писател, есеист и публицист (* 1927 г.) 2004 г. – Андре Стил, френски писател и публицист (* 1921) Празници Катар – Ден на независимостта (от Великобритания, 1971 г., национален празник) Сан Марино – Ден на републиката (най-старата република в света, 301 г., национален празник) Република Китай (Тайван) – Ден на армията, Ден на победата над Япония 903


text: 3 октомври е 276-ият ден в годината според григорианския календар (277-и през високосна). Остават 89 дни до края на годината. Събития 42 пр.н.е. – Битка при Филипи: Триумвирите Марк Антоний и Октавиан Август водят решителна битка с войската на убийците на Цезар – Марк Юний Брут и Касий. 1868 г. – Хуан Прим става министър-председател на Испания. 1918 г. – Първа световна война: Цар Фердинанд I абдикира в полза на сина си Борис III и напуска завинаги България. 1929 г. – Кралството на сърби, хървати и словенци е преименувано на Кралство Югославия. 1932 г. – Ирак придобива независимост от Великобритания. 1941 г. – Състои се премиерата на американския криминален филм Малтийският сокол. 1942 г. – Вернер фон Браун заедно с други сътрудници на немския изследователски реактивен център в Пенемюнде (Германия) пуска успешно първата в света балистична ракета – Фау-2. 1944 г. – Футбол Клуб 1913 се обединява с Раковски под името Раковски ФК. 1952 г. – Обединеното кралство провежда Операция Ураган, при която успешно изпробва първата си атомна бомба. 1960 г. – Нигерия придобива независимост от Великобритания. 1962 г. – Програма Мъркюри: Изстрелян е космическия кораб Мъркюри 8 с астронавта Уоли Шира на борда, който прави шест орбити около Земята за осем часа. 1985 г. – Космическата совалка Атлантис прави първия си полет. 1990 г. – Влиза в сила договора за повторно обединение на Германия: Германската демократична република престава да съществува и нейната територия става част от Федерална република Германия. Източногерманците стават част от Европейската общност, която по-късно става Европейски съюз. 1993 г. – Битката за Могадишу: В опит да заловят високопоставени лица от организацията на военния диктатор Мохамед Фара Айдид в Могадишу (Сомалия), 18 американски войници и около 1000 сомалийски цивилни бойци са убити в тежка престрелка. 2009 г. – Турция, Казахстан, Киргизстан и Азербайджан основават Тюркския съвет. Родени 1458 г. – Свети Казимир, християнски светец († 1484 г.) 1819 г. – Евлоги Георгиев, български предприемач († 1897 г.) 1858 г. – Елеонора Дузе, италианска драматична актриса († 1924 г.) 1885 г. – Георги Кулишев, български политик († 1974 г.) 1886 г. – Ален Фурние, френски писател († 1914 г.) 1889 г. – Карл фон Осиецки, немски пацифист, Нобелов лауреат († 1937 г.) 1891 г. – Морис Виктор Батенберг, британски принц († 1914 г.) 1895 г. – Сергей Есенин, руски поет († 1925 г.) 1897 г. – Луи Арагон, френски историк, поет, романист и новелист († 1982 г.) 1899 г. – Константин Матов, български лекар († 1968 г.) 1899 г. – Луи Йелмслев, датски лингвист († 1960 г.) 1908 г. – Вазген I, арменски духовник († 1994 г.) 1919 г. – Джеймс Бюканън, американски икономист, Нобелов лауреат († 2013 г.) 1925 г. – Гор Видал, американски писател († 2012 г.) 1928 г. – Алвин Тофлър, американски писател и футурист († 2016 г.) 1933 г. – Цветан Марангозов, български писател и драматург († 2021 г.) 1935 г. – Чарлс Дюк, американски астронавт 1945 г. – Клаус Мерц, швейцарски писател 1954 г. – Стиви Рей Вон, американски блус китарист и певец († 1990 г.) 1961 г. – Емил Маринов, български футболист 1962 г. – Томи Лий, американски музикант (Мотли Крю) 1964 г. – Клайв Оуен, британски актьор 1969 г. – Гуен Стефани, американска певица (No Doubt) 1973 г. – Лина Хеди, английска актриса 1976 г. – Шон Уилям Скот, американски актьор и комедиант 1977 г. – Владимир Николов, български волейболист 1979 г. Евгения Алексиева, български политик Карло Албан, еквадорски актьор 1980 г. – Линдзи Келк, английска писателка 1981 г. – Златан Ибрахимович, шведски футболист 1981 г. – Клаудио Писаро, перуански футболист 1982 г. – Тимо Глок, немски автомобилен състезател 1984 г. – Ашли Симпсън, американска певица и актриса 1988 г. – Ейсап Роки, американски рапър 1988 г. – Алисия Викандер, шведска актриса 1996 г. – Анджей Джандев, български политик и инженер Починали 1226 г. – Франциск от Асизи, италиански духовник (* 1181 г.) 1568 г. – Елизабет Валоа, съпруга на Филип II (* 1545 г.) 1896 г. – Уилям Морис, английски дизайнер, художник, писател и социалист (* 1834 г.) 1929 г. – Густав Щреземан, канцлер на Германия, Нобелов лауреат (* 1878 г.) 1931 г. – Стефан Белов, български военен деец (* 1860 г.) 1937 г. – Александър Чаянов, руски агроном и писател (* 1888 г.) 1964 г. – Стоян Атанасов, български книгоиздател (* 1881 г.) 1977 г. – Асен Павлов, български политик (* 1898 г.) 1987 г. – Жан Ануи, френски писател (* 1910 г.) 1990 г. – Север Гансовски, руски писател (* 1918 г.) 1999 г. – Акио Морита, японски предприемач (* 1921 г.) 2004 г. – Джанет Лий, американска актриса (* 1927 г.) Празници Европейски ден на птиците Германия – Ден на германското единство (1990 г., национален празник) A03


text: 3 ноември е 307-ият ден в годината според григорианския календар (308-и през високосна). Остават 58 дни до края на годината. Събития 1493 г. – По време на второто си плаване до Америка Христофор Колумб открива остров Доминика. 1839 г. – В Цариград е провъзгласен „Гюлханският хатишериф“. 1867 г. – Отрядите на Джузепе Гарибалди губят от френската армия Битката при Ментана и не успяват да свалят Временното правителство на папата в Рим (то пада три години по-късно). 1887 г. – Основан е португалският футболен отбор Академика от град Коимбра. 1903 г. – С подкрепата на САЩ Панама обявява независимост от Колумбия. 1912 г. – Балканската война: Турция се обръща към Великите сили с молба те да посредничат за преустановяването на военните действия. 1916 г. – Катар попада под британска протекция. 1918 г. – Полша обявява независимост от Русия. 1918 г. – Австро-Унгария напуска Тройния съюз. 1943 г. – Холокост: В концентрационния лагер Майданек (на територията на Полша) по време на Празника на земята (Erntefest) са разстреляни 18 400 евреи. 1957 г. – СССР изстрелва космическия кораб Спутник-2, на борда на който се намира кучето Лайка, първото живо същество от Земята, което излиза в орбита. 1961 г. – Бирманецът У Тан е избран за изпълняващ длъжността генерален секретар на ООН. 1964 г. – Линдън Джонсън е избран за президент на САЩ. 1966 г. – Ураган в Бенгалския залив отнема живота на около 1000 души. 1970 г. – Парламентът на Чили избира за президент социалиста Салвадор Алиенде. 1973 г. – Програма Маринър: НАСА изстрелва Маринър 10 към Меркурий и на 29 март 1974, той става първият космически апарат, който достига планетата. 1978 г. – Доминика става независима от Великобритания държава в чест на годишнината от откриването ѝ. 1986 г. – Федерални щати Микронезия придобиват независимост от САЩ. 1988 г. – По инициатива на Желю Желев софийски интелектуалци създават Клуб за подкрепа на гласността и преустройството. 1989 г. – ПК Екогласност внася в Народното събрание подписка срещу проекта „Рила-Места“, след шествие по улиците на София, което е първа масова демонстрация срещу комунистическата власт в България. 1992 г. – Демократът Бил Клинтън побеждава републиканеца Джордж Х. У. Буш и независимия кандидат Рос Перо, и е избран за президент на САЩ. 2004 г. – Ясер Арафат изпада в постепенно задълбочаваща се кома; умира на 11 ноември. Родени 39 г. – Марк Аней Лукан, римски поет († 65 г.) 1500 г. – Бенвенуто Челини, италиански скулптор и ювелир († 1571 г.) 1560 г. – Анибале Карачи, италиански художник († 1609 г.) 1604 г. – Осман II, султан на Османската империя († 1622 г.) 1618 г. – Аурангзеб, шести император на моголите († 1707 г.) 1718 г. – Джон Монтагю, британски политик († 1792 г.) 1749 г. – Даниъл Ръдърфорд, шотландски физик и химик († 1819 г.) 1801 г. – Винченцо Белини, италиански композитор († 1835 г.) 1852 г. – Мейджи, 122-рият император на Япония († 1912 г.) 1855 г. – Степан Юринич, български учен зоолог († 1947 г.) 1860 г. – Фредерик Октавиус Пикард-Кеймбридж, английски арахнолог, илюстратор, натуралист († 1905 г.) 1869 г. – Васил Златаров, основател и пръв командир на въздухоплаването в България († 1932 г.) 1872 г. – Михаил Ганчев, български военен деец († 1931 г.) 1885 г. – Николай Аничков, руски патоморфолог († 1964 г.) 1893 г. – Алекси Квартирников, български инженер († 1977 г.) 1893 г. – Едуард Адълберт Дойзи, американски биохимик, Нобелов лауреат през 1943 г. († 1986 г.) 1895 г. – Едуард Багрицки, руски поет († 1934 г.) 1900 г. – Адолф Даслер, немски предприемач († 1978 г.) 1901 г. – Андре Малро, френски писател († 1976 г.) 1901 г. – Леополд III, крал на Белгия († 1983 г.) 1921 г. – Чарлс Бронсън, американски актьор († 2003 г.) 1922 г. – Георги Свежин, български поет († 2001 г.) 1925 г. – Дитер Велерсхоф, немски писател († 2018 г.) 1926 г. – Валдас Адамкус, президент на Литва 1926 г. – Никола Ковачев, български режисьор († 2005 г.) 1931 г. – Моника Вити, италианска актриса († 2022 г.) 1933 г. – Амартя Сен, индийски икономист, Нобелов лауреат 1935 г. – Георги Мишев, български писател и сценарист 1936 г. – Рой Емерсън, австралийски тенисист 1939 г. – Налатамби Наваратнараджа, дипломат на Шри Ланка 1944 г. – Надежда Захариева, българска поетеса 1945 г. – Герд Мюлер, германски футболист († 2021 г.) 1945 г. – Ник Симпър, британски баскитарист 1954 г. – Кевин Чилтън, американски астронавт 1957 г. – Веселин Методиев, български политик 1957 г. – Долф Лундгрен, шведски актьор 1965 г. – Борислав Гидиков, български щангист 1967 г. – Стивън Уилсън, английски музикант 1966 г. – Лилия Абаджиева, български режисьор 1969 г. – Робърт Майлс, италиански DJ 1973 г. – Таня Боева, българска поп и попфолк певица 1979 г. – Пабло Аймар, аржентински футболист 1982 г. – Евгений Плюшченко, руски фигурист 1982 г. – Искра Донова, българска актриса 1983 г. – Фининьо, бразилски футболист 1988 г. – Ангъс Макларън, австралийски актьор Починали 361 г. – Констанций II, римски император (* 317 г.) 644 г. – Омар I, арабски халиф (* ок. 591) 1254 г. – Йоан III Дука Ватаций, император на Никейската империя (ок. 1192) 1766 г. – Томас Абт, германски философ (* 1738 г.) 1885 г. – Костадин Халачев, български военен деец (* 1861 г.) 1903 г. – Киряк Цанков, български революционер и дипломат (* ок. 1847 г.) 1914 г. – Георг Тракл, австрийски поет и драматург (* 1887 г.) 1918 г. – Александър Ляпунов, руски математик (* 1857 г.) 1919 г. – Масатаке Тераучи, Министър-председател на Япония (* 1852 г.) 1920 г. – Георги Янков, български военен деец (* 1859 г.) 1950 г. – Куниаки Коисо, Министър-председател на Япония (* 1880 г.) 1954 г. – Анри Матис, френски художник и график (* 1869 г.) 1957 г. – Тодор Радев, български военен деец и политик (* 1887 г.) 1959 г. – Андрей Протич, български изкуствовед (* 1875 г.) 1970 г. – Петър II, крал на Югославия (* 1923 г.) 1971 г. – Янина Поражинска, полска писателка, поетеса и преводачка (* 1888 г.) 1981 г. – Едвард Коцбек, словенски поет, писател и публицист (* 1904 г.) 1996 г. – Абдула Чатлъ, турски националист и неофашист (* 1956 г.) 1996 г. – Жан-Бедел Бокаса, император на Централноафриканска република (* 1921 г.) 1998 г. – Боб Кейн, американски аниматор (* 1915 г.) 2005 г. – Маргарита Дупаринова, българска актриса (* 1921 г.) 2006 г. – Алберто Спенсър, еквадорски футболист (* 1937 г.) 2006 г. – Александър Караиванов, български аграрен учен (* 1925 г.) 2007 г. – Александър Дедюшко, актьор (* 1962 г.) 2010 г. – Виктор Черномирдин, руски политик (* 1938 г.) 2014 г. – Димитър Коклин, български художник-гримьор (* 1938 г.) Празници Православна църква – почита св. Пимен Зографски, покровител на българските художници, иконописци и реставратори Католическа църква – Ден на Свети Хуберт, патрон на ловците Световен ден на мъжете (първоначално възниква през 1999 г. в Тринидад и Тобаго; подкрепен е от ООН) България – Професионален празник на главната инспекция по труда – На този ден през 1907 г., с указ на княз Фердинанд I, е обнародван Закон за инспектората по труда. С този държавнически акт се поставя основата на институцията Инспекция по труда в България България – Ден на българския художник – Отбелязва се от 3 ноември 1993 г. в деня на църковния празник на св. Пимен Зографски, обявен за покровител на българските художници. Празнува се от българските художници, иконописци и реставратори Доминика – Ден на независимостта (1978 г., от Великобритания, национален празник) Малдиви – Ден на победата Микронезия – Ден на независимостта (1986 г., от САЩ) Панама – Ден на независимостта (1903 г., от Колумбия, национален празник) Япония – Ден на културата (Bunka-no Hi) B03


text: 3 декември е 337-ият ден в годината според григорианския календар (338-и през високосна година). Остават 28 дни до края на годината. Събития 1557 г. – В Единбург, Шотландия е подписана Конгрегация на Бог, с което се узаконява Реформацията и създаването на Презвитерианската църква. 1586 г. – В Англия са пренесени от Колумбия картофите като земеделска култура. 1621 г. – Галилео Галилей изобретява телескопа. 1775 г. – За първи път е издигнат американския флаг. 1810 г. – Англия завоюва от Франция остров Мавриций. 1818 г. – Илинойс става 21-вият щат на САЩ 1828 г. – Осъществено е обединението на Прусия и за столица на унията е определен Кьонигсберг (дн. Калининград). 1866 г. – Петко Славейков основава вестник „Македония“ в Цариград. 1891 г. – Народното събрание приема Закон за армията, който полага основите на модерната Българска армия. 1910 г. – Жорж Клод демонстрира създадената от него неонова лампа на изложение в Париж. 1912 г. – Балканската война приключва с подписването на примирие между Османската империя, от една страна, и България, Гърция, Черна гора и Сърбия (Балкански съюз). Тази война трае 2 месеца. 1917 г. – Открит е Квебекският мост – най-дългият за своето време мост в света. 1938 г. – В Германия е приет закон за национализация на собствеността на евреите. 1951 г. – В Турция е въведено смъртно наказание за комунистическа дейност. 1955 г. – ООН приема решение за създаване на Международна агенция за атомна енергия. 1959 г. – Първият в света атомен ледоразбивач „Ленин“ е пуснат на вода в корабостроителницата в Ленинград, СССР. 1960 г. – Министерският съвет създава външнотърговското предприятие „Тексим“ за търговия със специални стоки, в т.ч. с оръжие. 1966 г. – Край Кремълската стена са погребани останки на незнаен войн и е създаден известният Гроб на незнайния войн. 1967 г. – Кристиан Барнард осъществява в Кейп Таун, ЮАР първата трансплантация на сърце на 53-годишния Луис Уашкански – пациентът умира 18 дни по-късно от двустранна бронхопневмония. 1971 г. – Избухва войната между Индия и Пакистан. 1973 г. – Космическият кораб Пионер 10 изпраща към Земята първите близки снимки от Юпитер. 1984 г. – При тежка производствена катастрофа в град Бхопал, Индия загиват около 2500 души, около 100 хиляди души са с увредено здраве от отравяне, евакуирани са над 200 хиляди души. 1986 г. – Президентът на САЩ Роналд Рейгън обнародва първия бюджет на САЩ, превишаващ един трилион долара. 1989 г. – Завършва срещата край Малта, белязала края на Студената война. 1997 г. – В град Отава, Канада представители на 121 страни подписват договор, забраняващ поставянето на противопехотни мини. САЩ, Китайската народна република и Русия не подписват договора. 1999 г. – НАСА загубва радиовръзка с марсохода Марс Полар Лендър минути преди той да навлезе в атмосферата на Марс. Родени 1368 г. – Шарл VI, крал на Франция († 1422 г.) 1447 г. – Баязид II, султан на Османската империя († 1512 г.) 1596 г. – Николо Амати, италиански майстор на цигулки († 1684 г.) 1684 г. – Лудвиг Холберг, норвежки писател († 1754 г.) 1800 г. – Франце Прешерн, словенски поет († 1849 г.) 1820 г. – Сава Доброплодни, български възрожденец († 1894 г.) 1823 г. – Станислав Доспевски, български художник († 1878 г.) 1830 г. – Фредерик Лейтън, английски художник († 1896 г.) 1857 г. – Джоузеф Конрад, английски писател († 1924 г.) 1869 г. – Слободан Йованович, сръбски политик († 1958 г.) 1883 г. – Антон Веберн, австрийски композитор († 1945 г.) 1886 г. – Мане Сигбан, шведски физик, Нобелов лауреат през 1924 г. († 1978 г.) 1889 г. – Стоян Загорчинов, български писател († 1969 г.) 1895 г. – Ана Фройд, австрийски психоаналитик († 1982 г.) 1897 г. – Иван Георгиев, български агроном († 1959 г.) 1899 г. – Хаято Икеда, министър-председател на Япония († 1965 г.) 1900 г. – Рихард Кун, австрийски биохимик, Нобелов лауреат през 1938 г. († 1967 г.) 1902 г. – Кирил Мирчев, български езиковед († 1975 г.) 1909 г. – Владимир Аврамов, български цигулар († 2007 г.) 1911 г. – Нино Рота, италиански композитор († 1979 г.) 1922 г. – Свен Нюквист, шведски кинооператор († 2006 г.) 1925 г. – Ким Де Чун, президент на Южна Корея, Нобелова награда за мир през 2000 г. († 2009 г.) 1926 г. – Кирил Янев, български актьор († 2003 г.) 1930 г. – Жан-Люк Годар, френски режисьор 1931 г. – Франц Йозеф Дегенхарт, германски писател († 2011 г.) 1933 г. – Иван Сакарев, български политик († 2017 г.) 1934 г. – Абимаел Гусман, перуански комунист († 2021 г.) 1945 г. – Божидар Димитров, български историк († 2018 г.) 1948 г. – Ози Озбърн, английски певец 1949 г. – Милка Стоянова, българска поетеса 1955 г. – Алберто Тарантини, аржентински футболист 1960 г. – Дарил Хана, американска актриса 1960 г. – Джулиан Мур, американска актриса 1965 г. – Катарина Вит, германска фигуристка 1971 г. – Мартин Стоев, български волейболист 1972 г. – Малин Орачев, български футболист 1974 г. – Албена Денкова, българска състезателка по фигурно пързаляне 1977 г. – Адам Малиш, полски състезател по ски скокове 1981 г. – Давид Вия, испански футболист 1984 г. – Авраам Пападопулос, гръцки футболист 1985 г. – Ласло Чех, унгарски плувец Починали 1154 г. – Анастасий IV, римски папа (* ок. 1073 г.) 1533 г. – Василий III, велик княз на Московското княжество (* 1479 г.) 1552 г. – Франциск Ксаверий, основател на Ордена на йезуитите (* 1506 г.) 1834 г. – Симиън де Уит, американски географ († 1776 г.) 1854 г. – Йохан Петер Екерман, германски писател (* 1792 г.) 1888 г. – Карл Цайс, германски механик (* 1816 г.) 1893 г. – Михаил Амиорков, български военен деец (* 1863 г.) 1894 г. – Робърт Луис Стивънсън, британски писател (* 1850 г.) 1919 г. – Пиер-Огюст Реноар, френски живописец (* 1841 г.) 1935 г. – Шарл Рише, френски психолог, Нобелов лауреат през 1913 г. (* 1850 г.) 1949 г. – Елин Пелин, български писател (* 1877 г.) 1973 г. – Йожеф Дарваш, унгарски писател (* 1912 г.) 1987 г. – Кристине Буста, австрийска поетеса (* 1915 г.) 1995 г. – Александър Кайдановски, руски актьор (* 1946 г.) 1996 г. – Жорж Дюби, френски историк (* 1919 г.) 1999 г. – Скатман Джон, американски музикант (* 1942 г.) 2003 г. – Дейвид Хемингс, британски актьор (* 1941 г.) 2015 г. – Атанас Свиленов, български писател и журналист (* 1937 г.) Празници Католическа църква – Ден в памет на св. Франциск ООН – Международен ден на хората с увреждания Гана – Национален ден на фермерите Русия – Ден на неизвестният войн C03


text: 4 януари е 4-тият ден в годината според григорианския календар. Остават 361 дни до края на годината (362 през високосна година). Събития 1493 г. – Христофор Колумб напуска Новия свят, като слага край на първото си пътуване. 1698 г. – Голям пожар разрушава резиденцията на английската корона – Двореца Уайтхол. 1762 г. – Англия обявява война на Испания и на Неапол. 1847 г. – Самюел Колт продава първия си револвер на правителството на САЩ. 1863 г. – Джеймс Плимптън патентова в САЩ ролковите кънки. 1865 г. – На Уол Стрийт (Ню Йорк) започва да действа Нюйоркска стокова борса. 1878 г. – Победата на Русия в Битката при София – заключителното действие на Западния отряд (Гурко) за разгрома на Орханийската османска армия в Руско-турската война (1877 – 1878) – води до освобождаването на София от османско владичество. 1885 г. – В Айова, САЩ е направена първата операция по отстраняване на апендикс. 1896 г. – Юта става 45-ият американски щат. 1923 г. – Владимир Ленин прави завещание, в което изказва мнение за ограничаване на властта на Сталин. 1924 г. – Гласуван Закон за защита на държавата от XXI обикновено народно събрание; законът е премахнат 20 години по-късно. 1926 г. – Съставено е четиридесет и третото правителство на България, начело с Андрей Ляпчев. 1936 г. – В Ню Йорк е публикувана първата ранглиста на хитовете (Billboard) въз основа на продадените грамофонни плочи. 1948 г. – Бирма (Мианмар) получава независимостта си от Обединеното кралство, денят се чества като национален празник. 1951 г. – Корейска война: Севернокорейските и китайските войски овладяват столицата на Южна Корея Сеул. 1958 г. – Спутник-1 излиза от орбитата си и пада на Земята (изстрелян е на 4 октомври 1957). 1962 г. – В Ню Йорк е показан влак, който може да се движи без екипаж на борда. 1970 г. – Бийтълс правят последния си запис като група. 1980 г. – Във връзка с нахлуването на съветски войски в Афганистан президентът на САЩ Джими Картър обявява бойкот на Олимпийските игри в Москва. 1990 г. – Учредено е Движението за права и свободи с председател Ахмед Доган. 2004 г. – Космическият апарат на НАСА Спирит успешно каца на Марс в 04:35 UTC. 2004 г. – Михаил Саакашвили печели президентските избори в Грузия. 2010 г. – Официално е открита най-високата сграда в света дотогава – Бурж Халифа в Дубай, Обединените Арабски Емирства Родени 1643 г. – Исак Нютон, английски физик († 1727 г.) 1710 г. – Джовани Батиста Перголези, италиански композитор († 1736 г.) 1772 г. – Жан-Етиен Ескирол, френски психиатър († 1840 г.) 1785 г. – Якоб Грим, немски филолог († 1863 г.) 1809 г. – Луи Брайл, френски изобретател († 1852 г.) 1826 г. – Адам Цвецински, руски офицер († 1881 г.) 1838 г. – Павел Калянджи, български педагог († 1890 г.) 1848 г. – Таро Кацура, министър-председател на Япония († 1913 г.) 1849 г. – Никола Сукнаров, български политик († 1894 г.) 1881 г. – Иван Пашов, български революционер († 1955 г.) 1882 г. – Йованче Попантов, български революционер († 1906 г.) 1886 г. – Мариано Латоре, чилийски писател († 1913 г.) 1893 г. – Йордан Анастасов, български политик († 1976 г.) 1920 г. – Уилям Колби, американски юрист († 1996 г.) 1925 г. – Ганчо Ганчев, български актьор († 1990 г.) 1927 г. – Жак Моше Авдала, български сценограф и живописец († 2000 г.) 1932 г. – Карлос Саура, испански режисьор 1934 г. – Рудолф Шустер, президент на Словакия 1935 г. – Флойд Патерсън, американски боксьор († 2006 г.) 1936 г. – Еньо Вълчев, български борец († 2014 г.) 1940 г. – Брайън Джоузефсън, британски физик, Нобелов лауреат през 1973 г. 1940 г. – Гао Синдзиен, китайски писател, Нобелов лауреат през 2000 г. 1941 г. – Джордж Косматос, италиански режисьор († 2005 г.) 1942 г. – Джон Маклафлин, британски музикант 1945 г. – Ричард Шрок, американски химик, Нобелов лауреат през 2005 г. 1959 г. – Али Ахмети, албански политически водач 1960 г. – Майкъл Стайп, американски певец (R.E.M.) 1962 г. – Питър Стийл, американски музикант (Type O Negative) († 2010 г.) 1963 г. – Тил Линдеман, немски музикант (Rammstein) 1964 г. – Елман Зейналов, азербайджански дипломат 1964 г. – Христо Шопов, български актьор 1966 г. – Томас Щангл, австрийски писател 1971 г. – Йоанис Николаидис, гръцки шахматист 1973 г. – Росен Кирилов, български футболист 1974 г. – Армин Цьогелер, италиански състезател по пързаляне с шейна 1977 г. – Тим Уилър, ирландски певец (Ash) 1978 г. – Доминик Хърбати, словашки тенисист 1984 г. – Франсиско Мартос, испански футболист 1985 г. – Рос Търнбул, английски футболист 1990 г. – Тони Кроос, германски футболист 1992 г. – Вилислав, български попфолк певец 1995 г. – Мария Исабел, испанска певица Починали 1695 г. – Люксамбур, френски офицер (* 1628 г.) 1791 г. – Етиен Морис Фалконе, френски скулптор (* 1716 г.) 1818 г. – Онуфрий Габровски, български монах (* 1786 г.) 1849 г. – Франц Габелсбергер, немски стенограф (* 1789 г.) 1881 г. – Неофит Рилски, български учител (* 1793 г.) 1903 г. – Йосиф Пречистански, български революционер (* 1870 г.) 1908 г. – Димче Сарванов, български революционер (* 1879 г.) 1919 г. – Георг фон Хертлинг, канцлер на Германия (* 1843 г.) 1920 г. – Бенито Перес Галдос, испански писател (* 1843 г.) 1920 г. – Григор Начович, български политик (* 1845 г.) 1941 г. – Анри Бергсон, френски философ, Нобелов лауреат през 1927 (* 1859 г.) 1942 г. – Орце Николов, македонски партизанин (* 1916 г.) 1943 г. – Мирче Ацев, македонски партизанин (* 1915 г.) 1943 г. – Страшо Пинджур, македонски партизанин (* 1915 г.) 1954 г. – Димитър Папрадишки, български иконописец (* 1859 г.) 1960 г. – Албер Камю, френски философ, Нобелов лауреат през 1957 г. (* 1913 г.) 1961 г. – Ервин Шрьодингер, австрийски физик, Нобелов лауреат през 1933 г. (* 1887 г.) 1965 г. – Томас Стърнз Елиът, американски поет, Нобелов лауреат през 1948 г. (* 1888 г.) 1966 г. – Жорж Тьони, белгийски политик (* 1873 г.) 1979 г. – Калина Малина, българска писателка (* 1898 г.) 1985 г. – Брайън Хорокс, британски военачалник (* 1895 г.) 1990 г. – Детко Петров, български писател (* 1936 г.) 1996 г. – Михаил Михайлов, български актьор (* 1921 г.) 1999 г. – Кишомару Уешиба, японски айкидист (* 1921 г.) 2000 г. – Стефан Гечев, български поет (* 1912 г.) 2001 г. – Александра Адлер, австрийска невроложка (* 1901 г.) 2004 г. – Брайън Гибсън, американски режисьор (* 1944 г.) 2006 г. – Махтум бин Рашид ал Махтум, министър-председател на ОАЕ (* 1946 г.) 2006 г. – Ървинг Лейтън, канадски поет (* 1912 г.) 2007 г. – Сандро Салвадоре, италиански футболист (* 1939 г.) 2011 г. – Джери Рафърти, шотландски певец (* 1947 г.) 2011 г. – Коен Мулийн, холандски футболист (* 1937 г.) 2017 г. – Стефан Орманджиев, български футболен съдия (* 1953 г.) Празници Православен календар: Събор на св. 70 апостоли. Св. преподобномъченик Онуфрий Габровски. Св. преподобни Тривелий Теоктист. Имен ден празнуват Тихомир, Тихомира, Тервел. Ангола – Ден на мъчениците от колониалните репресии Мианмар – Ден на независимостта (от Великобритания, 1948 г., национален празник) Самоа – Рожден ден на краля 104


text: 4 февруари е 35-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 330 дни до края на годината (331 през високосна). Събития 786 г. – Харун Ал Рашид става халиф на Багдад. 1708 г. – Излиза първото напечатано произведение на Йохан Себастиан Бах – Кантата 71. 1794 г. – Франция забранява робството в своите колонии и обявява робите за свободни граждани. 1797 г. – Земетресение разрушава столицата на Еквадор – Кито. 1864 г. – Основан е окръг Айдахо в САЩ. 1899 г. – Основан е германския футболен отбор Вердер Бремен. 1906 г. – Полицията в Ню Йорк започва да използва пръстовите отпечатъци за идентифициране на престъпници. 1911 г. – Ролс-Ройс утвърждава емблемата за своите автомобили – статуетката Spirit of Ecstasy. 1915 г. – Първата световна война: Германия обявява британските териториални води за зона на военни действия. 1922 г. – Компанията Форд купува компанията Линкълн. 1923 г. – ВМРО извършва неуспешен атентат срещу Александър Стамболийски. 1932 г. – Олимпийски игри: Зимни олимпийски игри – открити са III Зимни олимпийски игри в Лейк Плесид, Ню Йорк. 1940 г. – В СССР е разстрелян бившият ръководител на НКВД Николай Ежов. 1943 г. – Втората световна война: Приключва Битката при Сталинград. 1945 г. – Втората световна война: Започва Ялтенската конференция с участието на Йосиф Сталин, Франклин Рузвелт и Уинстън Чърчил. 1946 г. – Основан е албанския футболен отбор Партизани. 1947 г. – Завършва Първата национална конференция на ТКЗС. 1952 г. – Учредена е Българска търговско-промишлена палата. 1965 г. – Земетресение с магнитуд 8,7 по скалата на Рихтер разтърсва Алеутските острови. 1972 г. – В Австралия е намерен най-големият в света опал – 1520 карата. 1976 г. – Олимпийски игри: XII-те Зимни олимпийски игри се откриват в Инсбрук, Австрия. 1992 г. – Уго Чавес оглавява неуспешния опит за преврат, наречен „Операция Замора“ срещу тогавашния президент на Венецуела, Карлос Андре Перес. Загиват стотици хора. 1997 г. – Председателят на БСП Георги Първанов и министърът на вътрешните работи Николай Добрев връщат мандата за съставяне на ново правителство след оставката на правителството на Жан Виденов по време на политическата криза от 1997 г.. 1998 г. – С политически консенсус е прието Национално знаме на Босна и Херцеговина. 2003 г. – Съюзна република Югославия официално е преименувана на Сърбия и Черна гора, и е приета нова конституция, наречена Конституционна харта. Родени 1677 г. – Йохан Лудвиг Бах, германски композитор († 1731 г.) 1725 г. – Дру Друри, британски ентомолог († 1804 г.) 1739 г. – Джон Робисън, шотландски физик († 1805 г.) 1746 г. – Тадеуш Косцюшко, полски, беларуски и литовски национален герой († 1817 г.) 1778 г. – Огюстен Пирам дьо Кандол, швейцарски ботаник († 1841 г.) 1799 г. – Алмейда Гарет, португалски писател († 1854 г.) 1811 г. – Аристид Кавайе-Кол, френски органостроител († 1899 г.) 1815 г. – Йосиф Щросмайер, хърватски епископ († 1905 г.) 1820 г. – Божена Немцова, чешка писателка († 1862 г.) 1846 г. – Николай Умов, руски математик († 1915 г.) 1863 г. – Алфред Франсоа Лакроа, френски минералог († 1948 г.) 1863 г. – Артур Ячевски, руски ботаник († 1932 г.) 1871 г. – Фридрих Еберт, германски политик († 1925 г.) 1872 г. – Гоце Делчев, български революционер († 1903 г.) 1873 г. – Михаил Пришвин, руски писател († 1954 г.) 1881 г. – Климент Ворошилов, съветски военачалник († 1969 г.) 1885 г. – Асен Златаров, български учен († 1936 г.) 1885 г. – Борис Ахтаров, български ботаник († 1959 г.) 1897 г. – Лудвиг Ерхард, 2-ри бундесканцлер на Германия († 1977 г.) 1900 г. – Жак Превер, френски поет († 1977 г.) 1902 г. – Светослав Минков, български писател († 1966 г.) 1902 г. – Чарлз Линдберг, американски авиатор († 1974 г.) 1913 г. – Роза Паркс, американска общественичка († 2005 г.) 1914 г. – Алфред Андерш, немски поет († 1980 г.) 1930 г. – Борислав Пекич, сръбски писател († 1992 г.) 1931 г. – Благоя Иванов, писател от Република Македония 1931 г. – Изабел Перон, съпруга на Хуан Перон 1935 г. – Марти Талвела, финландски певец († 1989 г.) 1935 г. – Месру Мехмедов, български диригент († 1971 г.) 1937 г. – Дейвид Нюмън, американски кинорежисьор († 2003 г.) 1939 г. – Марин Колев, български поет 1939 г. – Румен Сербезов, български дипломат 1941 г. – Джон Стийл, американски рок музикант (The Animals) 1943 г. – Ванда Руткевич, полска алпинистка († 1992 г.) 1946 г. – Стефан Илиев, български композитор 1948 г. – Алис Купър, американски музикант 1953 г. – Китаро, японски музикант и композитор 1953 г. – Петър Попзлатев, български режисьор 1954 г. – Елисавета Вълчинова-Чендова, български музиколог 1955 г. – Микулаш Дзуринда, министър-председател на Словакия 1958 г. – Вернер Шваб, австрийски писател († 1994 г.) 1960 г. – Джонатан Ларсън, американски рок композитор († 1996 г.) 1963 г. – Пирмин Цурбриген, швейцарски скиор 1964 г. – Нудлес, американски китарист (The Offspring) 1967 г. – Сергей Гринков, руски фигурист († 1995 г.) 1968 г. – Теодор Ушев, български графичен дизайнер 1970 г. – Габриел Ануар, английска актриса 1970 г. – Мартин Карбовски, български журналист 1972 г. – Джовани Силва Де Оливейра, бразилски футболист 1973 г. – Красимир Паскалев, български футболист 1974 г. – Троян Радулов, български футболист 1975 г. – Натали Имбрулия, австралийска поп певица 1978 г. – Дана Гарсия, колумбийска актриса 1978 г. – Евгени Йорданов, български футболист 1980 г. – Георги Палазов, български плувец 1987 г. – Венцислав Роланд-Вензи, български певец Починали 211 г. – Септимий Север, император на Рим (* 146 г.) 708 г. – Сисиний, римски папа (* неизв.) 1505 г. – Жана Френска, френска благородничка (* 1464 г.) 1894 г. – Адолф Сакс, белгийски изобретател и майстор на музикални инструменти (* 1814 г.) 1928 г. – Хендрик Лоренц, нидерландски физик, Нобелов лауреат през 1902 г. (* 1853 г.) 1937 г. – Бончо Василев, български военен и революционер (* 1872 г.) 1939 г. – Едуард Сапир, американски езиковед (* 1884 г.) 1943 г. – Сенджуро Хаяши, Министър-председател на Япония (* 1876 г.) 1955 г. – Ханс Блюер, германски философ (* 1888 г.) 1956 г. – Петър Горов, български революционер (* 1872 г.) 1987 г. – Карл Роджърс, американски хуманистичен психолог (* 1902 г.) 1995 г. – Патриша Хайсмит, американска писателка (* 1921 г.) 2002 г. – Агата Барбара, малтийски политик (* 1923 г.) 2006 г. – Павел Матев, български поет (* 1924 г.) Празници Шри Ланка – Ден на независимостта (от Великобритания, 1948 г., национален празник) СЗО (ООН) – Световен ден за борба с рака (отбелязва се от 2000 г.) 204


text: 4 март е 63-тият ден в годината според григорианския календар (64-ти през високосна година). Остават 302 дни до края на годината. Събития 870 г. – на Поместен събор в Константинопол е призната автокефалността на Българската православна църква. 1152 г. – Фридрих I Барбароса е избран за германски крал. 1238 г. – Войските на Владимирско-Суздалското княжество, водени от Юрий II, претърпяват пълно поражение от армията на Монголската империя в битката при река Сит. 1275 г. – Китайски астрономи наблюдават пълно слънчево затъмнение. 1386 г. – Владислав II е коронован за крал на Полша. 1519 г. – Ернан Кортес пристига в Мексико с намерение да търси цивилизацията на ацтеките и техните богатства. 1665 г. – Кралят на Англия Чарлз II обявява война на Нидерландия. 1770 г. – При най-големия пожар в Пловдив са изпепелени над 500 къщи и много обществени сгради. 1789 г. – В Ню Йорк е открит първият Конгрес на САЩ, който приема конституцията на страната. 1791 г. – Върмънт става 14-ият щат на САЩ. 1837 г. – Чикаго е обявен за главен град на Илинойс. 1848 г. – Във Франция по време на Февруарската революция е въведено всеобщо избирателно право за мъжете, навършили 21 години. 1849 г. – Приета е конституцията на Австрия. 1854 г. – Кримската война: Англия и Франция обявяват война на Русия, в подкрепа на Турция. 1857 г. – Англия признава независимостта на Афганистан. 1877 г. – Американският изобретател от немски произход Емил Берлинер създава микрофона. 1877 г. – В Русия излиза първият дипломиран випуск на жени лекари. 1882 г. – В Лондон е пуснат първият електрически трамвай. 1887 г. – Германският инженер и предприемач Готлиб Даймлер извършва тест на първия си автомобил. 1894 г. – При голям пожар в Шанхай (Китай) изгарят над 1000 сгради. 1898 г. – Белгийският кораб Belgica, с капитан Адриан дьо Жерлаш е скован от антарктическите ледове и принудително прави първото презимуване на толкова южна ширина. 1901 г. – Съставено е двадесет и второто правителство на България, начело с Петко Каравелов. 1910 г. – Официално е основан град Албиън, окръг Уитман, щата Вашингтон, САЩ. 1917 г. – Николай II абдикира като цар на Русия. 1933 г. – Канцлерът на Австрия Енгелберт Долфус разпуска парламента и налага авторитарен режим на управление, известен като период на австрофашизъм. 1936 г. – В Германия е извършен първият полет на най-големия дирижабъл – Хинденбург. 1942 г. – Никола Вапцаров е заловен заради участие в нелегалната комунистическа партия. 1943 г. – Холокост: Започва депортиране на български евреи от Беломорието. 1944 г. – Втората световна война: В Япония е обявена всеобща мобилизация на студентите. 1945 г. – Принцесата на Великобритания Елизабет (по-късно кралица Елизабет II) започва служба в армията като шофьор. 1946 г. – Излиза първият албум на Франк Синатра. 1949 г. – Съветът за сигурност на ООН препоръчва на Израел да стане член на организацията. 1966 г. – Джон Ленън прави скандалното изявление, че Бийтълс са станали по-известни от Иисус, което му навлича неприязън сред американските християни и те изгарят публично записи на групата. 1974 г. – Открит е най-дългият мост (мостът Нитерой) в Бразилия (13 290 m), свързващ градовете Рио де Жанейро и Нитерой. 1975 г. – Кралица Елизабет II дава благородническа титла на актьора Чарли Чаплин. 1977 г. – В Свищов по време на най-унищожителното в Югоизточна Европа земетресение – Вранчанското (с магнитуд 7,4 по Скалата на Рихтер, над 1600 жертви), са разрушени 2 сгради и загиват 121 души; комунистическата власт в България запазва в тайна тази трагедия. 1980 г. – Робърт Мугабе става първият цветнокож премиер на Зимбабве. 2001 г. – B референдум гласоподавателите на Швейцария отхвърлят членство на страната в Европейския съюз. 2005 г. – В Ирак е убит българският рейнджър Гърди Гърдев. 2007 г. – В началото на денонощието се наблюдава първото от двете пълни лунни затъмнения за 2007, което е уникално с това, че е частично видимо от всеки континент по света. Родени 1394 г. – Енрике Мореплавателя, португалски принц († 1460 г.) 1678 г. – Антонио Вивалди, италиански композитор и свещеник († 1741 г.) 1827 г. – Карл Юхан Андерсон, шведски изследовател на Южна Африка († 1867 г.) 1832 г. – Самюъл Колман, американски художник († 1920 г.) 1847 г. – Карл Байер, австрийски химик и металург, син на Фридрих Байер († 1904 г.) 1848 г. – Карл де Бур, немски историк († 1923 г.) 1863 г. – Реджиналд Инъс Поукък, британски зоолог († 1947 г.) 1871 г. – Борис Галеркин, руски математик († 1945 г.) 1875 г. – Михай Кароли, унгарски политик и държавник († 1955 г.) 1877 г. – Александър Гедике, руски композитор († 1957 г.) 1877 г. – Гарет Морган, американски изобретател († 1963 г.) 1879 г. – Бернхард Келерман, немски писател († 1951 г.) 1881 г. – Тодор Александров, български революционер и лидер на ВМРО († 1924 г.) 1881 г. – Ричард Толман, американски физикохимик († 1948 г.) 1883 г. – Дамян Велчев, български политик († 1954 г.) 1904 г. – Иван Леков, български езиковед и славист († 1978 г.) 1904 г. – Йозеф Шмидт, унгарски и австрийски тенор († 1942 г.) 1910 г. – Ангел Балевски, български учен († 1997 г.) 1913 г. – Джон Гарфийлд, американски актьор († 1952 г.) 1916 г. – Ханс Айзенк, германски психолог († 1997 г.) 1917 г. – Георги Георгиев, български археолог († 1987 г.) 1925 г. – Пол Мориа, френски композитор и диригент († 2006 г.) 1928 г. – Алън Силитоу, английски поет и белетрист († 2010 г.) 1932 г. – Ришард Капушчински, полски журналист и писател († 2007 г.) 1935 г. – Бент Ларсен, датски шахматист († 2010 г.) 1936 г. – Джим Кларк, шотландски пилот от Формула 1 († 1968 г.) 1938 г. – Кито Лоренц, немски писател († 2017 г.) 1940 г. – Сава Хашъмов, български актьор († 2012 г.) 1941 г. – Ейдриън Лайн, английски режисьор 1943 г. – Лучио Дала, италиански поп певец, музикант и композитор († 2012 г.) 1944 г. – Харви Постълуайт, британски инженер († 1999 г.) 1947 г. – Ян Гарбарек, норвежки саксофонист и джазмен 1948 г. – Джеймс Елрой, американски писател 1948 г. – Шейкин Стивънс, британски рок певец 1949 г. – Сергей Багапш, абхазки агроном и политик († 2011 г.) 1951 г. – Кени Далглиш, шотландски футболист и треньор 1951 г. – Крис Риа, британски поп певец 1952 г. – Рон Мос, американски актьор 1954 г. – Франсоа Фийон, френски политик 1956 г. – Рафи Рафиев, български футболист 1958 г. – Емел Етем Тошкова, български политик 1958 г. – Патриша Хийтън, американска актриса и продуцент 1959 г. – Пламен Гетов, български футболист 1959 г. – Васил Симов, български футболист 1959 г. – Дилян Хубанов, български художник и педагог 1961 г. – Теодосий Спасов, български музикант 1963 г. – Джейсън Нюстед, американски музикант 1965 г. – Халед Хосейни, афганистански писател 1968 г. – Киркор Киркоров, български боксьор 1968 г. – Патси Кенсит, английска актриса 1969 г. – Пиерлуиджи Казираги, италиански футболист 1971 г. – Ясен Атанасов, български писател 1973 г. – Михаил Михайлов, български футболист 1976 г. – Кристоф Магнусон, исландско-немски писател 1978 г. – Любомир Божанков, български футболист 1983 г. – Илтер Садъков, български политик 1983 г. – Зоран Балдовалиев, български футболист 1985 г. – Скот Майкъл Фостър, американски актьор Починали 254 г. – Луций I, римски папа 561 г. – Пелагий I, римски папа 1172 г. – Ищван III, крал на Унгария и Хърватия (* 1147 г.) 1193 г. – Салах ад Дин (Саладин), султан на Египет (* 1137 г.) 1832 г. – Жан-Франсоа Шамполион, френски учен, египтолог (* 1790 г.) 1852 г. – Николай Гогол, руски писател (* 1809 г.) 1916 г. – Франц Марк, германски художник екпресионист, загинал в битката при Вердюн (* 1880 г.) 1922 г. – Александър Людсканов, български политик (* 1854 г.) 1925 г. – Рачо Хаджиев, български военен деец, полковник (* 1859 г.) 1935 г. – Теодор Гълъбов, български стенограф (* 1870 г.) 1941 г. – Лудвиг Квиде, германски пацифист, Нобелов лауреат през 1927 г. (* 1858 г.) 1945 г. – Цветан Генев, български футболист и треньор (* 1898 г.) 1948 г. – Антонен Арто, френски драматург, актьор и режисьор (* 1896 г.) 1950 г. – Христо Тошев, български революционер и духовник (* 1873 г.) 1952 г. – Чарлз Шерингтън, британски физиолог, Нобелов лауреат през 1932 г. (* 1857 г.) 1955 г. – Константин Константинов, български музиколог (* 1903 г.) 1958 г. – Смиле Войданов, български революционер и емигрантски деец (* 1872 г.) 1969 г. – Цветана Романска, български фолклорист и етнолог (* 1914 г.) 1977 г. – Андрес Кайседо, колумбийски писател (* 1951 г.) 1977 г. – Тома Караджиу, румънски актьор (* 1925 г.) 1983 г. – Стефан Илчев, български езиковед (* 1898 г.) 1989 г. – Михаил Люцканов, български оперен певец (* 1909 г.) 1996 г. – Гаврил, духовник, глава на Македонската православна църква (* 1912 г.) 2002 г. – Маргарете Нойман, немска поетеса и белетристка (* 1917 г.) 2003 г. – Джаба Йоселиани, грузински военачалник и политик (* 1926 г.) 2005 г. – Юрий Кравченко, украински политик (* 1951 г.) 2005 г. – Никола Калипари, италиански полицейски служител и разузнавач (* 1953 г.) 2006 г. – Роман Огаза, полски футболист (* 1952 г.) 2011 г. – Симон ван дер Меер, холандски физик, Нобелов лауреат през 1984 г. (* 1925 г.) 2019 г. – Весела Тотева, български журналист (* 1973 г.) Празници 304


text: 4 април е 94-тият ден в годината според григорианския календар (95-и през високосна година). Остават 271 дни до края на годината. Събития 1581 г. – След околосветско плаване Франсис Дрейк е обявен в Лондон за рицар. 1818 г. – Конгресът на САЩ приема Националното знаме на САЩ, което има 13 бели и червени линии и по една звезда за всеки щат (20 звезди). 1818 г. – Силно земетресение нанася щети в София. 1850 г. – Лос Анджелис е учреден като град. 1877 г. – Русия и Румъния подписват конвенция за свободен преход на руските войски за започване на Руско-турската война от 1877 година. 1887 г. – В Аргония, щата Канзас, Сузана Салтер става първата в света жена, избрана за кмет. 1905 г. – Земетресение с магнитуд 8,7 бала по скалата на Рихтер разрушава напълно индийския град Кангри, загиват 370 хиляди жители. 1909 г. – В Порто Алегре е основан бразилския футболен клуб Спорт Клуб Интернасионал. 1918 г. – Първата световна война: С цената на 150 хил. жертви Германия успява да спечели втората битка при Сома и да придвижи фронта с 60 km на запад. 1923 г. – Цар Борис III утвърждава Закон за попълване на войската. 1945 г. – Втората световна война: Съветската армия освобождава Унгария. 1949 г.: във Вашингтон е подписан договор за създаване на НАТО от 10 западноевропейски държави, САЩ и Канада; в София е открита Биологическата конференция на БАН, с която започва разгромът на генетиката в България, през периода 1949 – 1965 г. 1960 г. – На 32-рата церемония по връчване на наградите Оскар, 11 статуетки са присъдени на филма Бен-Хур. 1968 г. – Борецът за права на цветнокожите в САЩ Мартин Лутър Кинг е убит в мотел в Мемфис (Тенеси). 1968 г. – Проект Аполо: НАСА изстрелва Аполо 6. 1972 г. – Съветският съюз отказва виза на секретаря на Шведската академия, който трябва да връчи Нобеловата награда за литература на Александър Солженицин. 1981 г. – Тодор Живков е избран за генерален секретар на ЦК на БКП, след като дотогава е бил първи секретар. 1983 г. – Космическата совалка Чалънджър прави първия си полет в космоса. 1984 г. – Президентът на САЩ Роналд Рейгън призовава за международна забрана за използване на химическо оръжие. 1990 г. – Печатният орган на БКП вестник Работническо дело се преименува на вестник Дума. 1991 г. – Основан е Атлантически клуб за България по инициатива на депутата от СДС Соломон Паси, който става негов председател. 1994 г. – Учредена е Netscape Communications Corporation под името „Mosaic Communications Corporation“. 2000 г. – Бившият български цар Симеон II пристига в България и обявява, че ще остане в страната. 2004 г. – Български автобус пада в 40-метров каньон на границата между Сърбия и Черна гора на гора в река Лим, при което загиват 12 деца от град Свищов. Родени 186 г. – Каракала, римски император († 217 г.) 1752 г. – Николо Дзингарели, италиански композитор († 1837 г.) 1818 г. – Майн Рид, британски писател († 1883 г.) 1843 г. – Ханс Рихтер, австро-унгарски композитор († 1916 г.) 1846 г. – Лотреамон, френски поет († 1870 г.) 1866 г. – Петър Абрашев, български юрист († 1930 г.) 1879 г. – Васил Попов, български анархист († 1927 г.) 1889 г. – Борис Грежов, български кинорежисьор, един от родоначалниците на игралното кино в България († 1968 г.) 1891 г. – Васил Миков, български археолог († 1970 г.) 1907 г. – Райна Стоянова, българска оперна певица († 1977 г.) 1907 г. – Юлиус Тинцман, немски писател († 1982 г.) 1911 г. – Георги Чолаков, деец на БРП (к) и партизанин († 1944 г.) 1914 г. – Маргьорит Дюрас, френска писателка († 1996 г.) 1915 г. – Мъди Уотърс, американски музикант († 1983 г.) 1919 г. – Веселин Ханчев, български поет и драматург († 1966 г.) 1920 г. – Ерик Ромер, френски кинорежисьор († 2010 г.) 1922 г. – Елмър Бърнстийн, американски композитор († 2004 г.) 1928 г. – Мая Анджелоу, американска писателка († 2014 г.) 1932 г. – Андрей Тарковски, руски режисьор и актьор († 1986 г.) 1932 г. – Антъни Пъркинс, американски актьор († 1992 г.) 1937 г. – Лайош Портиш, унгарски шахматист и гросмайстор 1939 г. – Светослав Пеев, български актьор 1944 г. – Роберт Шиндел, австрийски писател 1945 г. – Димитър Въндев, български математик († 2004 г.) 1946 г. – Росен Босев, български белетрист († 1988 г.) 1948 г. – Абдула Йоджалан, кюрдски политик, лидер на Кюрдската работническа партия 1948 г. – Дан Симънс, американски писател 1950 г. – Бистра Марчева, българска актриса 1952 г. – Гери Мур, британски китарист († 2011 г.) 1952 г. – Розмари Акерман, германска състезателка по висок скок 1952 г. – Станислав Даскалов, български дипломат 1957 г. – Аки Каурисмеки, финландски режисьор 1957 г. – Беси Аргираки, гръцка певица 1958 г. – Кристиан Данер, германски пилот от Формула 1 1960 г. – Хюго Уивинг, австралийски актьор 1965 г. – Робърт Дауни Джуниър, американски актьор 1969 г. – Христо Мутафчиев, български актьор 1976 г. – Джеймс Родей, американски актьор 1976 г. – Емерсон, бразилски футболист 1979 г. – Тиаго Силва, бразилско-български футболист 1979 г. – Хийт Леджър, американски актьор († 2008 г.) 1985 г. – Станислав Катранков, български футболист 1991 г. – Джейми Лин Спиърс, американска актриса Починали 636 г. – Исидор Севилски, отец на Църквата (* 560 г.) 896 г. – Формоза, римски папа (* 816 г.) 1292 г. – Папа Николай IV (* 1227 г.) 1305 г. – Жана I Наварска, съпруга на Филип IV (* 1271 г.) 1617 г. – Джон Непиър (Непер), шотландски математик (* 1550 г.) 1806 г. – Карло Гоци, италиански сатирик (* 1720 г.) 1817 г. – Андре Масена, френски маршал (* 1758 г.) 1841 г. – Уилям Харисън, 9-и президент на САЩ (* 1773 г.) 1899 г. – Иван Лимончев, български революционер (* 1864 г.) 1929 г. – Карл Бенц, германски изобретател (* 1844 г.) 1932 г. – Вилхелм Оствалд, германски химик, Нобелов лауреат през 1909 (* 1909 г.) 1953 г. – Карол II, крал на Румъния (* 1893 г.) 1968 г. – Мартин Лутър Кинг, американски активист, Нобелов лауреат през 1964 (* 1929 г.) 1979 г. – Зулфикар Али Бхуто, президент на Пакистан (* 1928 г.) 1984 г. – Борис Арабов, български артист (* 1925 г.) 1984 г. – Олег Антонов, съветски авиоконструктор (* 1906 г.) 1991 г. – Макс Фриш, швейцарски писател (* 1911 г.) 1992 г. – Самуел Решевски, американски шахматист (* 1911 г.) 2004 г. – Юлиян Манзаров, български футболист (* 1985 г.) 2004 г. – Стефан Попов (Замората), български плувец (* 1930 г.) 2011 г. – Скот Кълъмбъс, американски музикант (Manowar) (* 1956 г.) Празници ООН – Световен ден в защита на пострадалите от мини Ден на психолозите в България (от 1995 г.) Сенегал – Ден на суверенитета (1960 г., национален празник) Лесото – Ден на героите Тайван и Хонконг – Ден на детето Ден на атлантическата солидарност в България 404