text: 11 март е 70-ият ден в годината според григорианския календар (71-ви през високосна). Остават 295 дни до края на годината. Събития 1502 г. – Исмаил I Сефевид става шах на Персия. 1542 г. – Испанският конкистадор Алваро де Вака достига град Асунсион. 1669 г. – Започва най-силното 4-месечно изригване на вулкана Етна (Италия) – загиват 20 000 души. 1702 г. – Излиза първият брой на английския Дейли кърънт – първият ежедневен вестник в света. 1780 г. – Руската императрица Екатерина II обявява неутралитет във войната между Англия и САЩ. 1801 г. – Императорът на Русия Павел I е нападнат от бивши офицери, принуден да подпише абдикация в полза на сина си Александър I и е убит. 1810 г. – Наполеон се жени за австрийската ерцхерцогиня Мария-Луиза. 1835 г. – В Габрово приключва строеж на часовникова кула. 1864 г. – По време на голямо наводнение в Шефилд (Англия) загиват 250 души. 1905 г. – Официално е открито Парижкото метро. 1907 г. – В София е убит министър-председателя Димитър Петков. 1907 г. – Съставено е двадесет и осмото правителство на България, начело с Димитър Станчов. 1912 г. – Българското правителство на Иван Гешов взема решение за закупуване на първите два самолета за българската армия. 1913 г. – По време на Балканската война започва Одринската операция, при която Втора българска армия, заедно със сръбски войскови части, след щурмуване на източния сектор, превзема Одринската крепост. 1917 г. – Първата световна война: 50 000 британска и индийска войска, ръководена от ген. Стенли Мауд напада Багдад и пленява 9000 турски войници. 1935 г. – В Германия са създадени военновъздушните сили Луфтвафе. 1941 г. – Втората световна война: Президентът на САЩ Франклин Рузвелт подписва договора Заем-Наем, с който осигурява американски военни доставки за съюзниците от Антихитлеристката коалиция. 1963 г. – На пленум на ЦК на БКП е възприета нова политическа линия на страната по Македонския въпрос. 1970 г. – Пабло Пикасо подарява 800 свои творби на музея в Барселона. 1973 г. – Създаден е Институтът по психология на БАН. 1985 г. – Михаил Горбачов е избран за генерален секретар на ЦК на КПСС. 1990 г. – Литва решава да напусне СССР. 1997 г. – Пол Маккартни получава титлата „сър“ от английската кралица Елизабет II. 1999 г. – България е приета за член на Европейския център за ядрени изследвания. 2003 г. – В Хага е учреден Международен криминален съд. 2004 г. – След поредица от Бомбени атентати в Мадрид, Испания, загиват 192 души и около 1500 са ранени. 2011 г. – Земетресение с магнитуд 8,9 по скалата на Рихтер удря Япония край регион Тохоку. Родени 1544 г. – Торквато Тасо, италиански поет († 1595 г.) 1739 г. – Софроний Врачански, български духовник и просветител († 1813 г.) 1770 г. – Уилям Хъскисън, британски политик († 1830 г.) 1811 г. – Юрбен Льоверие, френски математик и астроном († 1877 г.) 1818 г. – Анри Дьовил, френски физик и химик († 1881 г.) 1818 г. – Мариус Петипа, балетмайстор и педагог († 1910 г.) 1835 г. – Алексей Корзухин, руски художник, передвижник († 1894 г.) 1872 г. – Стефан Попов, български военен деец († 1938 г.) 1899 г. – Фредерик IX, крал на Дания († 1972 г.) 1915 г. – Карл Кролов, немски поет и есеист († 1999 г.) 1916 г. – Харолд Уилсън, министър-председател на Великобритания († 1995 г.) 1920 г. – Николас Бломберген, нидерландски и американски физик, Нобелов лауреат през 1981 г. († 2017 г.) 1920 г. – Петър Кърпаров, български тромпетист († 2013 г.) 1921 г. – Астор Пиацола, аржентински композитор и музикант († 1992 г.) 1922 г. – Корнелиус Касториадис, гръко-френски философ и психоаналитик († 1997 г.) 1923 г. – Агата Барбара, малтийски политик († 2002 г.) 1930 г. – Едсхер Дейкстра, нидерландски информатик († 2002 г.) 1931 г. – Калиник Врачански, врачански митрополит († 2016 г.) 1931 г. – Рупърт Мърдок, австралийски предприемач и медиен магнат 1932 г. – Георги Кишкилов, български актьор († 1999 г.) 1936 г. – Харалд цур Хаузен, германски лекар, Нобелов лауреат 1938 г. – Методи Димов, български писател и общественик († 2004 г.) 1942 г. – Вили Вебер, мениджър във Формула 1 1946 г. – Намик Докле, албански политик 1946 г. – Христо Пройков, епископ, председател на Католическата църква в България 1949 г. – Бисер Деянов, български балетист 1950 г. – Боби Макферин, американски класически, джаз и поп музикант 1950 г. – Стела Банкова, български политик 1951 г. – Доминик Санда, френска актриса 1952 г. – Дъглас Адамс, британски писател († 2001 г.) 1952 г. – Здравко Митков, български режисьор 1956 г. – Роб Полсън, американски озвучаващ актьор 1957 г. – Касем Солеймани, ирански военачалник († 2020 г.) 1967 г. – Джон Бароуман, шотландско-американски актьор и певец 1969 г. – Сорая, колумбийско-американска певица († 2006 г.) 1971 г. – Джони Ноксвил, американски комик 1973 г. – Мартин Хиден, австрийски футболист 1976 г. – Йордан Петков, български футболист 1976 г. – Илиян Йончев, български политик и юрист 1978 г. – Дидие Дрогба, футболист от Кот д'Ивоар 1979 г. – Бенджи Мадън, американски музикант (Good Charlotte) 1979 г. – Джоел Мадън, американски певец (Good Charlotte) 1979 г. – Георги Пеев, български футболист 1981 г. – Летоя Лъкет, американска певица и текстописец 1985 г. – Соня Радева, българска фигуристка 1987 г. – Стефания Виляреал, мексиканска актриса 1993 г. – Джоди Комър, английска актриса Починали 222 г. – Елагабал, римски император (* 203 г.) 1514 г. – Донато Браманте, италиански архитект (* 1444 г.) 1820 г. – Бенджамин Уест, американски художник (* 1738 г.) 1874 г. – Борис Якоби, руски физик (* 1801 г.) 1883 г. – Александър Горчаков, руски държавник и дипломат (* 1798 г.) 1891 г. – Александър Бекерел, френски физик (* 1820 г.) 1903 г. – Йордан Варналиев, български революционер (* 1883 г.) 1907 г. – Димитър Петков, министър-председател на България (* 1858 г.) 1908 г. – Едмондо де Амичис, италиански писател (* 1846 г.) 1911 г. – Драган Цанков, министър-председател на България (* 1828 г.) 1923 г. – Христо Цонев Луков, български военен деец (* 1855 г.) 1924 г. – Иван Евстратиев Гешов, министър-председател на България (* 1849 г.) 1931 г. – Фридрих Мурнау, немски филмов режисьор (* 1888 г.) 1941 г. – Иван Шкойнов, български военен деец (* 1874 г.) 1955 г. – Александър Флеминг, шотландски учен, Нобелов лауреат през 1945 г. (* 1881 г.) 1965 г. – Георгий Тушкан, руски писател (* 1906 г.) 1969 г. – Джон Уиндъм, британски писател (* 1903 г.) 1970 г. – Ърл Стенли Гарднър, адвокат и писател (* 1889 г.) 1972 г. – Фредрик Браун, американски писател (* 1906 г.) 1994 г. – Йоан Левиев, български художник (* 1934 г.) 2002 г. – Джеймс Тоубин, американски икономист (* 1918 г.) 2006 г. – Слободан Милошевич, президент на Сърбия и Югославия (* 1941 г.) Празници Българска православна църква – Св. Софроний, еп. Врачански, Св. Софроний, патр. Йерусалимски България – Ден на ракетните войски и артилерията на българската армия (отбелязва се от 1992 г.) Замбия – Ден на младежта Литва – Ден на възстановяване на независимостта Европейски съюз – Ден в памет на жертвите на тероризма 311


source: wikipedia

text: 12 март е 71-вият ден в годината според григорианския календар (72-ри през високосна година). Остават 294 дни до края на годината. Събития 1860 г. – За пръв път е отслужена църковна служба на български език. 1872 г. – Иларион Ловчански е избран за български екзарх. 1894 г. – Започва продажба на Coca-Cola в бутилки. 1907 г. – При експлозията на френския броненосец Йена загиват 118 души. 1912 г. – Основан е футболен клуб „Ботев (Пловдив)“. 1933 г. – В Германия е свалено знамето на републиката и е издигнато знамето със свастиката на Националсоциалистическата партия. 1935 г. – Персия се преименува на Иран. 1938 г. – Аншлус: По заповед на Хитлер германски войски нахлуват в Австрия. Присъединяването на страната към Третия райх е утвърдено с референдум месец по-късно. 1938 г. – Подписан е първият таен българо-германски протокол за доставка на военна техника на България в размер на 30 000 000 марки за две години. 1940 г. – Сложен е края на Зимната война между Финландия и Съветския съюз. 1945 г. – Завършва Първият конгрес на Отечествения фронт. 1946 г. – Екзекутиран е унгарският националсоциалистически лидер Ференц Салаши. 1946 г. – НС приема Закон за трудовата поземлена собственост, според който земя над 200 дка (за Добруджа – над 300 дка) се национализира. 1947 г. – Обявена е Доктрината „Труман“, която има за цел да ограничи разпространението на комунизма. 1974 г. – Съветският космически апарат Марс-6 е спуснат успешно на повърхността на Марс. 1981 г. – Явлението Фотоелектретно състояние на веществата е вписано като откритие на акад. Георги Наджаков в Държавния регистър за открития. 1985 г. – В Женева САЩ и СССР започват преговори по контрол върху въоръженията. 1988 г. – Тодор Живков излага основните моменти в „новата стратегия по възродителния процес“. 1989 – Тим Бърнърс-Лий представя идеята си за World Wide Web. 1999 г. – Бившите членове на Варшавския договор – Чехия, Унгария и Полша се присъединяват към НАТО. 1999 г. – Учредено е Национално сдружение фотографска академия „Янка Кюркчиева“ като организация с идеална цел. 2000 г. – Папа Йоан Павел II иска публично извинение за прегрешенията на католическата църква пред човечеството. 2001 г. – Софийски съд обявява Националната авиокомпания Балкан във фалит. 2003 г. – Зоран Джинджич, министър-председател на Сърбия, е убит в Белград. 2004 г. – При поредица от бомбени атентати в Бомбай, Индия загиват 300 души и хиляди са ранени. Родени 1270 г. – Шарл, френски принц († 1325 г.) 1479 г. – Джулиано Лоренцо Медичи, флорентински аристократ († 1516 г.) 1613 г. – Андре льо Нотър, френски архитект и градинар († 1700 г.) 1685 г. – Джордж Бъркли, ирландски философ († 1753 г.) 1737 г. – Василий Баженов, руски архитект († 1799 г.) 1784 г. – Уилям Бъкланд, английски геолог и палеонтолог († 1856 г.) 1824 г. – Густав Кирхоф, пруски физик († 1887 г.) 1857 г. – Константин Паница, български офицер и политик († 1890 г.) 1863 г. – Владимир Вернадски, руски минералог († 1938 г.) 1863 г. – Габриеле д'Анунцио, италиански писател († 1938 г.) 1886 г. – Кай Нилсен, датски илюстратор († 1957 г.) 1890 г. – Вацлав Нижински, руски и полски балетист († 1950 г.) 1890 г. – Идрис, крал на Либия († 1983 г.) 1896 г. – Александър Занешев, български офицер († 1955 г.) 1904 г. – Бодо Узе, германски писател († 1963 г.) 1905 г. – Такаши Шимура, японски актьор († 1982 г.) 1913 г. – Стоян Стоянов, български летец (* 1997 г.) 1913 г. – Теобалдо Депетрини, италиански футболист и треньор († 1996 г.) 1922 г. – Джак Керуак, американски писател († 1969 г.) 1923 г. – Уоли Шира, американски астронавт († 2007 г.) 1924 г. – Динко Динев, български актьор († 2004 г.) 1925 г. – Жорж Дерлю, френски композитор († 1992 г.) 1925 г. – Лео Есаки, японски физик, Нобелов лауреат през 1973 г. 1925 г. – Хари Харисън, американски писател († 2012 г.) 1939 г. – Венцислав Начев, български писател († 2010 г.) 1940 г. – Ал Жаро, американски джаз музикант и певец († 2017 г.) 1942 г. – Ратко Младич, сръбски политически и военен лидер 1946 г. – Лайза Минели, американска актриса и певица 1948 г. – Джеймс Тейлър, американски певец и китарист 1956 г. – Стийв Харис, английски музикант (Айрън Мейдън) 1957 г. – Мюмюн Тахир, български писател и журналист 1957 г. – Стив Харис, английски музикант 1958 г. – Йон Негрей, молдовски историк и политик 1958 г. – Катрин Шмит, германска писателка 1962 г. – Димитър Младенов, български футболист 1967 г. – Джени Ерпенбек, германска писателка 1970 г. – Рой Кан, норвежки певец 1970 г. – Дейв Егърс, американски писател 1980 г. – Андрей Жеков, български волейболист 1981 г. – Кента Кобаяши, японски кечист 1983 г. – Боян Йорданов, български волейболист 1987 г. – Теймур Раджабов, азербайджански шахматист 1991 г. – Галин, български попфолк певец 1994 г. – Кристина Грими, американска певица († 2016 г.) Починали 417 г. – Инокентий I, римски папа (* неизв.) 604 г. – Григорий I, римски папа (* 540 г.) 1648 г. – Тирсо де Молина, испански писател (* 1579 г.) 1699 г. – Франц Лефорт, руски адмирал (* 1655 г.) 1820 г. – Александър Маккензи, шотландско-канадски изследовател (* 1764 г.) 1832 г. – Фридрих Кулау, германски композитор (* 1786 г.) 1845 г. – Кирил Пейчинович, български монах и книжовник (* ок. 1770) 1894 г. – Август Чешковски, полски философ (* 1814 г.) 1894 г. – Иларион Прянишников, руски художник, передвижник (* 1840 г.) 1907 г. – Юрдан Иванов, български публицист, финансист, библиограф и изследовател (* 1862 г.) 1925 г. – Сун Ятсен, китайски революционер и политик (* 1866 г.) 1926 г. – Георги Христович, български зоолог (* 1863 г.) 1928 г. – Мария Ермолова, руска актриса (* 1853 г.) 1930 г. – Алоис Ирасек, чешки писател (* 1851 г.) 1942 г. – Роберт Бош, германски индустриалец (* 1861 г.) 1943 г. – Густав Вигеланд, норвежки скулптор (* 1869 г.) 1947 г. – Александър Ботев, български политик (* 1879 г.) 1950 г. – Хайнрих Ман, германски писател (* 1871 г.) 1955 г. – Чарли Паркър, американски джаз музикант (* 1920 г.) 1979 г. – Георги Димитров, български композитор (* 1904 г.) 1991 г. – Рагнар Гранит, финландски невролог, Нобелов лауреат през 1967 г. (* 1900 г.) 1999 г. – Йехуди Менухин, американски музикант (* 1916 г.) 2001 г. – Робърт Лъдлъм, американски писател (* 1927 г.) 2002 г. – Спирос Киприану, кипърски политик и държавник (* 1932 г.) 2003 г. – Зоран Джинджич, министър-председател на Сърбия (* 1952 г. – атентат) 2010 г. – Мигел Делибес, испански журналист и писател (* 1920 г.) 2014 г. – Здравко Чолаков, български литературен историк и критик (* 1941 г.) 2015 г. – Тери Пратчет, британски писател фантаст (* 1948 г.) Празници Световен ден срещу цензурата в интернет Замбия – Ден на младежта Китай и Тайван – Ден на дървото (залесяването) Мавриций – Ден на независимостта (от Великобритания, 1968 г., национален празник) 312


text: 13 март е 72-рият ден в годината според григорианския календар (73-ти през високосна година). Остават 293 дни до края на годината. Събития 1516 г. – Карл V Хабсбург е провъзгласен за първи крал на Испания. 1519 г. – Испанският конкистадор Ернан Кортес слиза на мексиканския бряг и започва поход срещу кралството на ацтеките. 1639 г. – Кеймбриджкият колеж в САЩ е преименуван на Харвардски университет. 1781 г. – Сър Уилям Хершел открива планетата Уран. 1809 г. – Сър Джордж Байрон влиза в британската Палата на лордовете с името лорд Байрон. 1848 г. – Канцлерът на Австрия Клеменс фон Метерних напуска поста си след близо 40-годишно управление. 1879 г. – Княз Алеко Богориди е назначен от османския султан за пръв генерал-губернатор на Източна Румелия. 1881 г. – При атентат в Санкт Петербург е убит Александър II и за император на Русия е провъзгласен Александър III (1 март стар стил). 1913 г. – Одринската крепост е превзета от български и сръбски войски по време на Балканската война. 1921 г. – По решение на Светия синод е учреден Църковно-исторически музей под ръководството на проф. протойерей Иван Гошев. 1932 г. – Паул фон Хинденбург побеждава Адолф Хитлер на изборите в Германия. 1935 г. – По време на разкопки в Йерусалим е открита библиотека от около 1000 г. преди Христа, която потвърждава библейската история. 1943 г. – Холокостът и България: Властите в България депортират евреите от Беломорието. 1960 г. – Английското правителство се отказва от проекта за ракетата „Блу Стрийк“. 1961 г. – Състои се премиерата на българския игрален драматичен филм „А бяхме млади“. 1968 г. – Александър Дубчек премахва цензурата в Чехословакия. 1973 г. – С постановление на Министерския съвет на България се въвежда намалено работно време и петдневна работна седмица. 1981 г. – В Народна република България е открита официално Национална астрономическа обсерватория - Рожен. 1988 г. – В Япония е открит официално Сейкан – най-дългият железопътен тунел в света дотогава. 1996 г. – В Дънблейн, Шотландия убиец застрелва 16 деца и техния учител в местното начално училище, след което се самоубива. 2013 г. – Избран е първият папа от Новия свят – Франциск. Родени 1615 г. – Инокентий XII, римски папа († 1700 г.) 1733 г. – Джоузеф Пристли, английски химик († 1804 г.) 1741 г. – Йозеф II, император на Свещената римска империя († 1790 г.) 1763 г. – Гийом Брюн, френски маршал († 1815 г.) 1781 г. – Карл Фридрих Шинкел, германски архитект († 1841 г.) 1860 г. – Хуго Волф, австрийски композитор († 1890 г.) 1864 г. – Алексей фон Явленски, руски художник († 1941 г.) 1866 г. – Йордан Аврамов, български офицер († ? г.) 1874 г. – Димитър Ташев, български революционер († 1955 г.) 1875 г. – Никола Топалджиков, български военен деец († 1925 г.) 1888 г. – Антон Макаренко, съветски писател († 1939 г.) 1899 г. – Джон ван Флек, американски физик, Нобелов лауреат през 1977 г. († 1980 г.) 1899 г. – Панчо Владигеров, български композитор († 1978 г.) 1902 г. – Иван Радев, български комунист († 1969 г.) 1903 г. – Никола Щерев, български футболист († 1972 г.) 1907 г. – Емануел Винхолц, словашки психиатър († 1985 г.) 1908 г. – Уолтър Аненберг, американски издател († 2002 г.) 1911 г. – Л. Рон Хъбард, американски писател († 1986 г.) 1913 г. – Уилям Кейси, американски политик, директор на ЦРУ († 1987 г.) 1928 г. – Исак Паси, български философ († 2010 г.) 1928 г. – Йордан Спиров, български актьор († 2012 г.) 1932 г. – Людмила Добринова, български музикален деятел († 2008 г.) 1935 г. – Кофи Авунор, ганайски писател († 2013 г.) 1942 г. – Скатман Джон, американски музикант († 1999 г.) 1945 г. – Анатолий Фоменко, руски математик 1946 г. – Йонатан Нетаняху, израелски командос († 1976 г.) 1950 г. – Уилям Мейси, американски актьор 1956 г. – Дана Дилейни, американска актриса 1960 г. – Адам Клейтън, английски музикант (U2) 1960 г. – Хироши Масуока, японски рали пилот 1961 г. – Петър Курдов, български футболист 1962 г. – Лютфи Рюстемов, български политик 1966 г. – Юлиян Манев, български футболист 1973 г. – Едгар Давидс, нидерландски футболист 1975 г. – Росен Белов, български театрален актьор 1976 г. – Людмила Илиева, български политик и адвокат 1981 г. – Стивън Магуайър, шотландски играч на снукър 1981 г. – Петър Златинов, български футболист 1984 г. – Васил Бележков, български композитор и китарист 1985 г. – Емил Хърш, американски актьор 1987 г. – Елица Раева, българска шахматистка 1987 – Марко Андрети, американски състезател 1987 – Андреас Бек, немски футболист 1988 – Фурджел Нарсинг, холандски футболист 1989 – Холгер Бадщубер, немски футболист 1989 – Марко Марин, немски футболист 1989 – Робърт Уикенс, канадски състезател 1990 – Анисет Абел, малагасийски футболист 1991 – Даниел Грейг, австралийски скейтър 1991 – Тристан Томпсън, американски баскетболист 1994 – Жерар Деулофеу, испански футболист 1995 – Микаела Шифрин, американска скиорка 1998 – Джей-Рой Грот, холандски футболист 2001 – Томас Диърдън, играч на австралийската ръгби лига Починали 1767 г. – Мария Жозефа Саксонска, дофина на Франция (* 1731 г.) 1879 г. – Адолф Андерсен, германски шахматист (* 1818 г.) 1881 г. – Александър II, император на Русия (* 1818 г.) 1890 г. – Иван Генадиев, български учител (* ок. 1830 г.) 1901 г. – Бенджамин Харисън, 23-ти президент на САЩ (* 1833 г.) 1906 г. – Марин Дринов, български историк (* 1838 г.) 1913 г. – Ернст Равенщайн, германо-британски географ (* 1834 г.) 1933 г. – Антон Димитров, български революционер (* 1867 г.) 1941 г. – Аркадий Екатов, съветски летец (* 1896 г.) 1957 г. – Елена Владимировна, велика руска княгиня (* 1882 г.) 1960 г. – Луи Вагнер, френски автомобилен състезател (* 1882 г.) 1975 г. – Иво Андрич, хърватски писател, Нобелов лауреат през 1961 г. (* 1892 г.) 1987 г. – Бернхард Гжимек, германски зоолог (* 1909 г.) 1990 г. – Бруно Бетелхайм, американски психиатър (* 1903 г.) 1992 г. – Лъчезар Станчев, български поет (* 1908 г.) 1996 г. – Кшищоф Кешловски, полски режисьор (* 1941 г.) 1997 г. – Стоян Стоянов, български летец (* 1913 г.) 2002 г. – Ханс-Георг Гадамер, германски философ (* 1900 г.) 2019 г. – Николаос Муцопулос, гръцки археолог и архитект (* 1927 г.) 2021 – Прекрасният Марвин Хаглер, американски професионален боксьор (р. 1954) 2021 – Мъри Уокър, английски коментатор и журналист по моторни спортове (р. 1923) Празници Православна и Католическа църква – Ден на св. Никифор 313


text: 14 март е 73-тият ден в годината според григорианския календар (74-ти през високосна година). Остават 292 дни до края на годината. Събития 1492 г. – Испанската кралица Изабела заповядва да бъдат експулсирани 150 000 евреи, в случай че не приемат християнството. 1697 г. – Последният свободен град на маите Тайясил е завладян от испанския конкистадор Мартин де Урсуа. 1800 г. – Пий VII е избран за римски папа. 1897 г. – В България е обнародван Закон за задължително носене на дрехи и обувки местно производство от държавните чиновници. 1909 г. – Дадена е амнистия на отклонилите се от военна служба до обявяването на Независимостта на България на 22 септември 1908. 1927 г. – В Букурещ е създаден Висш съвет на българите в Добруджа. 1949 г. – Създадена е Висша атестационна комисия за присъждане на Научни степени и звания в България. 1951 г. – Корейската война: Силите на ООН за втори път завземат Сеул. 1958 г. – Асоциацията на звукозаписните компании в САЩ учредява наградата Грами. 1978 г. – Израелските отбранителни сили нахлуват и окупират южните части на Ливан в операция Литани. 1983 г. – Джон Бон Джоуви, Ричи Самбора и Алек Джон Съч сформират рок групата Bon Jovi. 1994 г. – Над град Шефилд (Англия) е регистрирана най-продължителната дъга, която можела да се наблюдава в продължение на шест часа. 1995 г. – Космонавтика: Американски астронавт за първи път лети на руски космически кораб, до орбитална станция Мир. 1998 г. – На турнир в Калифорния английският тенисист Грег Руседски поставя световен рекорд за скорост на топката при подаване (240 км/ч). 2000 г. – Стивън Кинг става първият писател, публикувал свое произведение в интернет. 2001 г. – Завършва официалното преброяване на населението в България. 2004 г. – Владимир Путин е преизбран за президент на Русия. 2005 г. – Един милион ливанци излизат по улиците на Бейрут, за да демонстрират против военното присъствие на Сирия в Ливан и против правителството, сформирано след покушението над министър-председателя Рафик Харири. Родени 1681 г. – Георг Филип Телеман, германски композитор († 1767 г.) 1767 г. – Питър Юарт, шотландски инженер († 1842 г.) 1804 г. – Йохан Щраус, австрийски композитор († 1849 г.) 1820 г. – Виктор Емануил II, крал на Италия († 1878 г.) 1835 г. – Джовани Вирджинио Скиапарели, италиански астроном († 1910 г.) 1848 г. – Младен Павлов, български революционер († 1935 г.) 1853 г. – Фердинанд Ходлер, швейцарски художник († 1918 г.) 1854 г. – Пол Ерлих, немски химик и лекар, Нобелов лауреат през 1908 († 1915 г.) 1876 г. – Тръпко Василев, български художник и галерист († 1970 г.) 1879 г. – Алберт Айнщайн, германски физик, Нобелов лауреат през 1921 († 1955 г.) 1881 г. – Елена Снежина, българска драматична актриса († 1944 г.) 1902 г. – Щерьо Атанасов, български политически и военен деец (генерал) († 1967 г.) 1903 г. – Ото Фридрих Болнов, германски философ († 1991 г.) 1905 г. – Реймон Арон, френски социолог († 1983 г.) 1907 г. – Христо Обрешков, български цигулар († 1944 г.) 1908 г. – Морис Мерло Понти, френски философ († 1961 г.) 1909 г. – Андре Пиеир дьо Мандиарг, френски писател († 1991 г.) 1918 г. – Георги Димов, български филолог († 1994 г.) 1930 г. – Петър Алипиев, български поет († 1999 г.) 1930 г. – Стефан Попов (Замората), български плувец († 2004 г.) 1933 г. – Майкъл Кейн, британски актьор 1934 г. – Юджийн Сърнън, американски астронавт († 2017 г.) 1935 г. – Иван Сотиров, български футболист 1937 г. – Надка Караджова, българска народна певица († 2011 г.) 1939 г. – Ив Буасе, френски режисьор 1940 г. – Красимира Казанджиева, българска актриса 1940 г. – Петър Берон, български учен и политик 1948 г. – Били Кристъл, американски актьор 1955 г. – Валери Симеонов, български предприемач 1958 г. – Албер II, принц на Монако 1968 г. – Джеймс Фрейн, английски актьор 1973 г. – Предраг Пажин, сръбско- български футболист 1974 г. – Грейс Парк, американска актриса 1975 г. – Йохан Паулик, словашки актьор 1976 г. – Георги Петков, български футболист 1979 г. – Никола Анелка, френски футболист 1983 г. – Жозе Емилио Фуртадо, португалски футболист 1985 г. – Ева Анджелина, американска порнографска актриса 1988 г. – Саша Грей, бивша американска порнографска актриса Починали 1457 г. – Хингтаи, император на Китай (* 1428 г.) 1682 г. – Якоб ван Ройсдал, холандски художник (* 1628 г.) 1803 г. – Фридрих Готлиб Клопщок, немски поет и драматург (* 1724 г.) 1883 г. – Карл Маркс, германски философ и идеолог (* 1818 г.) 1918 г. – Цезар Кюи, руски композитор (* 1835 г.) 1944 г. – Петър Найчев, български комунист (* 1898 г.) 1951 г. – Липо Херцка, унгарски футболист (* 1904 г.) 1959 г. – Власи Власковски, български политик (* 1883 г.) 1959 г. – Недялка Симеонова, българска цигуларка (* 1901 г.) 1965 г. – Германос Лямадис, гръцки духовник (* 1884 г.) 1968 г. – Ервин Панофски, германо-американски културолог и есеист (* 1892 г.) 1968 г. – Йозеф Харп, немски генерал (* 1892 г.) 1969 г. – Николай Фол, български писател и режисьор (* 1898 г.) 1970 г. – Фриц Перлс, германски психиатър и психоаналитик (* 1893 г.) 1980 г. – Анна Янтар, полска поп певица (* 1950 г.) 1975 г. – Сюзън Хейуърд, американска актриса (* 1917 г.) 1983 г. – Морис Роне, френски режисьор и актьор (* 1927 г.) 1993 г. – Петър Чернев, български актьор (* 1934 г.) 1995 г. – Уилям Алфред Фаулър, американски физик, Нобелов лауреат през 1983 (* 1911 г.) 1997 г. – Юрек Бекер, немски писател (* 1937 г.) 1997 г. – Фред Зинеман, американски режисьор от австрийски произход (* 1907 г.) 2000 г. – Ханс Карл Артман, австрийски писател (* 1921 г.) 2018 г. – Стивън Хокинг, английски астрофизик (* 1942 г.) Празници Световен ден на числото "пи". Световен ден на съня – отбелязва се от 2002 г. Римокатолическа църква – Св. Матилда Денят Пи, виж също 22 юли Албания – Първа пролет Андора – Ден на Конституцията – 1993 Естония – Ден на естонския език Сейнт Винсент и Гренадини – Ден на националните герои Япония, Южна Корея и Тайван – Бял ден (отбелязва се от 1978 г., един месец след Св. Валентин) 314


text: 15 март е 74-тият ден в годината според григорианския календар (75-и през високосна година). Остават 291 дни до края на годината. Събития 44 г. пр.н.е. – Юлий Цезар е посечен от Марк Юний Брут и група римски сенатори по време на заседанието на Сената на Римската империя. 1493 г. – Христофор Колумб се завръща в Испания след първото си плаване до Америка. 1820 г. – Мейн става 23-тият щат на САЩ. 1827 г. – Създаден е университета на Торонто. 1906 г. – Регистрирана е фирмата Ролс-Ройс. 1908 г. – Завършва Кюстендилския общ конгрес на ВМОРО. 1911 г. – Създаден е ФК Аустрия (Виена). 1916 г. – Президентът Удроу Уилсън изпраща 12 000 войници зад Границата между САЩ и Мексико, за да преследват Панчо Виля. 1917 г. – Руският цар Николай II обявява своята и на сина си абдикация от престола в полза на брат си. 1922 г. – Египет получава реална независимост от Великобритания и крал на държавата става Фуад I. 1939 г. – Втората световна война: Нацистки войски окупират останалите части на Бохемия и Моравия; Чехословакия престава да съществува. 1952 г. – В Реюнион е измерен световният рекорд на паднал валеж – 1870 mm за едно денонощие. 1970 г. – В Осака (Япония) е открито световното изложение Експо '70. 1989 г. – В Дервента се провежда последният концерт на групата „Биело дугме“. 1990 г. – Михаил Горбачов е избран за първи президент на СССР. 1990 г. – СССР обявява за невалидна декларацията на Литва за независимост. 1991 г. – Германия получава формално пълна независимост след Втората световна война от окупационните сили (САЩ, Франция, Великобритания и СССР). 1998 г. – Папа Йоан Павел II обявява българския епископ Евгений Босилков за мъченик на католическата вяра. 1999 г. – Започва да функционира Националната здравноосигурителна каса в България. Родени 1767 г. – Андрю Джаксън, 7-и президент на САЩ († 1845 г.) 1779 г. – Уилям Ламб, министър-председател на Обединеното кралство († 1848 г.) 1813 г. – Джон Сноу, английски физик († 1858 г.) 1830 г. – Жан Жак Реклю, френски географ († 1905 г.) 1830 г. – Паул фон Хайзе, германски писател, Нобелов лауреат през 1910 († 1914 г.) 1835 г. – Едуард Щраус, австрийски композитор († 1916 г.) 1848 г. – Иван Драсов, български революционер († 1901 г.) 1854 г. – Емил фон Беринг, германски физиолог, Нобелов лауреат през 1901 г. († 1917 г.) 1854 г. – Иван Стефанов Гешов, български политик († 1932 г.) 1859 – Ненчо Палавеев, български търговец, предприемач и благодетел 1862 г. – Православ Тенев, български военен деец († 1942 г.) 1862 г. – Асен Петров, български хирург, учен и преподавател († 1920 г.) 1869 г. – Велко Думев, български революционер († 1945 г.) 1873 г. – Георги Шагунов, български композитор († 1948 г.) 1879 г. – Владимир Стоянов, български военен деец (? г.) 1884 г. – Ангелос Сикелианос, гръцки поет и писател, Нобелов лауреат през 1949 г. († 1951 г.) 1899 г. – Иван Стефанов, български икономист († 1980 г.) 1902 г. – Иван Унджиев български професор – историк († 1979 г.) 1903 г. – Никола Попов, български генерал († 2007 г.) 1904 г. – Трайко Запрянов, български невролог († 1992 г.) 1913 г. – Иван Димов, български скуптор († 2002 г.) 1915 г. – Трауте Форести, австрийска актриса († 2015 г.) 1920 г. – Валтер Томан, австрийски писател († 2003 г.) 1920 г. – Едуард Донал Томас, американски физик, Нобелов лауреат през 1990 г. († 2012 г.) 1929 г. – Атанас Божков, български изкуствовед († 1995 г.) 1930 г. – Елена Георгиева, българска езиковедка († 2007 г.) 1930 г. – Андреас Окопенко, австрийски писател († 2010 г.) 1930 г. – Жорес Алфьоров, руски физик, Нобелов лауреат през 2000 г. († 2019 г.) 1932 г. – Алън Бийн, американски астронавт († 2018 г.) 1934 г. – Крикор Азарян, български режисьор († 2009 г.) 1935 г. – Ташко Георгиевски, македонски писател († 2012 г.) 1938 г. – Георги Пинчев, български политик 2020 1942 г. – Иван Маразов, български културолог 1943 г. – Дейвид Кронънбърг, канадски режисьор 1943 г. – Бодо Хел, австрийски писател 1951 г. – Стоян Алексиев, български артист 1951 г. – Герхард Фалкнер, немски писател 1953 г. – Калуди Калудов, български певец 1955 г. – Дий Шнайдер, американски рок музикант 1955 г. – Йорданка Стефанова, българска актриса 1960 г. – Йоан Андоне, румънски футболист 1962 г. – Маркус Мерк, немски футболен съдия 1963 г. – Илиана Раева, българска гимнастичка 1965 г. – Джеймс Баркли, британски писател 1966 г. – Валентин Милушев, български политик 1975 г. – Веселин Топалов, български шахматист 1975 г. – Ева Лонгория, американска актриса 1977 г. – Джоузеф Хан, американски музикант (Linkin Park) 1985 г. – Келан Лъц, американски артист 1987 г. – Тиа Танака, американска порноактриса 2000 г. – Кристиан Костов, български певец Починали 44 г. пр.н.е. – Юлий Цезар, римски военен и политически водач (* 100 пр.н.е.) 752 г. – Захарий, римски папа 1723 г. – Йохан Кристиан Гюнтер, немски поет (* 1695 г.) 1891 г. – Сава Муткуров, български политик (* 1852 г.) 1891 г. – Христо Белчев, български политик (атентат) (* 1857 г.) 1898 г. – Хенри Бесемер, английски инженер и изобретател (* 1813 г.) 1903 г. – Тома Давидов, български офицер и революционер (* 1868 г.) 1937 г. – Хауърд Лъвкрафт, американски писател (* 1890 г.) 1938 г. – Николай Бухарин, съветски партиен деец (* 1888 г.) 1945 г. – Константин Лукаш, български военен деец (* 1890 г.) 1945 г. – Трифон Трифонов, български военен деец (* 1895 г.) 1947 г. – Жан-Ришар Блок, френски писател и драматург († 1884 г.) 1950 г. – Кина Герджикова, българска актриса († 1884 г.) 1961 г. – Димитър Бъров, български юрист и политик, първи ректор на Стопанска академия - Свищов (* 1887 г.) 1962 г. – Артър Холи Комптън, американски физик, Нобелов лауреат (* 1892 г.) 1965 г. – Асен фон Хартенау, граф, син на княз Батенберг (* 1890 г.) 1975 г. – Аристотел Онасис, гръцки корабен магнат (* 1906 г.) 1979 г. – Емилиян Станев, български писател (* 1907 г.) 1981 г. – Рене Клер, френски режисьор (* 1898 г.) 1996 г. – Волфганг Кьопен, германски писател (* 1906 г.) 1998 г. – Бенджамин Спок, американски педиатър (* 1903 г.) 2004 г. – Геласий, български митрополит (* 1933 г.) 2004 г. – Джон Поупъл, британски математик и химик, носител на Нобелова награда по химия за 1998 г. (* 1925) 2006 г. – Георгиос Ралис, министър-председател на Гърция (* 1918 г.) 2007 г. – Христо Малинов, български писател (* 1917 г.) 2008 г. – Стефан Геренски, български футболист (* 1926 г.) 2016 г. – Любка Рондова, българска народна певица (* 1936 г.) Празници Световен ден на потребителя (отбелязва се от 1983 г.) Международен ден срещу полицейската бруталност България – Ден на здравния инспектор (отбелязва се от 1999 г.) България – Ден на санитарния инспектор (отбелязва се от 1997 г.) Беларус – Празник на конституцията Унгария – Ден на революцията (1848 г., национален празник) 315


text: 16 март е 75-ият ден в годината според григорианския календар (76-и през високосна). Остават 290 дни до края на годината. Събития 1521 г. – Фернандо Магелан пристига на Филипините, пресичайки Тихия океан. 1769 г. – Френският мореплавател Луи Антоан дьо Бугенвил завършва околосветското си пътешествие в пристанище Сен Мало. 1792 г. – Извършен е атентат срещу краля на Швеция Густав III, който умира 2 седмици по-късно. 1802 г. – Създадена е американската военна академия Уест Пойнт. 1907 г. – Съставено е 29-ото правителство на България, начело с Петър Гудев. 1911 г. – Иван Гешов става министър-председател на България. 1913 г. – След обединение на няколко по-малки варненски футболни клуба е създаден СК Тича, като датата се приема и за дата на основаването на ПФК Черно море. 1917 г. – Приключва Февруарската революция и е създадено Временното руско правителство. 1925 г. – Изменен е Законът за защита на държавата. 1935 г. – В нарушение на Версайския договор Нацистка Германия въвежда всеобща военна повинност, а германските въоръжени сили получават името Вермахт. 1939 г. – В кралския дворец в Прага Адолф Хитлер обявява Бохемия и Моравия за германски протекторат. 1945 г. – Втората световна война: Британската авиация извършва масирана бомбардировка на германския град Вюрцбург – за 20 минути са разрушени 90% от сградите и загиват над 5000 жители. 1963 г. – При изригване на вулкана Агунг на остров Бали (Индонезия) загиват около 2100 души. 1978 г. – Самолет Ту-134 на БГА Балкан катастрофира край селата Тлачене и Габаре, извършвайки редовен полет София – Варшава, при което загиват 73-ма души – 27 българи, 39 поляци и 7-членният екипаж. 1978 г. – Премиерът на Италия Алдо Моро е отвлечен от лява терористична групировка и по-късно убит. 1988 г. – Ирано-иракска война: Град Халабджа в Ирак е атакуван от режима на Саддам Хюсеин с бойни отровни газове, в резултат на което загиват 5000 кюрди. 1994 г. – Йозеф Моравчик става министър-председател на Словакия. 1995 г. – Норман Тагард става първият американски астронавт, стъпил на съветска орбитална станция. 1995 г. – Мисисипи става последният американски щат, който ратифицира 13-ата поправка в Конституцията, забраняваща робството. 1998 г. – Папа Йоан Павел II поднася извинението на Ватикана за мълчанието на Римокатолическата църква по времето на Холокоста през Втората световна война. 2001 г. – Съгласно статистиката във Великобритания, това е единственият ден между 1993 и 2002 г., в който не е регистрирано самоубийство. Родени 1687 г. – София-Доротея фон Брауншвайг-Люнебург, кралица на Прусия († 1757 г.) 1750 г. – Каролин Хершел, британска астрономка от германски произход († 1848 г.) 1751 г. – Джеймс Мадисън, 4-ти президент на САЩ († 1836 г.) 1774 г. – Матю Флиндърс, британски мореплавател и изследовател († 1814 г.) 1789 г. – Георг Ом, германски физик († 1854 г.) 1794 г. – Ами Буе, френски геолог († 1881 г.) 1839 г. – Рене Сюли Прюдом, френски поет, Нобелов лауреат († 1907 г.) 1853 г. – Хайнрих Кайзер, германски физик († 1940 г.) 1859 г. – Александър Попов, руски учен († 1906 г.) 1868 г. – Максим Горки, руски писател († 1936 г.) 1873 г. – Михаил Чаков, български революционер († 1938 г.) 1877 г. – Реза Шах Пахлави, ирански шах († 1941 г.) 1879 г. – Григор Чешмеджиев, български политик († 1945 г.) 1884 г. – Александър Беляев, руски писател († 1942 г.) 1892 г. – Сесар Вайехо, перуански поет († 1938 г.) 1900 г. – Менча Кърничева, българска революционерка († 1964 г.) 1911 г. – Йозеф Менгеле, германски лекар, военнопрестъпник († 1979 г.) 1912 г. – Патриша Никсън, първа дама на САЩ (1969 – 1974) († 1993 г.) 1913 г. – Димитър Тишин, български писател († 1992 г.) 1915 г. – Кунихико Кодаира, японски математик († 1997 г.) 1918 г. – Фредерик Рейнс, американски физик, Нобелов лауреат през 1995 г. († 1998 г.) 1920 г. – Денчо Знеполски, деец на БКП, партизанин, военен деец († 1989 г.) 1920 г. – Иван Гайдарджиев, български актьор († 2005 г.) 1922 г. – Вела Пеева, българска партизанка († 1944 г.) 1926 г. – Джери Люис, американски артист († 2017 г.) 1927 г. – Владимир Комаров, съветски космонавт († 1967 г.) 1932 г. – Методи Андонов, български театрален и филмов режисьор († 1974 г.) 1937 г. – Янко Динков, български футболист и треньор 1941 г. – Бернардо Бертолучи, италиански режисьор († 2018 г.) 1948 г. – Маргарет Вайс, американска писателка 1952 г. – Алис Хофман, американска писателка 1953 г. – Ричард Столман, американски активист за свободен софтуер 1953 г. – Изабел Юпер, френска актриса 1955 г. – Бруно Барето, бразилски режисьор 1966 г. – Дирк фон Петерсдорф, немски писател 1967 г. – Лорън Греъм, американска актриса 1970 г. – Михаил Христов, български футболист 1976 г. – Джу Чън, китайска шахматистка 1976 г. – Силвия Трендафилова, българска журналистка 1985 г. – Делян Маджаров, български политолог и политик 1990 г. – Александър Методиев, български футболист 1986 г. – Светозар Кнезовски, български актьор 1997 г. – Небие Кабак, български политик Починали 37 г. – Тиберий, римски император (* 42 пр.н.е.) 455 г. – Валентиниан III, римски император (* 419 г.) 1457 г. – Ласло Хуниади, унгарски държавник (* 1433 г.) 1736 г. – Джовани Батиста Перголези, италиански композитор (* 1710 г.) 1801 г. – Александра Павловна, велика руска княгиня (* 1783 г.) 1839 г. – Август Циволка, руски изследовател (* 1810 г.) 1861 г. – Виктория фон Сакс-Кобург-Заалфелд, херцогиня на Кент (* 1786 г.) 1888 г. – Иполит Карно, френски политик (* 1801 г.) 1898 г. – Обри Биърдсли, английски художник (* 1872 г.) 1903 г. – Рой Бийн, американски съдия (* 1825 г.) 1914 г. – Шарл Албер Гоба, швейцарски политик, Нобелов лауреат през 1902 г. (* 1843 г.) 1914 г. – Джон Мъри, британски океанограф (* 1841 г.) 1915 г. – Иван Илиев, български революционер (* 1850 г.) 1923 г. – Александър Лодигин, руски електротехник (* 1847 г.) 1925 г. – Август фон Васерман, немски бактериолог (* 1866 г.) 1930 г. – Мигел Примо де Ривера, испански диктатор (* 1870 г.) 1935 г. – Джон Маклеод, шотландски физик, Нобелов лауреат през 1923 г. (* 1876 г.) 1935 г. – Арон Нимцович, датски шахматист (* 1886 г.) 1937 г. – Мара Белчева, българска поетеса (* 1868 г.) 1940 г. – Селма Лагерльоф, шведска писателка и Нобелов лауреат през 1909 г. (* 1858 г.) 1942 г. – Яков Перелман, руски научен популяризатор (* 1882 г.) 1943 г. – Жорж Жиро, френски математик (* 1889 г.) 1957 г. – Константин Брънкуш, румънски скулптор (* 1876 г.) 1958 г. – Никола Ганушев, български художник (* 1889 г.) 1979 г. – Жан Моне, френски държавник (* 1888 г.) 1992 г. – Ив Рокар, френски физик (* 1903 г.) 1995 г. – Рашко Сугарев, български писател (* 1941 г.) 1998 г. – Дерек Бартън, британски химик, Нобелов лауреат през 1969 г. (* 1918 г.) 2000 г. – Азаря Поликаров, български философ (* 1921 г.) 2010 г. – Ксения Пайчин, сръбска певица (* 1977 г.) Празници Ден на астрономическите обсерватории (отбелязва се от 1990 г., първо в Италия) Боен празник на 4-ти Плевенски полк 316


text: 17 март е 76-ият ден в годината според григорианския календар (77-и през високосна година). Остават 289 дни до края на годината. Събития 45 г. пр.н.е. – В битката при Мунда, Юлий Цезар побеждава армията на оптиматите, водена от Помпей Младши и Тит Лабиен, неговата последна победа. 180 г. – Комод става римски император, след като баща му Марк Аврелий умира във военен лагер Виндобона (днешна Виена). 455 г. – Петроний Максим става западноримски император. 624 г. – В Мека Мохамед удържа ключова победа над своите опоненти в курейши. 1229 г. – Армията на кръстоносците от Шестия кръстоносен поход навлиза в Йерусалим. 1845 г. – В Англия е патентован ластикът. 1861 г. – Провъзгласено е Кралство Италия. 1891 г. – Край Гибралтар потъва британският параход SS Utopia, загиват 574 души. 1899 г. – Астрономът Уилям Хенри Пикеринг открива Феба – естествен спътник на Сатурн. 1901 г. – Изложба от 71 картини на Винсент ван Гог в Париж, 11 години след смъртта му, предизвиква сензация. 1915 г. – Основан е ФК Тунджа (Ямбол) в читалище „Съгласие“. 1931 г. – Невада легализира хазарта. 1942 г. – Холокост: Гестапо започва депортирането на 15 000 евреи от Лвов към Лагера на смъртта в Белжец (Полша). 1948 г. – В Брюксел е подписан договор за военен съюз между Великобритания, Франция и Бенелюкс – първообраз на НАТО. 1951 г. – Издаден е указ на Президиума на Народното събрание на Народна република България за всенародна безплатна медицинска помощ. 1951 г. – Сформирана е 10 ИАДв в Граф Игнатиево 1959 г. – Тензин Гятсо, 14-ият далай лама, напуска Тибет и отпътува за Индия. 1965 г. – Създаден е Съюзът на архитектите в България. 1969 г. – Голда Меир става първата жена министър-председател на Израел. 1980 г. – Английският парламент решава да бойкотира Летните олимпийски игри в Москва. 1982 г. – В европейския клубен шампионат ЦСКА елиминира тогава действащия шампион Ливърпул след 2:0 в продълженията. 1991 г. – Служебното правителство на Димитър Попов подписва първо споразумение с Международния валутен фонд. 1992 г. – Самоубийствен атентат с кола бомба взривява посолството на Израел в Буенос Айрес (Аржентина), загиват 29 души и са ранени 242. Родени 763 г. – Харун ал-Рашид, арабски владетел († 809 г.) 1473 г. – Джеймс IV, крал на Шотландия († 1513 г.) 1578 г. – Франческо Албани, италиански художник († 1660 г.) 1733 г. – Карстен Нибур, немски изследовател († 1815 г.) 1834 г. – Готлиб Даймлер, немски инженер и индустриален дизайнер († 1900 г.) 1839 г. – Йозеф Райнбергер, немски композитор († 1901 г.) 1856 г. – Михаил Врубел, руски художник († 1910 г.) 1865 г. – Габриел Нарутович, първи президент на Полша († 1922 г.) 1877 г. – Ото Грос, австрийски психолог († 1920 г.) 1881 г. – Валтер Хес, швейцарски физиолог, Нобелов лауреат († 1973) 1902 г. – Боби Джоунс, американски голф играч († 1971 г.) 1912 г. – Сегундо Дурандал, боливийски футболист († 1976 г.) 1920 г. – Делчо Делчев, български офицер († 2007 г.) 1921 г. – Меир Амит, израелски политик († 2009 г.) 1923 г. – Ангел Ангелов, български художник († 2008 г.) 1923 г. – Мило Дор, австрийски писател († 2005 г.) 1929 г. – Нено Дончев, български аграрен учен († 1991 г.) 1930 г. – Джеймс Ъруин, американски астронавт († 1991 г.) 1930 г. – Черемухин, български хуморист († 2003 г.) 1935 г. – Оскар Пано, аржентински шахматист 1935 г. – Ханс Волшлегер, немски писател († 2007 г.) 1938 г. – Рудолф Нуреев, руски балетист († 1993 г.) 1939 г. – Джовани Трапатони, италиански футболист и треньор 1939 г. – Робин Нокс-Джонстън, английски ветроходец и писател 1944 г. – Георги Братанов, български писател († 2000 г.) 1945 г. – Димитър Кърнолски, български композитор († 2009 г.) 1948 г. – Уилям Гибсън, американски писател 1949 г. – Патрик Дъфи, американски актьор 1950 г. – Румянчо Горанов, български футболист 1951 г. – Кърт Ръсел, американски актьор 1955 г. – Надка Николова, български филолог 1962 г. – Васил Драголов, български футболист 1964 г. – Роб Лоу, американски актьор 1969 г. – Александър Маккуин, британски моден дизайнер († 2010 г.) 1978 г. – Саша Станишич, босненско-немски писател 1980 г. – Галин Михайлов, български футболист 1986 г. – Един Джеко, босненски футболист 1988 г. – Граймс, канадска певица Починали 45 г. пр.н.е. – Тит Лабиен, римски военачалник (* 100 пр.н.е.) 180 г. – Марк Аврелий, римски император и философ (* 121 г.) 460 г. – Свети Патрик, покровител на Ирландия и ирландците (* ок. 390 г.) 1516 г. – Джулиано Лоренцо Медичи, флорентински аристократ (* 1479 г.) 1680 г. – Франсоа дьо Ларошфуко, френски писател (* 1613 г.) 1782 г. – Даниел Бернули, швейцарски математик (* 1700 г.) 1830 г. – Лоран Сен Сир, френски маршал (* 1764 г.) 1845 г. – Кирил Пейчинович, български духовник и просветител (* ок. 1770 г.) 1853 г. – Кристиан Доплер, австрийски математик (* 1803 г.) 1876 г. – Бьортън Гунльойсон, исландски математик и картограф (* 1788 г.) 1897 г. – Виторио Ботего, италиански пътешественик и изследовател (* 1861 г.) 1917 г. – Франц Брентано, германски философ (* 1838 г.) 1921 г. – Николай Жуковски, руски учен, създател на науката Аеродинамика (* 1847 г.) 1949 г. – Александра Екстер, украинска художничка († 1882 г.) 1950 г. – Адолф Майер, швейцарски психиатър (* 1866 г.) 1956 г. – Ирен Жолио-Кюри, френска физичка, Нобелова лауреатка през 1935 г. (* 1897 г.) 1970 г. – Фернан Кромелинк, белгийски драматург (* 1886 г.) 1974 г. – Луис Кан, американски архитект (* 1901 г.) 1976 г. – Лукино Висконти, италиански режисьор (* 1906 г.) 1987 г. – Асен Василев, български художник, резбар (* 1909 г.) 1993 г. – Хелън Хейс, американска актриса († 1900 г.) 2002 г. – Луизе Ринзер, немска писателка (* 1911 г.) 2002 г. – Васил Митков, български футболист (* 1943 г.) 2003 г. – Хърбърт Аптекър, американски историк (* 1915 г.) 2007 г. – Емил Трифонов – Кембълът, български журналист (* 1964 г.) 2011 г. – Майкъл Гоф, английски актьор (* 1916 г.) Празници Бостън (САЩ) – „Ден на евакуацията“ (през 1776 английската войска се евакуира в Бостън) Ирландия и Северна Ирландия (Великобритания) – Ден на Свети Патрик (национален празник) 317


text: 18 март е 77-ият ден в годината според григорианския календар (78-и през високосна година). Остават 288 дни до края на годината. Христо Кацаров почина на 18 март 1994 Събития 37 г. – Римският сенат анулира завещанието на Тиберий и обявява Калигула за император. 731 г. – Започва понтификатът на папа Григорий III. 922 г. – Приключва Битката при Пиги – голямо сражение между българи и византийци в покрайнините на Константинопол. Завършва с голяма българска победа. 1229 г. – Кръстоносците, начело с Фридрих II, възстановяват Йерусалимското кралство. 1582 г. – В Антверпен е направен опит за убийството на Вилхелм Орански. 1662 г. – В Париж започва да функционира първият обществен транспорт – 8-местна карета. 1871 г. – Обявена е Парижката комуна. 1900 г. – Основан е нидерландският АФК Аякс. 1903 г. – Френското правителство забранява религиозните ордени. 1904 г. – Основан е Австрийският футболен съюз. 1915 г. – Битката при Дарданелите, при която османската армия, водена от Мустафа Кемал паша, разбива англо-френския военноморски флот – най-модерния за времето си. 1917 г. – Финландия, първи парламентарни избори с универсално избирателно право в Европа 1919 г. – В Испания е основан ФК Валенсия. 1921 г. – Подписан е вторият Рижки мирен договор между Полша и Съветския съюз. 1922 г. – В Индия Махатма Ганди е осъден на шест години затвор заради гражданско неподчинение, излежава две. 1925 г. – XXI народно събрание отнема мандати на комунисти. 1925 г. – Торнадо опустошава територии от три щата на САЩ – Мисури, Илинойс и Индиана, загиват 695 души. 1937 г. – При експлозия на газова инсталация в училище в Ню Лондон (Тексас) загиват около 300 ученици и учители. 1938 г. – Мексико национализира цялото петролно имущество на територията на държавата, собственост на чужди фирми. 1945 г. – Втората световна война: 1250 американски бомбардировача обстрелват Берлин. 1965 г. – Съветският космонавт Алексей Леонов извършва първото в историята на космонавтиката излизане в открития космос. 1966 г. – Папа Павел VI отменя отлъчването от църквата за католиците, сключили брак с некатолици. 1970 г. – Лон Нол пропъжда от Камбоджа принц Нородом Сианук. 1974 г. – Приключва 5-месечната петролна криза, свързана с ембаргото на страните от ОПЕК за САЩ, Западна Европа и Япония. 1980 г. – 50 души загиват при експлозия на ракета Восток-2М на космодрума Плесецк (СССР). 1989 г. – В Хеопсовата пирамида в Египет е открита мумия отпреди 4400 години. 2002 г. – Война в Афганистан (от 2001): Операция Анаконда (започнала на 2 март) приключва с унищожаването на 500 талибани и бойци на Ал Кайда, и 11 жертви на съюзниците. 2003 г. – САЩ започват война в Ирак, насочена към предотвратяване на ядрената програма на Ирак и сваляне на режима на Садам Хюсеин. 2004 г. – Членство на България в НАТО: С 226 гласа „за“ и 4 „против“ XXXIX народно събрание ратифицира Северноатлантическия договор. Родени 1496 г. – Мария Тюдор, кралица на Франция († 1533 г.) 1548 г. – Корнелис Кетел, холандски художник († 1616 г.) 1555 г. – Франсоа д'Алансон, френски благородник († 1584 г.) 1780 г. – Милош Обренович, княз на Сърбия († 1860 г.) 1828 г. – Уилям Рандъл Кримър, английски политик, Нобелов лауреат през 1903 († 1908 г.) 1837 г. – Гроувър Кливланд, 22-ри и 24-ти президент на САЩ († 1908 г.) 1842 г. – Стефан Маларме, френски поет († 1898 г.) 1844 г. – Николай Римски-Корсаков, руски композитор († 1908 г.) 1850 г. – Тодор Иванов Джебаров, български възрожденец († 1945 г.) 1858 г. – Рудолф Дизел, германски изобретател († 1913 г.) 1868 г. – Вилхелм Щекел, австрийски лекар († 1940 г.) 1877 г. – Едгар Кейси, американски ясновидец († 1945 г.) 1893 г. – Уилфред Оуен, уелски поет († 1918 г.) 1896 г. – Невил Чембърлейн, министър-председател на Обединеното кралство († 1940 г.) 1901 г. – Менли Палмър Хол, американски езотеричен автор († 1990 г.) 1903 г. – Галеацо Чано, италиански политик († 1944 г.) 1904 г. – Сречко Косовел, словенски поет († 1926 г.) 1925 г. – Лазар Христов, български футболист 1926 г. – Йовчо Караиванов, български народен певец († 1966 г.) 1929 г. – Криста Волф, немска писателка († 2011 г.) 1932 г. – Джон Ъпдайк, американски писател († 2009 г.) 1936 г. – Фредерик де Клерк, президент на Южна Африка, Нобелов лауреат през 1993 г. († 2021 г.) 1941 г. – Волфганг Бауер, австрийски писател († 2005 г.) 1941 г. – Уилсън Пикет, американски певец († 2006 г.) 1946 г. – Милко Гайдарски, български футболист († 1989 г.) 1946 г. – Михаил Лозанов, български футболист († 1994 г.) 1949 г. – Алекс Хигинс, ирландски играч на снукър († 2010 г.) 1951 г. – Димитър Вичев, български футболист 1955 г. – Стоянка Груйчева, българска спортистка 1957 г. – Георги Арнаудов, български композитор 1959 г. – Люк Бесон, френски кинорежисьор 1960 г. – Ричард Бигс, американски актьор († 2004 г.) 1962 г. – Майк Роу, телевизионен водещ 1963 г. – Ванеса Уилямс, американска певица 1963 г. – Юлиан Стаматов, български тенисист 1966 г. – Джери Кантрел, американски музикант 1970 г. – Куийн Латифа, американска актриса 1972 г. – Дейн Кук, американски актьор 1976 г. – Благой Латинов, български футболист 1976 г. – Джована Антонели, бразилска актриса 1976 г. – Йън Колдуел, американски писател 1978 г. – Йоши Такешита, японска волейболистка 1979 г. – Адам Лавин, американски певец (Maroon 5) 1980 г. – Наталия Поклонска, руски политик и юрист 1982 г. – Калин Николов, български композитор 1987 г. – Мауро Сарате, аржентински футболист 1987 г. – Ребека Сони, американска плувкиня 1989 г. – Лили Колинс, американска актриса Починали 235 г. – Александър Север, римски император (* 205 г.) 840 г. – Айнхард, франкски историк (* ок. 775 г.) 1314 г. – Жак дьо Моле, френски благородник (* 1244 г.) 1584 г. – Иван IV, цар на Русия (* 1530 г.) 1745 г. – Робърт Уолпоул, британски държавник (* 1676 г.) 1781 г. – Ан Робер Жак Тюрго, френски държавник (* 1727 г.) 1876 г. – Фердинанд Фрайлиграт, немски поет (* 1810 г.) 1877 г. – Едуард Белчер, британски офицер (* 1799 г.) 1909 г. – Кузман Шапкарев, български книжовник (* 1834 г.) 1910 г. – Юрдан Стоянов, български революционер (* 1869 г.) 1913 г. – Георгиос I, гръцки крал (* 1845 г.) 1936 г. – Елевтериос Венизелос, министър-председател на Гърция (* 1864 г.) 1936 г. – Кириакулис Мавромихалис, министър-председател на Гърция (* 1850 г.) 1947 г. – Михаил Герджиков, български революционер (* 1877 г.) 1964 г. – Зигфрид Едстрьом, шведски предприемач (* 1870 г.) 1964 г. – Норберт Винер, американски математик (* 1894 г.) 1965 г. – Фарук I, владетел на Египет (* 1920 г.) 1970 г. – Тинка Краева, оперетна актриса (* 1910 г.) 1970 г. – Уилям Бюдайн, американски режисьор (* 1892 г.) 1977 г. – Карлос Паче, бразилски пилот от Формула 1 (* 1944 г.) 1980 г. – Григор Вачков, български актьор (* 1932 г.) 1980 г. – Ерих Фром, психолог и философ (* 1900 г.) 1980 г. – Тамара де Лемпицка, полска художничка (* 1898 г.) 1982 г. – Василий Чуйков, съветски военачалник (* 1900 г.) 1985 г. – Владимир Григоров, български художник (* 1894 г.) 1996 г. – Одисеас Елитис, гръцки поет, Нобелов лауреат през 1979 (* 1911 г.) 2003 г. – Адам Озборн, британски компютърен пионер (* 1939 г.) 2004 г. – Ричард Марнър, британски актьор (* 1921 г.) 2008 г. – Антъни Мингела, британски кинорежисьор (* 1954 г.) 2009 г. – Наташа Ричардсън, британска актриса (* 1963 г.) Празници Римокатолическа църква – Свети Александър от Йерусалим (Източноправославна църква го отбелязва на 29 май и на 25 декември) Римокатолическа църква, Източноправославна църква, Англиканска църква – Свети Кирил от Йерусалим Римокатолическа църква, Източноправославна църква, Англиканска църква – Свети Едуард мъченик Световен ден на мозъка Аруба – Ден на националния флаг и химн (1976, национален празник) Беларус – Ден на вътрешните войски на Република Беларус България – Ден на радиотехническите войски (отбелязва се от 1993 г.) Монголия – Ден на войниците Русия – Ден на Приятелството Франция – Ден на Парижката комуна (1872) 318


text: 19 март е 78-ият ден в годината според григорианския календар (79-и през високосна година). Остават 287 дни до края на годината. Събития 238 г. – Гордиан I e провъзгласен от сената за антиимператор на Максимин Трак. Неговият син Гордиан II e сърегент. Двамата управляват само до 9 април. 238 г. е годината на Шестте императори. 1227 г. – избиране на папа Григорий IX. 1366 г. – Състои се сватбата на Ото V и Катарина Люксембургска. 1452 г. – Фридрих III e коронясан в Рим от папа Николай V за император на Свещената Римска империя. Това е последната коронация на император в Рим. 1474 г. – Във Венеция е приет закон за защита на изобретенията – първият в света закон за защита на авторското право. 1563 г. – „Едикт от Амбоаз“, край на първата Хугенотска война 1895 г. – В София започва конгрес на македонските емигрантски дружества и братства в Княжество България и извън него. 1911 г. – По инициативата на Клара Цеткин за пръв път се празнува Международен ден на жената в Германия, Дания, Австро-Унгария и Швейцария. 1915 г. – Направени са първите снимки на Плутон, който (правилно) не е определен като планета. 1920 г. – Сенатът на САЩ отхвърля Версайския договор за втори път (първият е на 19 ноември 1919). 1943 г. – Италианският диктатор Бенито Мусолини официално отказва да предаде на немците италианските евреи. 1945 г. – България във Втората световна война: Завършва Дравската операция на Първа българска армия. 1953 г. – Церемонията по връчване на американските филмови награди „Оскар“ за първи път се излъчва по телевизията. 1958 г. – В Страсбург се открива първото заседание на Европейския парламент. 1962 г. – Приключва Алжирската война за независимост. 1978 г. – В отговор на израелската операция Литани в Ливан, Организацията на обединените нации призовава Израел да изтегли войските си от страната и създава Временни сили на ООН в Ливан. 1981 г. – Извършва се неуспешен изпитателен опит на американската космическа совалка Колумбия, вследствие на което загиват трима души и петима са ранени. 1982 г. – Фолклендска война: Аржентински войници слизат на остров Южна Джорджия, предизвиквайки войната. 1984 г. – Открит е големият електрифициран жп пръстен София – Горна Оряховица – Русе – Варна – Бургас – Пловдив – София. 1990 г. – В Отава, Канада, започва първият световен шампионат по хокей на лед за жени. 2003 г. – Война в Ирак (2003): Малко след 22:00 EST Джордж У. Буш се обръща към американската нация и обявява започването на въздушни удари срещу цели в Ирак. 2008 г. – Сателитът Суифт регистрира гама експлозията GRB 080319B, с което се поставя рекорд за най-отдалечен обект, който може да се наблюдава с просто око. Родени 1542 г. – Ян Замойски, полски държавник († 1605 г.) 1629 г. – Алексей, цар на Русия († 1676 г.) 1776 г. – Василий Тропинин, руски художник, портретист († 1857 г.) 1813 г. – Дейвид Ливингстън, английски мисионер и пътешественик († 1873 г.) 1821 г. – Ричард Франсис Бъртън, британски пътешественик († 1890 г.) 1843 г. – Йорданка Филаретова, българска революционерка и общественичка († 1915 г.) 1848 г. – Иван Драсов, български революционер († 1901 г.) 1886 г. – Адриен Борел, френски психиатър († 1966 г.) 1900 г. – Фредерик Жолио-Кюри, френски физик, Нобелов лауреат през 1935 († 1958 г.) 1903 г. – Рада Балевска, български зоолог, професор († 1984 г.) 1905 г. – Алберт Шпеер, нацистки архитект и министър († 1981 г.) 1909 г. – Петър Славински, български писател и драматург († 1993 г.) 1912 г. – Адолф Галанд, германски пилот († 1996 г.) 1917 г. – Ласло Сабо, унгарски шахматист († 1998 г.) 1918 г. – Радка Бъчварова, българска аниматорка и режисьорка († 1986 г.) 1923 г. – Тодор Андреев, български треньор по бокс († 2017 г.) 1926 г. – Петър Горанов, български историк, професор († 2011 г.) 1932 г. – Иван Вукадинов, български художник 1936 г. – Урсула Андрес, швейцарска актриса 1938 г. – Лъчезар Стоянов, български актьор († 1991 г.) 1944 г. – Иван Вутов, български футболист 1945 г. – Йозеф Моравчик, министър-председател на Словакия 1945 г. – Йосип Ости, словенски и босненски поет († 2021 г.) 1946 г. – Огнян Герджиков, български политик 1947 г. – Глен Клоуз, американска актриса 1949 г. – Валери Леонтиев, руски естраден певец 1953 г. – Били Шиън, американски рок музикант 1955 г. – Брус Уилис, американски актьор 1956 г. – Егор Гайдар, руски политик и икономист († 2009 г.) 1956 г. – Люба Кулезич, български журналист и кинокритик 1964 г. – Джейк Уебър, английски актьор 1967 г. – Петър Витанов, български футболист 1969 г. – Конър Триниър, американски актьор 1971 г. – Хосе Кардосо, парагвайски футболист 1973 г. – Александър Валентинов, български футболист 1973 г. – Елена Бозова, българска актриса 1976 г. – Алесандро Неста, италиански футболист 1979 г. – Иван Любичич, хърватски тенисист 1979 г. – Тони Робъртс, американска порноактриса 1979 г. – Чавдар Ценков, български футболист 1981 г. – Коло Туре, котдивоарски футболист 1983 г. – Ваня Дзаферович, хърватски футболист 1997 г. – Рута Мейлутите, литовска плувкиня Починали 1286 г. – Александър III, шотландски крал (* 1241 г.) 1406 г. – Ибн Халдун, арабски учен (* 1332 г.) 1721 г. – Климент XI, римски папа (* 1649 г.) 1822 г. – Валентин Аюи, френски педагог (* 1745 г.) 1872 г. – Джоузеф Бейтс, американски християнски водач (* 1792 г.) 1884 г. – Елиас Льонрот, финландски филолог (* 1802 г.) 1887 г. – Юзеф Крашевски, полски писател (* 1812) 1897 г. – Антоан Томсън д'Абади, френски изследовател на Африка (* 1810 г.) 1916 г. – Василий Суриков, руски художник (* 1848 г.) 1924 г. – Димитър Яблански, български политик (* 1859 г.) 1930 г. – Артър Балфур, министър-председател на Обединеното кралство (* 1848 г.) 1930 г. – Уилфрид Войнич, американски антиквар (* 1865 г.) 1946 г. – Константин Мутафов, български драматург (* 1879 г.) 1955 г. – Леонид Говоров, съветски маршал (* 1897 г.) 1965 г. – Георге Георгиу-Деж, комунистически ръководител на Румъния (* 1901 г.) 1978 г. – Гастон Жулиа, френски математик (* 1893 г.) 1987 г. – Луи дьо Бройл, френски физик, Нобелов лауреат през 1929 г. († 1892 г.) 1991 г. – Васил Арнаудов, български хоров диригент и музикален педагог (* 1933 г.) 1993 г. – Алексей Аджубей, съветски журналист (* 1924 г.) 1995 г. – Димитър Панделиев, български писател (* 1927 г.) 1996 г. – Климент Цачев, български писател (* 1925 г.) 1998 г. – Георги Ангелов, български политик (* 1915 г.) 2004 г. – Христо Градечлиев, български художник (* 1935 г.) 2008 г. – Сър Артър Кларк, британски писател (* 1917 г.) 2008 г. – Хюго Клаус, белгийски писател (* 1929 г.) 2008 г. – Пол Скофийлд, британски актьор (* 1922 г.) 2009 г. – Гертруд Фусенегер, австрийска писателка (* 1912 г.) 2016 г. – Павел Чернев, български адвокат и политик (* 1969 г.) Празници Римокатолическа църква и Англиканска църква – Ден на свети Йосиф, съпруг на Дева Мария, баща на Исус Христос също в Италия, Испания, Португалия – Ден на бащата Русия – Ден на подводничаря 319


text: 20 март е 79-ият ден в годината според григорианския календар (80-и през високосна година). Остават 286 дни до края на годината. Събития 1413 г. – Хенри V става крал на Англия. 1792 г. – Законодателното събрание на Франция официално одобрява използването на гилотината за екзекутиране. 1808 г. – Александър I присъединява с декрет Финландия към Русия като Велико княжество. 1815 г. – След като избягва от остров Елба, Наполеон влиза в Париж с армия от 140 000 души и 200 000 доброволци, което поставя началото на управлението му, наречено „Стоте дни“. 1848 г. – Лудвиг I се отказва от трона на Бавария. 1852 г. – Публикуван е романът Чичо Томовата колиба, на американската писателка Хариет Бичър Стоу, който съществено повлиява на отношението към афроамериканците и робството в САЩ. 1854 г. – В САЩ е основана Републиканската партия. 1861 г. – Земетресение изцяло унищожава град Мендоса в западна Аржентина. 1890 г. – Ото фон Бисмарк престава да е канцлер на Германия. 1914 г. – В САЩ, Кънектикът, за пръв път се провежда международен шампионат по фигурно пързаляне. 1916 г. – Албърт Айнщайн публикува своята Теория на относителността. 1924 г. – Христо Ясенов е интерниран в днешен Благоевград. 1930 г. – В Хага е подписано споразумение за вдигане на секвестъра върху българските имоти в Румъния. 1949 г. – Германската марка става законна парична единица на Западна Германия. 1951 г. – В Народна република България са отменени купоните за промишлени стоки и се преминава към свободна търговия с тях. 1952 г. – Сенатът на САЩ подписва мирен договор с Япония. 1956 г. – Тунис придобива независимост от Франция. 1969 г. – В Гибралтар Джон Ленън и Йоко Оно сключват брак. 1986 г. – Жак Ширак става министър-председател на Франция. 1987 г. – САЩ одобряват използването на препарата AZT, доказал възможността да забавя развитието на СПИН. 1995 г. – Сектата Аум Шанрикьо организира атентат със зарин в токийското метро, загиват 12 души, повече от 5 хиляди са с отравяне. 1998 г. – В Москва българският вицепремиер Евгений Бакърджиев и шефът на Газпром Рем Вяхирев се споразумяват да извадят посредниците от газовите доставки. 2003 г. – Война в Ирак (2003): В ранните часове на деня, Съединените щати и три други страни започват военни действия в Ирак. 2011 г. – Война в Либия (2011): Съединените щати, Франция, Канада и Великобритания започват военни действия в Либия. 2015 г. – Пълно слънчево затъмнение над Европа. Родени 43 г. пр.н.е. – Овидий, древноримски поет († 17 г.) 1713 г. – Наталия Петровна, дъщеря на руските императори Петър I и Екатерина I († 1715 г.) 1725 г. – Абдул Хамид I, султан на Османската империя († 1789 г.) 1741 г. – Жан Антоан Удон, френски скулптор († 1828 г.) 1770 г. – Фридрих Хьолдерлин, германски писател († 1843 г.) 1811 г. – Наполеон II, крал на Рим († 1832 г.) 1820 г. – Александру Йоан Куза, румънски владетел († 1873 г.) 1828 г. – Хенрик Ибсен, норвежки драматург († 1906 г.) 1831 г. – Теодор Аман, румънски живописец († 1891 г.) 1840 г. – Иларион Прянишников, руски художник, передвижник († 1894 г.) 1858 г. – Стефан Караджов, български икономист († 1931 г.) 1863 г. – Васил Аврамов, български историк († 1946 г.) 1867 г. – Лазар Ванков, български геолог († 1923 г.) 1870 г. – Паул фон Летов-Форбек, германски генерал († 1964 г.) 1873 г. – Сергей Рахманинов, руски композитор и пианист († 1943 г.) 1877 г. – Цено Тодоров, български художник († 1953 г.) 1880 г. – Мамин Колю, български революционер († 1961 г.) 1890 г. – Бениамино Джили, италиански тенор († 1957 г.) 1904 г. – Бъръс Фредерик Скинър, американски психолог и философ на съвременния бихевиоризъм († 1990 г.) 1911 г. – Алфонсо Гарсия Роблес, мексикански политик, Нобелов лауреат († 1991 г.) 1912 г. – Иван Моканов, български футболист († 1982 г.) 1920 г. – Николай Широв-Тарас, български писател, хуморист и сатирик 1922 г. – Карл Райнър, американски актьор, режисьор, продуцент и сценарист († 2020 г.) 1929 г. – Илзе Тилш, австрийска писателка 1932 г. – Димитър Стефанов, български поет, писател и преводач († 2018 г.) 1945 г. – Евдокия Манева, български политик 1950 г. – Георги Марков, български политик 1950 г. – Уилям Хърт, американски актьор 2022 1954 г. – Кристоф Рансмайр, австрийски писател 1956 г. – Валентин Церовски, български политик († 2012 г.) 1956 г. – Цветан Владовски, български певец († 2006 г.) 1957 г. – Спайк Лий, американски кинорежисьор 1958 г. – Холи Хънтър, американска актриса 1963 г. – Байрам Косуми, косовски политик 1963 г. – Дейвид Тюлис, британски актьор 1967 г. – Николай Бухалов, български състезател по кану-каяк 1968 г. – Велиян Парушев, български футболист 1970 г. – Майкъл Рапапорт, американски актьор 1976 г. – Честър Бенингтън, американски музикант (Linkin Park) 1976 г. – Йенс Петерсен, немски писател 1977 г. – Милен Христов, български футболист 1978 г. – Азер Мирзоев, азербайджански шахматист 1981 г. – Станислав Генчев, български футболист 1982 г. – Томаш Кушчак, полски футболен вратар 1983 г. – Йени Вартиайнен, финландска певица 1984 г. – Фернандо Торес, испански футболист Починали 1413 г. – Хенри IV, крал на Англия (* 1367 г.) 1619 г. – Матиас, император на Свещената Римска империя, крал на Унгария и Хърватия (* 1557 г.) 1730 г. – Адриана Лекуврьор, френска актриса (* 1692 г.) 1818 г. – Йохан Форкел, германски композитор (* 1749 г.) 1878 г. – Юлиус Роберт фон Майер, германски физик и лекар († 1814 г.) 1894 г. – Лайош Кошут, унгарски революционер, политик и държавник (* 1802 г.) 1898 г. – Иван Шишкин, руски художник (* 1832 г.) 1925 г. – Джордж Кързън, британски държавник (* 1859 г.) 1929 г. – Фердинанд Фош, маршал на Франция (* 1851 г.) 1935 г. – Евстатий Шкорнов, български революционер (* 1873 г.) 1938 г. – Александър Малинов, министър-председател на България (* 1867 г.) 1946 г. – Санда Йовчева, българска писателка, журналистка и преводачка (* 1882 г.) 1955 г. – Михай Кароли, унгарски политик и държавник 1964 г. – Александра Яблочкина, руска артистка (* 1866 г.) 1964 г. – Аспарух Темелков, български актьор (* 1896 г.) 1968 г. – Борис Грежов, български режисьор (* 1899 г.) 1968 г. – Карл Теодор Драйер, режисьор 1973 г. – Адолф Щраус, германски офицер (* 1879 г.) 1979 г. – Евгений Ващенко, руски художник (* 1887 г.) 1989 г. – Стоян Венев, български художник (* 1904 г.) 1990 г. – Лев Яшин, съветски футболист (* 1929 г.) 1993 г. – Поликарп Куш, американски физик от германски произход, Нобелов лауреат (* 1911 г.) 2004 г. – Юлиана Холандска, кралица на Холандия (* 1909 г.) 2010 г. – Гирия Прасад Койрала, непалски политик (* 1925 г.) 2020 г. – Кени Роджърс, американски певец (* 1938 г.) Празници Астрономия – първият ден на пролетта Международен ден на щастието (резолюция на Общото събрание на ООН провъзгласява това през 2012 г.) Международен ден на приказката (за първи път през 1991 г. в Швеция) Австралия – Ден на Канбера Иран – Ден на национализация на петрола Тунис – Декларация за независимост (от Франция, 1956 г., национален празник) Международен ден на франкофонията Ден на Земята (отбелязва се от 1971 г.) Тунис Празник на независимостта Християнство – Първи възможен ден за Разпети Петък Българска православна църква – Св. мъченица Фотина Бахаизъм – последен ден от месеца на възнесението с календара Бади, посветен на юношите Римски религиозен празник в чест на богинята Минерва Ирански календар: Норуз един от трите възможни дни (19, 20 или 21 март) Нова Година в Зароастризма Чества се в Иран, Ирак, Афганистан, Таджикистан, Узбекистан, Казахстан, Киргистан Уика (философско религиозно движение, което съществува и днес) – Годишно Колело, малък шабаш на Остара (Северно полукълбо) или Мабу (Южно полукълбо) Япония: (Shunbun no hi Шунбун но хи) Пролетно равноденствие Норуз един от трите възможни дни (19, 20 или 21 март). 320


text: 21 март е 80-ият ден в годината според григорианския календар (81-ви през високосна). Остават 285 дни до края на годината. Събития 1191 г. – Целестин III става римски папа. 1201 г. – Българо-византийски войни: Започва Обсадата на Варна. 1590 г. – Персийско-османска война (1578-1590): Сключен е мирен договор, с който Персия признава османските завоевания. 1684 г. – Италианският астроном Джовани Доменико Касини открива Диона и Тетида – естествени спътници на Сатурн. 1772 г. – Създаден е окръг Нортъмбърланд в щата Пенсилвания, САЩ. 1798 г. – Създаден е окръг Уейн в щата Пенсилвания, САЩ. 1804 г. – Обнародван е Наполеоновият кодекс. 1844 г. – Сключен е едикт за веротърпимост в Светите земи. 1857 г. – При земетресение в Токио, Япония загиват над 100 000 души. 1871 г. – Ото фон Бисмарк e избран за Канцлер на Германия. 1871 г. – В имението си край Крайова е убит видният възрожденец доктор Петър Берон. 1871 г. – Журналистът Хенри Мортън Стенли започва своето странстване, в опит да открие мисионера и изследовател Дейвид Ливингстън. 1895 г. – Създаден е окръг Навахо в щата Аризона, САЩ. 1908 г. – Френският пилот Анри Фарман пилотира първия самолет с пасажери. 1909 г. – В Румъния е приет закон, задължаващ изселващите се от Северна Добруджа българи да продават земите си по занижени цени на държавата. 1919 г. – Създадена е Унгарската съветска република. 1922 г. – Приет е Закон за общ български правопис. 1930 г. – Извършен е първият полет на тежкия бомбардировач ТБ-3, използван от ВВС на СССР през 1930-те години и от времето на Втората световна война. 1933 г. – Ден на Потсдам. 1942 г. – Извършен е първият полет на съветски едноместен едномоторен изтребител Ла-5, използван по време на Втората световна война. 1945 г. – Втората световна война: България и Съветският съюз приключват успешно отбраната на северния бряг на река Драва след Дравската операция. 1946 г. – Първото правителство на Отечествения фронт подава оставка. 1948 г. – Основана е френската държавна компания RATP. 1953 г. – Белвю в щата Вашингтон, САЩ получава статут на град. 1963 г. – Затворът Алкатрас, разположен на остров в Санфранциския залив, е закрит. 1964 г. – Димитър Димов става председател на Съюза на българските писатели. 1966 г. – Поставя се началото на традиционния празник на град Кюстендил, известен като „Кюстендилска пролет“. 1969 г. – САЩ извършват ядрен опит на полигона в Невада. 1969 г. – Състои се премиерата на българския игрален филм Мъже в командировка. 1980 г. – Американският президент Джими Картър обявява бойкот на Летни олимпийски игри 1980 в Москва в знак на протест срещу нахлуването на СССР в Афганистан. 1986 г. – Георги Атанасов става министър-председател на България на мястото на Гриша Филипов. 1988 г. – Самолет Боинг 747 на американската компания „Пан Ам“, извършващ полет 103 по линията Лондон – Ню Йорк, експлодира във въздуха над Локърби – Шотландия. Загиват 243 пасажера, 16 души екипаж и 11 жители на Локърби. 1990 г. – Намибия получава независимост след 75 години управление от ЮАР. 1991 г. – Преустановено е награждаването с орден Георги Димитров. 1994 г. – Рамковата конвенция на ООН за изменението на климата влиза в сила. 1997 г. – Състои се премиерата на американски биографичен филм Селена. 1999 г. – След 478-часово пътешествие Бертран Пикар и Брайън Джоунс стават първите хора, обиколили Земята с балон. 2001 г. – Военният министър Бойко Ноев подписва споразумение с генералния секретар на НАТО лорд Джордж Робъртсън за преминаване на войски през българска територия и за създаване на военни бази. 2003 г. – Започват Битката за Ум Касър и Битката за Басра – първите битки от войната в Ирак. 2006 г. – Създадена е социалната мрежа Twitter. Родени 1227 г. – Карл I Анжуйски, пръв владетел на Неаполитанско кралство († 1285 г.) 1685 г. – Йохан Себастиан Бах, германски композитор († 1750 г.) 1763 г. – Жан Паул, немски писател († 1825 г.) 1768 г. – Жан Батист Жозеф Фурие, френски математик († 1830 г.) 1806 г. – Бенито Хуарес, президент на Мексико († 1872 г.) 1825 г. – Александър Можайски, руски учен († 1890 г.) 1839 г. – Модест Мусоргски, руски композитор († 1881 г.) 1854 г. – Лео Таксил, френски писател († 1907 г.) 1867 г. – Иван Стойчев, български революционер († 1903 г.) 1872 г. – Димитър Думбалаков, български революционер († 1915 г.) 1872 г. – Христо Саракинов, български революционер († 1908 г.) 1875 г. – Димитър Ганчев, български революционер († 1912 г.) 1889 г. – Бърнард Фрайбърг, британски офицер († 1963 г.) 1889 г. – Иван Метев, български инженер († 1913 г.) 1896 г. – Аспарух Темелков, български актьор († 1964 г.) 1898 г. – Йордан Стратиев, български поет и дипломат († 1974 г.) 1909 г. – Сидония Атанасова, българска художничка († 1994 г.) 1913 г. – Джордж Абакасис, британски автомобилен състезател († 1991 г.) 1921 г. – Борис Априлов, български писател († 1995 г.) 1923 г. – Михаил Марков, български политик († 1951 г.) 1925 г. – Илда Гадеа, първата жена на Че Гевара († 1974 г.) 1925 г. – Питър Брук, английски режисьор († 2022 г.) 1927 г. – Ханс-Дитрих Геншер, германски политик († 2016 г.) 1928 г. – Петер Хакс, немски драматург († 2003 г.) 1931 г. – Блаже Ристовски, историк от Република Македония († 2018 г.) 1935 г. – Брайън Клъф, английски футболист († 2004 г.) 1935 г. – Митрополит Филарет, руски духовник († 2021 г.) 1940 г. – Соломон Бърк, американски соул певец († 2010 г.) 1941 г. – Дирк Фримаут, белгийски космонавт 1941 г. – Стойка Иванова, северняшка народна певица 1941 г. – Пласидо Доминго, испански певец 1942 г. – Али Абдула Салех, йеменски политик († 2017 г.) 1944 г. – Хилари Минстър, британски актьор († 1999 г.) 1946 г. – Боян Обретенов, български публицист 1949 г. – Славой Жижек, словенски писател 1950 г. – Роджър Ходжсън, британски музикант 1951 г. – Искра Радева, българска актриса 1956 г. – Нели Огнянова, български юрист 1958 г. – Гари Олдман, британски актьор 1960 г. – Айртон Сена, бразилски пилот от Ф1 († 1994 г.) 1960 г. – Зденка Тодорова, български журналист 1961 г. – Лотар Матеус, немски футболист 1962 г. – Матю Бродерик, американски актьор 1963 г. – Роналд Куман, холандски футболист 1967 г. – Харалан Александров, български антрополог 1968 г. – Благовест Стоянов, български състезател 1969 г. – Али Даи, ирански футболист 1975 г. – Марк Уилямс, уелски играч на снукър 1978 г. – Рани Мукерджи, индийска актриса 1979 г. – Ангел Джамбазки, български политик 1980 г. – Марит Бьорген, норвежка ски бегачка 1980 г. – Роналдиньо, бразилски футболист 1982 г. – Емилия, българска певица 1984 г. – Василий Гончаров, руски музикант 1990 г. – Иван Ранчев, български сноубордист 1997 г. – Мартина Стоесел, аржентинска актриса, танцьорка, певица и модел 1998 г. – Петър Байков, български актьор Починали 547 г. – Бенедикт Нурсийски, италиански духовник (* 480 г.) 1762 г. – Никола Луи дьо Лакай, френски астроном (* 1713 г.) 1857 г. – Уилям Скорсби, шотландски изследовател (* 1789 г.) 1871 г. – Петър Берон, български просветител (* 1799 г.) 1896 г. – Ангел Бамбалов, български революционер (* 1855 г.) 1902 г. – Михаил Апостолов, български революционер (* 1871 г.) 1905 г. – Гого Киров, български революционер (* ? г.) 1905 г. – Стойко Христов, български революционер (* ?) 1906 г. – Иванчо Карасулията, български революционер (* 1875 г.) 1907 г. – Мише Развигоров, български революционер (* 1873 г.) 1910 г. – Надар, френски фотограф (* 1820 г.) 1912 г. – Омил Глишич, сръбски революционер (* 1892 г.) 1921 г. – Ростислав Блъсков, български политик (* 1884 г.) 1926 г. – Стат Антонов, български лекар (* 1844 г.) 1928 г. – Мицко Солаков, български революционер (* 1890 г.) 1931 г. – Зигмунт Пулавски, полски пилот (* 1901 г.) 1933 г. – Иржи Поливка, чешки лингвист (* 1858 г.) 1933 г. – Константин Груев, български революционер (* 1869 г.) 1934 г. – Георги Пейков, български просветен деец (* 1848 г.) 1938 г. – Джон Бейтс Кларк, американски икономист (* 1847 г.) 1947 г. – Джоузеф Баркрофт, английски физиолог (* 1872 г.) 1953 г. – Тони Волф, швейцарски психолог (* 1888 г.) 1954 г. – Никола Бакърджиев, български военен деец (* 1881 г.) 1964 г. – Никола Диклич, хърватски музикант (* 1890 г.) 1970 г. – Марлен Хаусхофер, австрийска писателка (* 1920 г.) 1973 г. – Петър Нешев, български офицер (* 1901 г.) 1977 г. – Алекси Квартирников, български инженер (* 1893 г.) 1985 г. – Майкъл Редгрейв, английски актьор (* 1908 г.) 1989 г. – Чезаре Мусати, италиански математик (* 1897 г.) 2014 г. – Кирил Пандов, български футболист (* 1928 г.) 2019 г. – Стефка Кушлева, българска народна певица (* 1938 г.) Празници Международен ден срещу расовата дискриминация (по повод на полицейската стрелба срещу протестиращи жени в Южна Африка, обявен за международен ден от ООН през 1966 г.) Международен ден на кукления театър Международен ден на горите (международен), определен с резолюция на ООН, отбелязва се от 2013 г. Начало на годината в бахайския календар Ден на хората, болни от синдром на Даун Световен ден на добрия сън Световен ден на гората (отбелязва се от 1972 г.) ЮНЕСКО – Световен ден на поезията Арабски свят – Ден на майката Бразилия – Празник на град Америку Бразилиенси България, Кюстендил – Ден на пролетта в Кюстендил Германия – Ден на Потсдам Грузия – Ден на граничната охрана Италия – Ден на дървото Италия – Празник на град Норча Ирак – Ден на пролетта Лесото – Ден на засадените гори Малайзия – Ден на султана на Теренгану Намибия – Ден на независимостта (от ЮАР, 1990 г., национален празник) САЩ – Ден на земеделието Тунис – Ден на младежа Южна Африка – Ден на правата на човека 321


text: 22 март е 81-вият ден в годината според григорианския календар (82-ри през високосна година). Остават 284 дни до края на годината. Събития 235 г. – Максимин Трак е провъзгласен за римски император. 238 г. – Гордиан I и неговият син Гордиан II са провъзгласени за римски императори. 1136 г. – Матилда Булонска става кралица на Англия. 1312 г. – Формално е ликвидиран Орденът на Тамплиерите на събора във Виен. 1518 г. – Крал Карлос I одобрява плана на Фернандо Магелан за околосветско пътешествие и му предоставя сериозна субсидия. 1787 г. – Основан е град Колумбия в щата Южна Каролина, САЩ. 1813 г. – Създаден е окръг Колумбия в щата Пенсилвания, САЩ. 1813 г. – Създаден е окръг Юниън в щата Пенсилвания, САЩ. 1820 г. – Създаден е окръг Пери в щата Пенсилвания, САЩ. 1841 г. – В САЩ е патентовано производството на скорбяла. 1848 г. – Венеция обявява своята независимост. 1871 г. – Създаден е окръг Логан в щата Арканзас, САЩ. 1873 г. – В Пуерто Рико е забранено робството. 1882 г. – Конгресът на САЩ забранява многоженството (полигамията). 1894 г. – Дахомей е обявен за френска колония. 1894 г. – Състои се първият плейоф за Купа Стенли. 1895 г. – Прожектиран е първият филм на Братя Люмиер – „Работници напускат фабриката Люмиер в края на работното време“, който трае 46 секунди. 1904 г. – Публикувана е първата цветна снимка – в лондонския вестник „Илюстрейтид мирър“. 1910 г. – Основан е футболен клуб АС Варезе 1910 във Варезе, Италия. 1916 г. – Джон Толкин сключва брак с Едит Брат. 1919 г. – Бела Кун обявява Унгария за съветска република. 1933 г. – Близо до Мюнхен е открит първият нацистки концлагер Дахау. 1935 г. – Официално Персия е преименувана в Иран. 1942 г. – Проведена е среща между цар Борис III и Хитлер, който настоява България да поеме допълнителни ангажименти в Югославия. 1945 г. – Създадена е Арабската лига с приемането на устава ѝ в Кайро, Египет. 1966 г. – Създадена е Международната федерация по таекуон-до в Сеул. 1967 г. – Състои се премиерата на българския игрален филм „По тротоара“. 1968 г. – Състои се премиерата на френско-италианската кинокомедия „Малкият гмурец“. 1971 г. – Създаден е регионалният телевизионен център БНТ Пловдив. 1978 г. – Състои се премиерата на българския игрален филм Момчетата от „Златен лъв“. 1981 г. – Осъществен е първият орбитален космически полет на съветски космически кораб Союз 39. 1995 г. – Космонавтът Валери Поляков се завръща, след като поставя рекорд за най-продължителен престой в космоса – 436 дни. 1996 г. – Алфа Радио започва своето излъчване в град Варна. 2004 г. – Шейх Ахмед Ясин, духовният лидер на палестинската сунитска военна групировка Хамас, и неговите седем охранители са убити от израелските въздушни сили. 2009 г. – Създадена е политическата партия Либертас България. 2009 г. – Учредена е партията на българските емигранти Другата България. 2016 г. – Извършени са атентати в Брюксел на летището и на метростанция „Малбек“; 28 души загиват, 85 са ранени. Родени 1459 г. – Максимилиан I, австрийски ерцхерцог († 1519 г.) 1599 г. – Антонис ван Дайк, фламандски художник († 1641 г.) 1609 г. – Ян II Кажимеж, крал на Полша († 1672 г.) 1797 г. – Вилхелм I, пруски крал († 1888 г.) 1821 г. – Георги Атанасович, български политик († 1892 г.) 1858 г. – Ханс Мейер, немски географ († 1929 г.) 1864 г. – Михаил Такев, български политик († 1920 г.) 1868 г. – Робърт Миликан, американски физик, Нобелов лауреат († 1953 г.) 1871 г. – Юрдан Данчов, български инженер († 1956 г.) 1873 г. – Деян Димитров, български революционер († 1912 г.) 1874 г. – Иван Шкойнов, български офицер († 1941 г.) 1880 г. – Куниаки Коисо, министър-председател на Япония († 1950 г.) 1882 г. – Стоян Мишев, български революционер († 1924 г.) 1883 г. – Христо Петков, български цигулар и музикален педагог 1885 г. – Стефан Тинтеров, български поет († 1912 г.) 1887 г. – Констанца Ляпчева, българска общественичка († 1942 г.) 1889 г. – Йоргос Гунаропулос, гръцки художник († 1977 г.) 1891 г. – Александър Ковачев, български политик († 1972 г.) 1907 г. – Джеймс Гавин, американски генерал-лейтенант († 1990 г.) 1908 г. – Джак Крофърд, австралийски тенисист († 1991 г.) 1909 г. – Мита Стойчева, българска певица († 1976 г.) 1910 г. – Любомир Андрейчин, български езиковед († 1975 г.) 1911 г. – Джеймс Робъртсън, американски кинодеец († 1988 г.) 1912 г. – Карл Молдън, американски актьор († 2009 г.) 1913 г. – Сабиха Гьокчен, военен пилот († 2001 г.) 1922 г. – Жан-Франсоа Тириар, белгийски политик († 1992 г.) 1923 г. – Марсел Марсо, френски мим († 2007 г.) 1924 г. – Георги Попов, български актьор († 1995 г.) 1924 г. – Лайънъл Уилсън, американски дубльор († 2003 г.) 1924 г. – Майкъл Хамбъргър, британски преводач († 2007 г.) 1925 г. – Волфганг Бехлер, немски поет († 2007 г.) 1925 г. – Лили Шмидт, българска общественичка († 2016 г.) 1927 г. – Люба Колчакова, българска балерина († 2012 г.) 1927 г. – Николай Соколов, български поет († 1994 г.) 1928 г. – Дмитрий Волкогонов, руски историк († 1995 г.) 1931 г. – Бъртън Рихтер, американски физик, Нобелов лауреат († 2018 г.) 1931 г. – Димитър Стойков, български акордеонист и композитор 1931 г. – Уилям Шатнър, канадски актьор 1932 г. – Васил Хубчев, български политик 1932 г. – Иван Веселинов, български актьор 1932 г. – Лари Еванс, американски шахматист († 2010 г.) 1935 г. – Виолета Бахчеванова, българска актриса († 2021 г.) 1937 г. – Армин Хари, германски лекоатлет 1937 г. – Едмар Меднис, американски шахматист († 2002 г.) 1939 г. – Атанас Киряков, български актьор 1941 г. – Георги Стоев, български режисьор 1943 г. – Любен Спасов, български шахматист 1947 г. – Андре Хелер, австрийски писател и художник 1947 г. – Джеймс Патерсън, американски писател 1948 г. – Андрю Лойд Уебър, британски композитор 1949 г. – Фани Ардан, френска актриса 1949 г. – Юрий Игнатиевич Мухин, съветски изобретател 1950 г. – Горан Брегович, босненски музикант 1951 г. – Залмей Халилзад, американски дипломат 1951 г. – Муса Манаров, съветски летец 1953 г. – Кенет Рогоф, американски икономист 1955 г. – Лена Улин, шведска актриса 1956 г. – Георге Йовановски, македонски футболист 1959 г. – Жан Виденов, министър-председател на България 1959 г. – Карлтън Кюз, американски сценарист 1963 г. – Джузепе Галдеризи, италиански футболист и треньор 1965 г. – Ice MC, британски музикант 1970 г. – Калин Терзийски, български поет 1971 г. – Асен Блатечки, български актьор 1974 г. – Филип Клемент, белгийски защитник 1975 г. – Румен Христов, български футболист 1976 г. – Рийз Уидърспун, американска актриса 1983 г. – Дагоберто, бразилски футболист 1984 г. – Пьотър Троховски, немски футболист 1985 г. – Иван Стоицов, български щангист 1987 г. – Христо Христов Петров, български футболист 1988 г. – Таня Реймънд, американска актриса 1988 г. – Тобиас Зипел, германски вратар Починали 1471 г. – Иржи Подебрад, чешки крал (р. 1420 г.) 1602 г. – Агостино Карачи, италиански бароков художник, брат на Анибале Карачи (р. 1557 г.) 1687 г. – Жан-Батист Люли, френски бароков композитор (р. 1632) 1832 г. – Йохан Волфганг фон Гьоте, германски писател (р. 1749) 1850 г. – Карл Сигизмунд Кунт, германски ботаник (р. 1788) 1852 г. – Огюст Мармон, френски маршал (р. 1774) 1874 г. – Рихард Бренер, немски изследовател (р. 1833) 1892 г. – Владимир Гете, руско-френски духовник (р. 1812) 1916 г. – Фердинанд Фелнер, австрийски архитект (р. 1847) 1918 г. – Панайот Хитов, български революционер (р. 1830) 1922 г. – Михаил Греков, революционер и публицист (р. 1847) 1928 г. – Райчо Каролев, български просветен деец (р. 1846) 1932 г. – Борис Шатц, литовски скулптор (р. 1866) 1933 г. – Сава Огнянов, български актьор (р. 1876 г.) 1939 г. – Петър Мидилев, български политик (р. 1875) 1950 г. – Павел Патев, български зоолог (р. 1889) 1961 г. – Николай Масалитинов, български актьор (р. 1880) 1974 г. – Питър Ревсън, американски автомобилен състезател (р. 1939) 1976 г. – Виктор фон Гебзател, немски лекар (р. 1883) 1989 г. – Хорхе Лазаров, уругвайски музикант (р. 1950) 2001 г. – Уилям Хана, американски аниматор (р. 1910) 2004 г. – Ахмед Ясин, палестински терорист (р. 1936) 2005 г. – Кензо Танге, японски архитект (р. 1913) 2006 г. – Иван Методиев, български футболист и треньор (р. 1955) 2006 г. – Христо Калчев, български писател (р. 1944) 2007 г. – Владимир Аврамов, български цигулар (р. 1909) 2013 г. – Чинуа Ачебе, нигерийски писател (р. 1930 г.) 2021 г. – Татяна Лолова, българска актриса (р. 1934 г.) Празници ООН – Световен ден на водите (обявен през 1992 г., отбелязва се от 1993 г.) Ден на пролетното равноденствие: празник за „Бялото братство“ Ден на Балтийско море (обявен през 1986 г.) България – Първа пролет (Пролет, Пролетка, Росен) България – Празник на град Велико Търново и Угърчин и на селата Камено поле и Сталево Индия – Нова година в Индия Йордания и Ливан – Ден на Арабската лига Казахстан – Казахска нова година Лаос – Ден на народната партия Пуерто Рико – Ден на премахването на робството 322


text: 23 март е 82-рия ден в годината според григорианския календар (83-ти през високосна година). Остават 283 дни до края на годината. Събития 1227 г. – В Аахен Маргарет фон Бабенберг официално е коронована за кралица на Германия. 1568 г. – Катерина Медичи признава правата на френските хугеноти, с което настъпва края на Втората хугенотска война. 1775 г. – За първи път е използван израза „Свобода или смърт“ от Патрик Хенри, произнесен във Вирджиния по време на Американската война за независимост. 1801 г. – Александър I става император на Русия, след като баща му Павел I e убит. 1839 г. – В бостънския вестник „Morning Post“ за първи път се появява изразът „O.K.“ 1869 г. – Към Българското читалище в Цариград Петко Славейков основава Българско благодетелно братство „Просвещение“. 1869 г. – Лайпцигският университет присъжда на професор Фридрих Ницше докторска степен. 1903 г. – Братя Райт подават молба за патент за построения от тях в САЩ самолет. 1918 г. – Германското 210-mm супероръдие „Кайзер Вилхелм“ („Парижкото оръдие“) обстрелва Париж от разстояние 120 километра. Оръдието често се бърка с „Голямата Берта“, което е друго оръжие, 406-mm полева гаубица. 1919 г. – В Милано Бенито Мусолини създава първата фашистка организация – „Fasci di Combattimento“. 1919 г. – Образувана е Башкирска автономна съветска социалистическа република, на основата на северните уезди на Оренбургската губерния, първата автономна съветска република в състава на РСФСР. 1923 г. – Нишката спогодба – споразумение между България и Кралството на сърби, хървати и словенци за „обезопасяване на границата“ между двете държави. 1924 г. – Създадено е археологическото сдружение Българска старина по инициатива на Карел Шкорпил във Варна. 1933 г. – В България е приет Закон за ограничаване престъпленията против личната и обществена безопасност, насочен против политическите убийства. 1933 г. – Германският Райхстаг издава декрет, с който предава цялата власт в ръцете на новия канцлер Адолф Хитлер. 1942 г. – Генерал Владимир Заимов е арестуван с обвинение за шпионаж в полза на СССР. 1953 г. – Айони в щата Калифорния е обявен за град. 1956 г. – Пакистан става първата ислямска република в света. 1962 г. – Установени са дипломатическите отношения между Русия и Алжир. 1976 г. – Официално влиза в сила Международният пакт за гражданските и политическите права, приет от Общото събрание на ООН на 16 декември 1966 г. 1983 г. – Стратегическа отбранителна инициатива: Президентът на САЩ Роналд Рейгън оповестява своето намерение да се изгради технология, която да прихваща вражески ракети. 1987 г. – Започва излъчването на американския сериал „Дързост и красота“ в САЩ. 1989 г. – В университета в Юта е обявен студен термоядрен синтез. 1990 г. – Състои се премиерата на филма „Хубава жена“ в САЩ и Канада. 1990 г. – Официално се регистрира ПК „Екогласност“. 2001 г. – Руската орбитална станция Мир е извадена от употреба и се разпада в атмосферата преди да потъне в южата част на Тихия океан, близо до Фиджи. 2002 г. – За първи път се състои церемонията по награждаването в специално посветения на това „Дом на Оскарите“ – кинотеатъра Кодак в Холивуд, недалеч от Рузвелт Хотел. 2007 г. – Основано е Училище „Българче“ на българската общност в град Дубай, Обединени арабски емирства. 2011 г. – Терористичен акт в Йерусалим погубва 1 човек и ранява 35. Родени 1732 г. – Мари-Аделаид, френска благородничка († 1800 г.) 1749 г. – Пиер-Симон Лаплас, френски математик († 1827 г.) 1856 г. – Иван Сарафов, български военен деец († 1935 г.) 1858 г. – Лудвиг Квиде, германски политик († 1941 г.) 1867 г. – Благой Даскалов, български революционер († 1956 г.) 1869 г. – Калуст Гулбенкян, британски предприемач († 1955 г.) 1871 г. – Дейвид Карнеги, британски изследовател († 1900 г.) 1874 г. – Христо Попвасилев, български революционер († ? г.) 1879 г. – Никола Казанджиев, български революционер († 1971 г.) 1880 г. – Никола Лазаров, български революционер († 1900 г.) 1881 г. – Роже Мартен дю Гар, френски писател, Нобелов лауреат († 1958 г.) 1882 г. – Еми Ньотер, немска математичка († 1935 г.) 1892 г. – Валтер Крюгер, немски офицер († 1973 г.) 1900 г. – Ерих Фром, германски психолог († 1980 г.) 1905 г. – Джоан Крофорд, американска актриса († 1977 г.) 1910 г. – Акира Куросава, японски кинорежисьор († 1998 г.) 1912 г. – Вернер фон Браун, германски учен († 1977 г.) 1915 г. – Василий Зайцев, съветски войник († 1991 г.) 1919 г. – Борис Ганев, български футболист († 1982 г.) 1927 г. – Васил Мирчев, български режисьор († 2003 г.) 1931 г. – Виктор Корчной, руски шахматист († 2016 г.) 1931 г. – Иван Димитров Иванов, български инженер и учен 1940 г. – Ристо Шишков, югославски актьор († 1986 г.) 1943 г. – Уинстън Грум, американски писател († 2020 г.) 1949 г. – Ириней Константинов, български актьор 1952 г. – Ким Робинсън, американски писател 1952 г. – Панайот Карагьозов, български славист 1954 г. – Катрин Алрик, френска актриса 1955 г. – Каръл Ашби, британска актриса 1955 г. – Моузис Малоун, американски баскетболист 1955 г. – Сюзън Шваб, американски политик 1956 г. – Алексей Улюкаев, руски банкер 1956 г. – Жозе Мануел Барозо, министър-председател на Португалия 1956 г. – Талат Булут, турски киноартист 1958 г. – Пека Хаависто, финландски политик 1964 г. – Пламен Тотев, български критик 1968 г. – Деймън Олбърн, английски певец 1968 г. – Фернандо Йеро, испански футболист 1971 г. – Павел Цветков, български поет 1972 г. – Жюдит Годреш, френска актриса 1972 г. – Йонас Бьоркман, шведски тенисист 1973 г. – Йежи Дудек, полски футболист 1976 г. – Крис Хой, шотландски колоездач 1976 г. – Мишел Монахан, американска актриса 1978 г. – Валтер Самуел, аржентински футболист 1980 г. – Дмитрий Лукашенко, беларуски политик 1980 г. – Райън Дей, уелски професионален снукър играч 1982 г. – Джон Лойд Тейлър, американски музикант 1983 г. – Владислав Златинов, български футболист 1989 г. – Ерик Максим Чупо-Мотинг, германски футболист 1990 г. – Хайме Алгерсуари, испански автомобилен състезател Починали 1237 г. – Йоан дьо Бриен, латински император (* ок. 1148 г.) 1555 г. – Юлий III, римски папа (* 1487 г.) 1748 г. – Йохан Готфрид Валтер, немски музикален теоретик (* 1684 г.) 1781 г. – Йохан Антон Гюлденщед, немски естественик (* 1745 г.) 1801 г. – Павел I, император на Русия (* 1754 г.) 1819 г. – Аугуст фон Коцебу, немски драматург (* 1761 г.) 1842 г. – Стендал, френски писател (* 1783 г.) 1866 г. – Захар Аркас, руски офицер (* 1793 г.) 1899 г. – Луи Мизон, френски офицер (* 1853 г.) 1901 г. – Константин Стоилов, министър-председател на България (* 1853 г.) 1905 г. – Валери Еляш Радзиковски, полски художник (* 1841 г.) 1906 г. – Георги Сугарев, български революционер (* 1876 г.) 1907 г. – Константин Победоносцев, руски политик (* 1827 г.) 1907 г. – Филип Тотю, български революционер (* 1830 г.) 1913 г. – Стамен Панчев, български поет (* 1879 г.) 1924 г. – Шевкет Тургут паша, османски държавник (* 1857 г.) 1937 г. – Джон Рокфелер, американски предприемач (* 1839 г.) 1938 г. – Никола Бобчев, български филолог (* 1863 г.) 1940 г. – Димитър Станчов, български дипломат (* 1863 г.) 1942 г. – Лудвиг фон Хьонел, английски офицер (* 1857 г.) 1942 г. – Фриц Саразин, швейцарски зоолог (* 1859 г.) 1943 г. – Александър Стефанов, български революционер (* 1880 г.) 1945 г. – Георги Радков, български офицер (* 1889 г.) 1948 г. – Георги Сучев, български революционер (* 1928 г.) 1948 г. – Николай Бердяев, руски философ (* 1874 г.) 1954 г. – Христо Несторов, български анархист (* 1903 г.) 1958 г. – Хенри Брайлсфорд, британски журналист (* 1873 г.) 1960 г. – Саид Нурси, ислямски мислител (* 1878 г.) 1980 г. – Артър Оукън, американски икономист (* 1928 г.) 1981 г. – Клод Окинлек, английски офицер (* 1884 г.) 1991 г. – Елисавета Багряна, българска поетеса (* 1893 г.) 1992 г. – Фридрих Хайек, австрийски икономист, Нобелов лауреат през 1974 (* 1899 г.) 1993 г. – Ханс Вернер Рихтер, немски писател (* 1908 г.) 1994 г. – Джулиета Мазина, италианска актриса (* 1921 г.) 2004 г. – Чавдар Кюранов, български политик (* 1921 г.) 2005 г. – Кирил Борисов, български политик (* ? г.) 2006 г. – Дезмънд Дос, американски войник (* 1919 г.) 2011 г. – Елизабет Тейлър, британско-американска актриса (* 1932 г.) 2012 г. – Абдула Юсуф Ахмед, президент на Сомалия (* 1934 г.) 2013 г. – Борис Березовски, руски предприемач (* 1946 г.) 2021 г. – Хана Хегерова, словашко-чешка певица и актриса (* 1931 г.) Празници Международен ден на метеорологията – Отбелязва се от 1961 г. в деня на влизането в сила през 1950 г. на Конвенцията за Световната метеорологична организация (СМО) – специализиран орган на ООН. Световния ден на атеизма – Отбелязва се от 2019 г. насам за хората без вярвания в божества. Българска православна църква – Св. мъченица Лидия Пакистан – Ден на ислямската република (1956 г., национален празник) Унгария и Полша – Ден на унгаро-полското приятелство (2007 г.) 323