text: 2003 (MMIII) година е обикновена година, започваща в сряда според Григорианския календар. Тя е третата от третото хилядолетие и четвърта от 2000-те. Съответства на: 1452 година по Арменския календар 6753 година по Асирийския календар 2953 година по Берберския календар 1365 година по Бирманския календар 2547 година по Будисткия календар 5763 – 5766 година по Еврейския календар 1995 – 1996 година по Етиопския календар 1381 – 1382 година по Иранския календар 1424 – 1425 година по Ислямския календар 4699 – 4700 година по Китайския календар 1719 – 1720 година по Коптския календар 4336 година по Корейския календар 2756 години от основаването на Рим 2546 година по Тайландския слънчев календар 92 година по Чучхе календара Събития 1 февруари – Космическата совалка Колумбия се разпада над Тексас минути преди заплануваното си кацане. И седемте астронавта на борда загиват. 12 март – В Белград е убит сръбският премиер Зоран Джинджич. 19 март – Войната в Ирак започва с масирани бомбардировки над Багдад. 9 април – Багдад е завзет от коалиционните сили. Управлението на Саддам Хюсеин приключва. 15 април – Пада и последният град в ръцете на иракчаните – Тикрит. 1 май – На борда на американския самолетоносач USS Abraham Lincoln Джордж Буш обявява края на мащабните военни действия в Ирак. 12 май – Терорист-камикадзе взривява камион, пълен с експлозиви, в правителствени сгради в северна Чечения, убивайки над 60 души. 14 май – Нова атака в Чечения отнема живота на 18 души, извършителят е жена-камикадзе. 5 юни – Серията от атентати в Чечня продължава – 16 души загиват при взрив в град Моздок. 5 юли – Атентат по време на рок концерт в Москва, загиват 15 младежи. 1 август – Терорист-камикадзе взривява болница в Дагестан, убивайки над 50 души, много от които войници, ранени по време на битки в съседна Чечения. 11 август – Диема 2 започва да се излъчва. 25 август – 52 загиват при 2 взрив в Бомбай, Индия. 10 септември – Шведската външна министърка Ана Линд е наръгана с нож в магазин в Стокхолм и умира на следващия ден. 24 октомври – Самолетът Конкорд за последен път вози редовни пътници, прекратявайки ерата на свръхзвуковите пътнически самолети за неопределено време. 15 ноември – 2 коли бомби се взривяват близо до еврейски синагоги в Истанбул, убивайки 25 и ранявайки над 300 души. Терористичната организация Ал Кайда поема отговорност за атентатите. 20 ноември – 2 огромни взрива разтърсват Истанбул, почти унищожавайки британското посолство и нанасяйки сериозни щети на офисите на регионалния клон на британската банка HSBC. Загиват 46 души, между които и 1 българин, а ранените са над 400. Отговорността за атаките е поета от Ал Кайда. 23 ноември – Грузинският президент Едуард Шеварднадзе подава оставка след събитията известни като Революция на розите. 26 ноември – Последен полет на Конкорд. 5 декември – Самоубийствен атентат в московското метро убива 44 души и ранява над 300. Президентът на Русия Владимир Путин обвинява терористите, че целят да променят резултатите от предстоящите на 7 декември избори в страната. 6 декември – Ражда се българоезичната версия на Уикипедия. 7 декември – Парламентарни избори в Русия, убедително спечелени от партия „Единна Русия“. 9 декември – Жена-камикадзе се взривява на Червения площад, убивайки петима души и ранявайки над 20. 13 декември – Американските специални части залавят Саддам Хюсеин близо до родния му град Тикрит. 26 декември – Едно от най-разрушителните земетресения за последното десетилетие разтърсва югоизточен Иран. Над 40 000 души загиват в град Бам, който е почти напълно разрушен от бедствието. 27 декември – Терористи нападат военните бази и правителствените сгради в Кербала с камиони и коли бомби. При атаката загиват петима български и двама тайландски войници, както и над 20 иракчани. Разрушен е оригиналният стадион Уембли в Лондон, за да бъде изграден наново като модерно спортно съоръжение. Родени 3 януари – Грета Тунберг, шведска активистка 9 януари – Сузанита, българска попфолк певица 1 април – Кристиян Върбановски, български актьор, певец, влогър и инфлуенсър 5 май – Карлос Алкарас, испански тенисист 1 юли – Тейт Макрей, канадска певица Починали Христо Шейнов, български политик (р. 1915 г.) 12 януари – Морис Гиб, британски певец на легендарната група Bee Gees (р. 1949 г.) 1 февруари – Монго Сантамария, латино джаз музикант, перкусионист (р. 1917 г.) 13 февруари – Димитър Мишев, български инженер (р. 1933 г.) 17 февруари – Христо Данов, български юрист (р. 1922 г.) 20 февруари – Пламен, български поп-фолк певец (р. 1967 г.) 25 февруари – Преслав Кършовски, български художник (р. 1905 г.) 26 февруари – Иван Маринов, български диригент и композитор (р. 1928 г.) 27 февруари – Петър Петров, български инженер и изобретател (р. 1919 г.) 4 март – Джаба Йоселиани, грузински военачалник и политик (р. 1926 г.) 7 март – Илия Павлов, български борец и бизнесмен (р. 1960 г.) 16 март – Рейчъл Кори, американска активиста (р. 1979 г.) 29 март – Кейносуке Еноеда, японски каратист (р. 1935 г.) 3 април – Йорданка Илиева, българска народна певица (р. 1922 г.) 10 април – Лъчезар Аврамов, български политик (р. 1922 г.) 21 април – Нина Симон, американска певица и пианистка (р. 1933 г.) 23 април – Курт Клингер, австрийски писател (р. 1928 г.) 24 април – Кирил Господинов, български актьор (р. 1934 г.) 30 април – Лайънъл Уилсън, американски дубльор (р. 1924 г.) 2 май – Блага Димитрова, българска писателка (р. 1922 г.) 11 май – Ноуъл Рединг, британски китарист (р. 1945 г.) 27 май – Лучано Берио, италиански композитор (р. 1925 г.) 31 май – Франческо Коласуоно, италиански духовник (р. 1925 г.) 1 юли – Нхау, намибийски актьор (р. ок. 1943 г.) 2 юли – Райнхард Баумгарт, немски писател (р. 1929 г.) 4 юли – Бери Уайт, соул и диско певец (р. 1944 г.) 6 юли – Тянко Йорданов, български географ (р. 1914 г.) 5 юли – Продан Гарджев, български борец, олимпийски шампион (р. 1936 г.) 14 юли – Иван Ганев, български учен, общественик (р. 1942 г.) 16 юли – Ерих Кьолер, немски писател (р. 1928 г.) 20 юли – Петър Дюлгеров, български политик (р. 1929 г.) 25 юли – Джон Шлезинджър, английски режисьор (р. 1926 г.) 1 август – Мари Трентинян, френска актриса (р. 1962 г.) 7 август – Ангел Столинчев, български църковен деятел (р. 1917 г.) 10 август – Жак Дере, френски кино-режисьор (р. 1929 г.) 16 август – Иди Амин, угандийски диктатор (р. ок. 1925 г.) 30 август – Чарлз Бронсън, американски актьор (р. 1921 г.) 1 септември – Райнер Малковски, немски поет (р. 1939 г.) 5 септември – Кир Буличов, руски учен и фантаст (р. 1934 г.) 12 септември – Джони Кеш, американски кънтри певец (р. 1932 г.) 24 септември – Благой Шклифов, български езиковед (р. 1935 г.) 28 септември – Валтер Томан, австрийски писател (р. 1920 г.) 28 септември – Елия Казан, американски режисьор (р. 1909 г.) 18 октомври – Мануел Васкес Монталбан, испански писател (р. 1939 г.) 19 октомври – Алия Изетбегович, босненски политик (р. 1925 г.) 26 октомври – Хайнц Пионтек, немски писател (р. 1925 г.) 28 октомври – Димитър Сагаев, български композитор (р. 1915 г.) 29 октомври – Хал Клемънт, американски писател (р. 1922 г.) 29 октомври – Франко Корели, италиански тенор (р. 1921 г.) 8 декември – Николай Бинев, български кино и театрален актьор (р. 1934 г.) 22 декември – Черемухин, български хуморист (р. 1930 г.) 27 декември – Алън Бейтс, британски актьор (р. 1934 г.) Антон Петров, български военнослужещ (р. 1977 г.) Нобелови награди Физика – Алексей Алексеевич Абрикосов, Виталий Лазаревич Гинзбург, Антъни Легет Химия – Петер Агре, Родерик Маккинън Физиология или медицина – Пол Лотърбър, Питър Мансфийлд Литература – Джон Максуел Кутси Мир – Ширин Ебади Икономика – Робърт Енгъл, Клайв Гренгър Вижте също: календара за тази година


source: wikipedia

text: 2004 (MMIV) е високосна година, започваща в четвъртък според Григорианския календар. Тя е четвъртата от третото хилядолетие и петата от 2000-те. Съответства на: 1453 година по Арменския календар 6754 година по Асирийския календар 2954 година по Берберския календар 1366 година по Бирманския календар 2548 година по Будисткия календар 5764 – 5767 година по Еврейския календар 1996 – 1997 година по Етиопския календар 1382 – 1383 година по Иранския календар 1425 – 1426 година по Ислямския календар 4700 – 4701 година по Китайския календар 1720 – 1721 година по Коптския календар 4337 година по Корейския календар 2757 години от основаването на Рим 2547 година по Тайландския слънчев календар 93 година по Чучхе календара Събития Януари 3 януари – Полет 604 на „Flash Airlines“ се разбива в Червено море малко след излизането си от Египет. Загиват всичките 148 души на борда. 13 януари – Самолет на компанията Uzbekistan Airways се разбива в столицата Ташкент, убивайки 37 души. 25 януари – Марсоходът на НАСА Опъртюнити каца на Марс. Февруари 1 февруари – 251 поклонници са стъпкани до смърт в Мина, Саудитска Арабия. 4 февруари – Социалната мрежа Facebook е основана в Кеймбридж, Масачузетс. 6 февруари – 41 души загиват при самоубийствен атентат в московското метро. 10 февруари – 50 души загиват при поредица от атентати в Багдад. 11 февруари – 45 души биват убити при 2 атентата в Багдад. 18 февруари – Над 320 души загиват, когато влак, пълен с пестициди, се взривява в Иран. 24 февруари – Земетресение с магнитуд 6,5 по скалата на Рихтер разтърсва северно Мароко – загиват над 920 души. Март 11 март – Мощни взривове избухват в четири влака в Мадрид. Загиват 191 души, между които и петима български граждани, ранените са над 1400. Отговорност за атентата поема Ал Кайда. По-късно става ясно, че планът на терористите е бил четирите влака да се взривят когато се засекат на централната гара в Мадрид, тъй като тогава силата на взрива е щяла да бъде достатъчна да унищожи сградата на гарата и да причини хиляди жертви. 14 март – Владимир Путин печели президентските избори в Русия и е преизбран за втори мандат. 14 март – Двама атентатори се самовзривяват в Ашдод, Израел, убивайки 11 души. Те не успяват да осъществят първоначалния си план, който се е състоял във взривяването на химически завод близо до града. 17 март – Сблъсъци между сърби и косовски албанци в Косово – загиват 19 души, 139 къщи са изгорени, унищожени са множество средновековни сръбски църкви и манастири. 22 март – Израел убива шейх Ахмед Ясин, духовния лидер на движението „Хамас“, заедно с още 7 души. Десетки хиляди палестинци заливат улиците и скандират за отмъщение. 29 март – Към НАТО се присъединяват България, Естония, Латвия, Литва, Румъния, Словакия и Словения. Април 3 април – Взрив в мадридски апартамент убива испански полицай и петима терористи, заподозрени, че подготвят нов атентат в столицата. 4 април – На 4 април 2004 г. близо до град Приеполе загиват 12 деца от град Свищов в България, след като автобус с ученици катастрофира и пада в река Лим. Сред жертвите е и Юлиян Манзаров. 17 април – Израел убива Абдул Азис Ал-Рантиси, водач на движението „Хамас“. Май 1 май – Става най-голямото разширение на Европейския съюз дотогава, с присъединяването 10 нови страни-членки: Естония, Латвия, Литва, Полша, Кипър, Малта, Словакия, Словения, Унгария и Чехия. 9 май – Президентът на Чечня Ахмат Кадиров е убит заедно с още 10 души по време на празненства на стадион „Динамо“ в Грозни. Отговорност за атентата поемат чеченски сепаратисти. 15 май – Арсенал завършва сезона в Английската висша лига без загуба. 15 май – ЮАР получава домакинството на Световното първенство по футбол през 2010 година. 17 май – Щатът Масачузетс легализира еднополовите бракове. 24 май – Северна Корея забранява мобилните телефони (за повече информация, вижте Комуникации в Северна Корея). 26 май – ФК Порто става Европейски клубен шампион, побеждавайки Монако с 3 – 0. Юни 2 юни – Регистрирано е първото обгазяване на Стара Загора. 5 юни – Антоанета Стефанова става световна шампионка по шах за жени. 28 юни – Временното коалиционно управление в Ирак формално прехвърля контрола над държавата на иракско правителство начело с управляващ съвет. 30 юни – Саддам Хюсеин се появява пред съд за първи път. Юли 1 юли – Космическият апарат Касини-Хюйгенс влиза в орбита около Сатурн. 4 юли – Отборът на Гърция печели Европейското първенство по футбол, побеждавайки отбора на домакините Португалия с 1:0. 25 юли – Ланс Армстронг печели за шести пореден път колоездачната Обиколка на Франция. Август 3 август – Изстреляна е сондата МЕСИНДЖЪР (MESSENGER) на НАСА, за да изучава физичните характеристики на Меркурий от орбита. 13 август – Ураганът Чарли убива 1 човек в Ямайка, 4 в Куба и 27 в щата Флорида. 24 август – Два руски самолета се взривяват минути, след като са излетели от едно и също летище близо до Москва. Загиват всичките 89 души на борда на машините, като предполагаемата причина за трагедията е атентат на чеченски жени-камикадзета. 31 август – Два автобуса са взривени от атентатори в Бир Шиива, Израел. Загиват 16 души, а отговорността е поета от Хамас. 31 август – Жена-камикадзе се взривява близо до вход за московското метро, убивайки 10 души и ранявайки над 50. Септември 1 септември – Група от чеченски терористи вземат между 1000 и 1500 души заложници по време на празненства за първия учебен ден в училище в град Беслан, Северна Осетия. Техните искания са да бъдат освободени всички чеченски затворници в Ингушетия и Чечня да стане независима държава. 3 септември – Руски специални части прекратяват обсадата на училището в Беслан. При атаката загиват (по официални данни) 335 заложници и 32 от около общо 40-те терористи. Ранените са над 700, а безследно изчезналите – близо 40. 3 септември – Ураганът Франсис убива 15 души в щата Флорида, 2 в щата Джорджия, 2 на Бахамите и 1 в щата Южна Каролина. 4 септември – Стартира каналът Jetix. 7 септември – Ураганът Иван убива 4 души в Доминиканската Република, 5 във Венецуела, 1 в Тобаго, 1 на о-в Барбадос, 20 в Ямайка и най-малко 38 в Гренада, след което се насочва към югоизточното крайбрежие на САЩ. 9 септември – Взрив пред посолството на Австралия в Джакарта, Индонезия, убива 11 души и ранява над 100. 16 септември – Ураганът Иван достига югоизточните брегове на САЩ, убивайки 52 души и причинявайки щети за 13 милиарда долара, което го прави третия най-разрушителен ураган в Атлантическия океан, след Чарли (14 милиарда) и Андрю (26 милиарда). 21 септември – Започва строителството на небостъргача Бурдж Халифа. Октомври 4 октомври – Най-малко 16 души загиват при два атентата в Багдад. 8 октомври – Най-малко 34 души загиват при три атентата в град Таба в Египет. Жертвите са главно израелски и египетски туристи. Отговорността е поета от Ал Кайда. 10 октомври – Абдула Юсуф Ахмед е избран за президент в преходното правителство на Сомалия. 24 октомври – Телата на 49 войници от иракската армия са открити в централен Ирак. Отговорност за клането поема организацията Тауахид Ал Джихад (Единобожие и Джихад), водена от йорданския терорист Абу Мусаб Ал Заркауи. 31 октомври – Табаре Васкес е избран за президент на Уругвай. Ноември 2 ноември – Провеждат се президентски избори в САЩ. Действащият президент Джордж Уокър Буш печели и е преизбран за втори мандат. 2 ноември – Убит е холандският филмов режисьор, писател и публицист Тео ван Гог. 6 ноември – Въздушните сили на Кот Д'Ивоар бомбардират френски казарми в контролираната от бунтовници северна част на страната, убивайки 9 френски войници. Французите отвръщат на удара, като унищожават 2 самолета и 1 хеликоптер. 7 ноември – Американската войска започва мащабна офанзива за завземане на контролирания от бунтовници град Фалуджа. 11 ноември – Във военна болница в Париж умира палестинският лидер Ясер Арафат. 13 ноември – След едноседмични боеве американската армия вече контролира 95% от града и обявява операцията за успешна, въпреки че не успява да залови Абу Мусаб Ал Заркауи и признава, че в града са били останали едва малка част от намиращите се по предварителни изчисления над 5000 бунтовници. Според американското командване те са знаели кога и как ще бъдат атакувани и са се преместили в други части на страната. При операцията загиват 38 американски войници, а над 600 са ранени. Жертвите сред бунтовниците са над 200, а над 100 са пленени. 28 ноември – Експлозия в мина за въглища в Китай, загиват 144 миньори. Декември 6 декември – Терористи нападат американското посолство в Джеда, Саудитска Арабия, убивайки 5 души и ранявайки над 20, преди да бъдат застреляни от силите за сигурност. 19 декември – 67 души загиват при два атентата с коли бомби в Кербала и Наджаф. 21 декември – При самоубийствен атентат в американска военна база в Мосул, Ирак загиват 22 души, повечето от които – американски военнослужещи. Атентатът е първата по-сериозна терористична атака в рамките на военна база на територията на Ирак, а отговорността за него е поета от терористичната организация Ансар ал Сунна. 26 декември – Най-силното земетресение от 1964 разтърсва Индийския океан (за повече информация вижте Земетресение в Индийския океан (26 декември 2004)). Родени Януари 7 януари – София Уайли – американска актриса 15 януари – Грейс Вандверуал – американска поп певица 21 януари – Ингрид Александра – принцеса на Норвегия Февруари 19 февруари – Мили Боби Браун - английска актриса Март 2 март - Красимир Тодоров (футболист) - български футболист 16 март – Далия Георгиева - българска актриса 21 март – Каунт Клаус – принц на Нидерландия 28 март – Анна Щербакова – състезател по фигурно пързаляне от Русия Април 9 април – Томас Симонс (TommyInnit) – английски Ютубър Май 1 май – Чарли Дамелио (Charlie D'Amelio) – американски инфлуенсър и танцьорка 8 май – Димитрина Германова - българска актриса и певица 12 май – Карлос Насар – български щангист Юни 1 юни – Крисия Тодорова – българска певица 1 юни – Лена Стаменкович – сръбска певица 4 юни - Макензи Зиглър, американска певица 4 юни - Данна – българска поп и попфолк певица 8 юни – Франческа Капалди - американска актриса 8 юни - Дария Хаджийска - българска актриса 23 юни - Никол Николау – певица от Кипър 23 юни - Александра Трусова – руска фигуристка Юли Август 4 август – Натали Байдън – внучка на американския президент Джо Байдън 5 август - Гави - испански футболист Септември 10 септември – Габриел Бейтман – американски актьор Октомври 3 октомври – Ноа Скнап – американски актьор 6 октомври – Леброн Джейм Джуниър – американски баскетболист и син на Леброн Джеймс 31 октомври – Рая Димитрова (outcastprincess) – българска певица и участник в „Гласът на България“ Ноември Декември 5 декември – Ани ЛеБланк – американска Ютуб звезда 11 декември - Карина Андонова - българска актриса 15 декември - Пламен Андреев - български футболист 17 декември – Изабела Кровети – американска актриса Починали 7 януари – Ингрид Тюлин, шведска актриса (р. 1926 г.) 17 януари – Чеслав Ниемен, полски композитор, музикант и певец (р. 1939 г.) 21 януари – Йордан Радичков, български писател (р. 1929 г.) 31 януари – Костадин Гугов, български фолклорен певец (р. 1935 г.) 13 февруари – Зелимхан Яндарбиев, чеченски политик (р. 1952 г.) 21 февруари – Джон Чарлс, уелски футболист и треньор (р. 1931 г.) 26 февруари – Борис Трайковски, македонски политик (р. 1956 г.) 28 февруари – Руслан Гелаев, полеви командир в Чеченската армия (р. 1964 г.) 15 март – Геласий, български митрополит (р. 1933 г.) 19 март – Христо Градечлиев, български художник (р. 1935 г.) 20 март – Юлиана Холандска, кралица на Холандия от 1948 до 1980 г. (р. 1909 г.) 23 март – Чавдар Кюранов, български политик (р. 1921 г.) 26 март – Рачко Ябанджиев, български актьор (р. 1920 г.) 27 март – Робер Мерл, френски писател (р. 1908 г.) 28 март – Питър Устинов, английски актьор (р. 1921 г.) 4 април – Юлиян Манзаров, български футболист (р. 1985 г.) 11 април – Велико Йорданов, български учител (р. 1920 г.) 11 април – Атанас Александров, български футболист (р. 1952 г.) 9 май – Ахмад Кадиров, президент на Чечения (р. 1951 г.) 22 май – Деспина Кехайова, българска циркова актриса (р. 1972 г.) 26 май – Николай Черних, руски астроном (р. 1931 г.) 29 май – Димитър Минчев, български футболист (р. 1927 г.) 2 юни – Николай Гяуров, български оперен певец (р. 1929 г.) 10 юни – Николай Колев – Мичмана, български спортен коментатор (р. 1932 г.) 10 юни – Рей Чарлс, американски музикант (р. 1930 г.) 16 юни – Тодор Динов, български художник-аниматор (р. 1919 г.) 17 юни – Боян Лечев, български цигулар (р. 1926 г.) 20 юни – Ханс Цибулка, немски поет и белетрист (р. 1920 г.) 22 юни – Ким Сун-ил, южнокорейски преводач (р. 1970 г.) 1 юли – Марлон Брандо, американски актьор (р. 1924 г.) 1 юли – Ричард Мей, британски юрист (р. 1938 г.) 1 юли – Тодор Скаловски, композитор от Република Македония (р. 1909 г.) 11 юли – Лорънс Рокфелер, американски финансист (р. 1910 г.) 20 юли – Антонио Гадес, испански хореограф (р. 1936 г.) 21 юли – Радой Ралин, български поет, сатирик, автор на епиграми, сценарии, статии (р. 1923 г.) 21 юли – Джери Голдсмит, американски композитор и музикант (р. 1929 г.) 24 юли – Кръстана Стоева, българска скиорка, състезателка по ски бягане (р. 1941 г.) 28 юли – Франсис Крик, британски физик и биохимик (р. 1916 г.) 4 август – Методи Димов, български писател (р. 1938 г.) 14 август – Чеслав Милош, полски писател, лауреат на Нобелова награда за литература през 1980 година (р. 1911 г.) 18 август – Елмър Бърнстийн, американски композитор (р. 1922 г.) 26 август – Лора Браниган, американска певица и актриса от ирландски произход (* 1952 г.) 30 август – Фред Уипъл, американски астроном (р. 1906 г.) 8 септември – Иван Кондов, български актьор (р. 1925 г.) 8 септември – Ричард Бътлър, американски инженер, нео-нацист (р. 1918 г.) 11 септември – Петър VII, патриарх на Александрия (р. 1949 г.) 11 септември – Томас Циглер, немски писател (р. 1956 г.) 23 септември – Раджа Рамана, индийски ядрен физик (р. 1925 г.) 25 септември – Петко Москов, български скулптор, художник (р. 1953 г.) 26 септември – Димитър Въндев, български математик (р. 1945 г.) 3 октомври – Джанет Лий, американска актриса (р. 1927 г.) 5 октомври – Морис Уилкинс, английски биофизик и молекулярен биолог, лауреат на Нобелова награда за физиология или медицина през 1962 година (р. 1916 г.) 8 октомври – Жак Дерида, френски философ (р. 1930 г.) 16 октомври – Йосиф Петров, български поет и общественик (р. 1909 г.) 23 октомври – Тодор Цонев, български художник-карикатурист (р. 1934 г.) 2 ноември – Тео ван Гог, холандски филмов режисьор и писател (р. 1957 г.) 7 ноември – Еди Чарлтън, австралийски играч на снукър (р. 1929 г.) 11 ноември – Ясер Арафат, палестински революционер, лауреат на Нобелова награда за мир през 1994 г. (р. 1929 г.) 24 ноември – Артър Хейли, британски писател (р. 1920 г.) 24 ноември – Таиджи Касе, японски каратист (р. 1929 г.) 1 декември – Бернхард Холандски, принц на Холандия, принц на Липе-Бистерфелд, благороден сеньор и граф на Шваленберг и Штернберг (р. 1911 г.) 28 декември – Сюзън Зонтаг, американска писателка (р. 1933 г.) ? – Маргарита Гаргова, българска сценаристка (р. 1923 г.) Нобелови награди Физика – Дейвид Грос, Дейвид Полицер, Франк Уилчек Химия – Аарон Цихановер, Аврам Хершко, Ъруин Роуз Физиология или медицина – Линда Бък, Ричард Аксел Литература – Елфриде Йелинек Мир – Вангари Маатаи Икономика – Фин Ерланд Кюдланд, Едуард Прескът —— Вижте също: календара за тази година


text: 2005 (MMV) е обикновена година, започваща в събота според Григорианския календар. Тя е петата от третото хилядолетие и шестата от 2000-те. Съответства на: 1454 година по Арменския календар 6755 година по Асирийския календар 2955 година по Берберския календар 1367 година по Бирманския календар 2549 година по Будисткия календар 5765 – 5768 година по Еврейския календар 1997 – 1998 година по Етиопския календар 1383 – 1384 година по Иранския календар 1426 – 1427 година по Ислямския календар 4701 – 4702 година по Китайския календар 1721 – 1722 година по Коптския календар 4338 година по Корейския календар 2758 години от основаването на Рим 2548 година по Тайландския слънчев календар 94 година по Чучхе календара Събития Януари 4 януари – Убит е кметът на Багдад Али ал-Хаидри. 9 януари – Махмуд Абас печели изборите за президент в Палестина. 14 януари – Сондата Хюйгенс се приземява на Титан, най-големият от спътниците на Сатурн. 30 януари – В Ирак се провеждат демократични избори – първите от повече от половин век. Юни 25 юни – Парламентарни избори в България 2005. Октомври 8 октомври – При Кашмирското земетресение загиват над 87 хиляди души, 3,3 милиона остават без подслон. 21 октомври – Таря Турунен е уволнена от финландската група Nightwish. Починали Димо Печеников, български футболист (р. 1936 г.) Драгослав Андрич, сръбски писател (р. 1923 г.) 2 януари – Арнолд Денкер, американски шахматист (р. 1914 г.) 11 януари – Фабрицио Меони, италиански мотоциклетен състезател (р. 1957 г.) 17 януари – Алберт Шац, американски учен, микробиолог (р. 1920 г.) 25 януари – Филип Джонсън, американски архитект (р. 1908 г.) 30 януари – Христо Евтимов, български футболист (р. 1921 г.) 2 февруари – Макс Шмелинг, немски боксьор, световен шампион (р. 1905 г.) 8 февруари – Татяна Бек, руски поет и литературовед (р. 1949 г.) 10 февруари – Артър Милър, американски драматург (р. 1915 г.) 11 февруари – Джак Чокър, американски писател (р. 1944 г.) 14 февруари – Рафик Харири, бивш министър-председател на Ливан (р. 1944 г.) 17 февруари – Омар Сивори, аржентински футболист (р. 1935 г.) 20 февруари – Джими Йънг, американски боксьор (р. 1948 г.) 3 март – Ринус Михелс, холандски футболист и треньор (р. 1928 г.) 4 март – Никола Калипари, италиански полицейски служител и разузнавач (р. 1953 г.) 4 март – Юрий Кравченко, украински политик (р. 1951 г.) 6 март – Ханс Бейте, американски физик, лауреат на Нобелова награда за физика през 1967 г. (р. 1906 г.) 7 март – Иван Пръмов, български политик (р. 1921 г.) 22 март – Кензо Танге, японски архитект, лауреат на Прицкер (р. 1913 г.) 23 март – Кирил Борисов, български политик 30 март – Емил Димитров, български поп певец (р. 1940 г.) 1 април – Томас Клинг, немски поет (р. 1957 г.) 2 април – папа Йоан Павел II (р. 1920 г.) 5 април – Сол Белоу, американски писател от канадски произход, лауреат на Нобелова награда за литература през 1976 година (р. 1915 г.) 6 април – Рение III, принц на Кралство Монако (р. 1923 г.) 7 април – Макс фон дер Грюн, немски писател (р. 1926 г.) 11 април – Джон Реймънд Броснан, австралийски писател (р. 1947 г.) 12 април – Георги Пачеджиев, български футболист и треньор по футбол (р. 1916 г.) 14 април – Ивайло Петров, български писател (р. 1923 г.) 15 април – Йоаким Хербут, скопски католически епископ (р. 1928 г.) 19 април – Джордж Косматос, италиански режисьор от гръцки произход (р. 1941 г.) 3 май – Петър Петров, български шахматист (р. 1919 г.) 14 май – Иван Дочев, български политик (р. 1906 г.) 19 май – Трифон Силяновски, български композитор и пианист (р. 1923 г.) 20 май – Пол Рикьор, френски философ (р. 1913 г.) 24 май – Карл Амери, немски писател (р. 1922 г.) 31 май – Любомир Георгиев, български виолончелист и композитор (р. 1951 г.) 1 юни – Владимир Савон, украински шахматист (р. 1940 г.) 1 юни – Мариана Димитрова, българска актриса (р. 1954 г.) 11 юни – Гена Димитрова, българска певица (р. 1941 г.) 17 юни – Уилям Фентън, американски етнолог (р. 1908 г.) 20 юни – Джак Килби, американски инженер, лауреат на Нобелова награда за физика през 2000 г. (р. 1923 г.) 20 юни – Никола Тодориев, български учен (р. 1928 г.) 27 юни – Домино Харви, англичанка, един от най-известните Ловци на глави в Лос Анджелис, Калифорния (р. 1969 г.) 1 юли – Иван Колев, български футболист (р. 1930 г.) 13 юли – Асен Кисимов, български актьор и певец (р. 1936 г.) 17 юли – Едуард Хийт, британски политик (р. 1916 г.) 1 август – Фахд бин Абдул Азис, крал на Саудитска Арабия (р. 1923 г.) 1 август – Ъруин Сандърс, американски социолог (р. 1909 г.) 5 август – Петър Дочев, български художник (р. 1934 г.) 24 август – Чудомир Начев, български лекар (р. 1936 г.) 25 август – Георги Илиев, български борец (р. 1966 г.) 25 август – Рейхан, българска попфолк певица от турски произход (р. 1986 г.) 26 август – Волфганг Бауер, австрийски писател (р. 1941 г.) 31 август – Юзеф Ротблат, полски физик, лауреат на Нобелова награда за мир през 1995 г. (р. 1908 г.) 14 септември – Робърт Уайз, американски филмов режисьор (р. 1914 г.) 20 септември – Лиляна Бочева, български диригент и музикален педагог (р. 1924 г.) 20 септември – Симон Визентал, австрийски архитект (р. 1908 г.) 27 септември – Карл Декер, австрийски футболист (р. 1921 г.) 20 октомври – Александър Христов, български журналист (р. 1929 г.) 24 октомври – Роза Паркс, американска общественичка (р. 1913 г.) 26 октомври – Емил Кюлев, български банкер (р. 1957 г.) 26 октомври – Кийт Паркинсън, американски художник (р. 1958 г.) 27 октомври – Марин Гогев, български художник (р. 1934 г.) 29 октомври – Петър Панагонов, български футболист (р. 1930 г.) 3 ноември – Маргарита Дупаринова, българска актриса (р. 1921 г.) 5 ноември – Джон Фаулз, английски писател (р. 1926 г.) 11 ноември – Питър Дракър, американски теоретик на мениджмънта (р. 1909 г.) 13 ноември – Еди Гереро, кечист (р. 1967 г.) 19 ноември – Артин Артинян, американски филолог (р. 1907 г.) 25 ноември – Джордж Бест, северноирландски футболист (р. 1946 г.) 25 ноември – Ричард Бърнс, британски автомобилен състезател (р. 1971 г.) 5 декември – Мило Дор, австрийски писател (р. 1923 г.) 8 декември – Иван Дуриданов, български езиковед (р. 1920 г.) 9 декември – Робърт Шекли, американски писател (р. 1928 г.) 20 декември – Иван Илиев Иванов, общественик, стопански деец (р. 1923 г.) 26 декември – Винсънт Скиавели, американски актьор (р. 1948 г.) 26 декември – Здравко Радев, български футболист (р. 1972 г.) Нобелови награди Физика – Рой Глаубер, Джон Хол, Теодор Хенш Химия – Робърт Гръбс, Ричард Шрок, Ив Шовен Физиология или медицина – Бари Маршъл, Робин Уорън Литература – Харолд Пинтър Мир – Международна агенция за атомна енергия, Мохамед ел Барадей Икономика – Робърт Ауман, Томас Шелинг Вижте също Календара за тази година


text: 2006 (MMVI) е обикновена година, започваща в неделя според Григорианския календар. Тя е шестата от третото хилядолетие и седмата от 2000-те. Определена е като: Годината на Водолея. Следващата година на Водолея ще бъде през 2018. Годината на Кучето в Китайския календар Година на Моцарт. По случай 250 години от рождението на Волфганг Амадеус Моцарт. Съответства на: 1455 година по Арменския календар 6756 година по Асирийския календар 2956 година по Берберския календар 1368 година по Бирманския календар 2550 година по Будисткия календар 5766 – 5769 година по Еврейския календар 1998 – 1999 година по Етиопския календар 1384 – 1385 година по Иранския календар 1427 – 1428 година по Ислямския календар 4702 – 4703 година по Китайския календар 1722 – 1723 година по Коптския календар 4339 година по Корейския календар 2759 години от основаването на Рим 2549 година по Тайландския слънчев календар 95 година по Чучхе календара Родени Събития 10 февруари – Откриват се Зимни олимпийски игри 2006 в Торино, Италия. Церемонията по закриването е на 26 февруари. Следващите Зимни олимпийски игри 2010 ще бъдат във Ванкувър, Канада. 20 февруари – Утвърдено е Националното знаме на Демократична република Конго. 24 февруари – Сформира се българската рок-група Кота 0. 1 март – Стартира частната ТВ мрежа Central Television Network. 11 март – Мишел Башле става първата жена президент на Чили. 26 март – Забранено е пушенето на обществени места в Шотландия. 19 април – Хан Мюнг Соок става първата жена министър-председател на Южна Корея. 22 април – Джалал Талабани е избран за втори път за президент на Ирак. 2 юни – 3 юни – Парламентарни избори в Чехия. 7 юни – Лидерът на терористичната мрежа „Ал Кайда“ в Ирак Абу Мусаб ал-Заркауи и седем от неговите помощници са убити след американска въздушна атака североизточно от Багдад в провинция Диала. 9 юни – Започва Световното първенство по футбол 2006 в Германия, с победа на домакините над Коста Рика с 4:2. 23 август – За първи път български отбор се класира в груповата фаза на Шампионската лига – ПФК Левски (София) след равенство 2:2 с Киево (Верона) (в първия мач „сините“ печелят с 2:0 на стадион „Васил Левски“). 24 август – Международният астрономически съюз променя определението за „планета“, съгласно което Плутон вече се смята за планета джудже. 23 септември – Парадът на любовта се провежда в Сан Франциско. 22 октомври – В България се провеждат президентски избори – 1-ви тур. Избирателна активност 42,51%. 29 октомври – В България се провеждат президентски избори – 2-ри тур. Избирателна активност 41,21%. Победител е социалистът Първанов със 75,9%, срещу 24,1% на националиста Сидеров. 30 декември – Бившият диктатор Саддам Хюсеин е екзекутиран. 31 декември – Затваряне на III и IV блок на АЕЦ „Козлодуй“. Починали Иван Блажев, български скулптор (р. 1926) Никола Корчев, български скулптор (р. 1931) 7 януари – Юри Буков, български пианист (р. 1923) 9 януари – Руслан Райчев, български диригент (р. 1919) 13 януари – Божидар Божилов, български поет (р. 1923) 15 януари – Джабер III ал-Ахмед ал-Джабер ал-Сабах, кувейтски монарх (р. 1926) 16 януари – Георги Кордов, български поп певец, композитор и педагог (р. 1934) 19 януари – Уилсън Пикет, американски певец (р. 1941) 21 януари – Ибрахим Ругова, косовски политик (р. 1944) 23 януари – Дамян Заберски, български художник (р. 1929) 25 януари – Ангел Ценов, български футболист (р. 1947) 27 януари – Йоханес Рау, бивш президент на Германия (р. 1931) 4 февруари – Павел Матев, български поет (р. 1924) 22 февруари – Хилде Домин, германска писателка (р. 1909 г.) 23 февруари – Александър Алексиев, писател от Република Македония (р. 1929) 23 февруари – Бранко Пендовски, писател от Република Македония (р. 1920) 1 март – Александър Фол, български историк-траколог (р. 1933) 3 март – Генко Генков, български художник (р. 1923) 4 март – Роман Огаза, полски футболист (р. 1952) 11 март – Слободан Милошевич, сръбски политик (р. 1941) 15 март – Георгиос Ралис, гръцки политик (р. 1918) 22 март – Иван Методиев, български футболист и треньор (р. 1955) 23 март – Дезмънд Дос, американски военен герой (р. 1919) 27 март – Станислав Лем, полски писател фантаст (р. 1921) 13 април – Мюриъл Спарк, шотландска писателка (р. 1918) 2 май – Стефан Груев, български журналист, писател и общественик (р. 1922) 3 май – Карел Апел, холандски художник (р. 1921) 6 май – Александър Миланов, български писател и преводач (р. 1933) 12 май – Методий Стратиев, католически архиепископ на София (р. 1916) 12 май – Артър Порджис, американски писател (р. 1915) 21 май – Асен Гаврилов, балетист и хореограф (р. 1926) 26 май – Едуар Мишлен, френски бизнесмен (р. 1963) 31 май – Минчо Семов, български учен (р. 1935) 3 юни – Жул Леви, български композитор и диригент (р. 1930) 3 юни – Зако Хеския, български филмов режисьор (р. 1922) 7 юни – Абу Мусаб ал-Заркауи, ръководител на Ал-Каида в Ирак (р. 1966) 18 юни – Джика Петреску, румънски композитор и певец (р. 1915) 18 юни – Соня Кънчева, българска народна певица (р. 1929) 19 юни – Петър Христосков, български музикант и композитор (р. 1917) 30 юни – Роберт Гернхарт, германски писател и художник (р. 1937 г.) 5 юли – Андрей Краско, руски актьор (р. 1957) 7 юли – Сид Барет, английски музикант (р. 1946) 10 юли – Шамил Басаев, чеченски командир (р. 1965) 17 юли – Мики Спилейн, американски писател (р. 1918) 20 юли – Жерар Ури, френски кинорежисьор, киносценарист и киноартист (р. 1919) 22 юли – Пиер Рей, френски писател и журналист (р. 1930) 23 юли – Агоп Мелконян, български писател (р. 1949) 28 юли – Дейвид Гемел, британски писател (р. 1948) 31 юли – Иван Златев, български физик (р. 1926) 3 август – Елизабет Шварцкопф, германска оперна певица (р. 1915) 13 август – Георги Райков, български борец (р. 1953) 15 август – Тецухико Асаи, японски каратист (р. 1935) 25 август – Кирил Ракаров, български футболист (р. 1932) 30 август – Нагиб Махфуз, египетски писател, лауреат на Нобелова награда за литература през 1988 година (р. 1911) 4 септември – Стив Ъруин, австралийски естественик (р. 1962) 11 септември – Йоахим Фест, германски историк (р. 1926 г.) 12 септември – Атанас Жеков, български художник (р. 1926) 13 септември – Димитър Точев, български поет и писател, журналист (р. 1930) 20 септември – Свен Нюквист, шведски кинооператор, удостоен с две награди „Оскар“ (1973, 1983) (р. 1922) 22 септември – Пепа Николова, българска актриса (р. 1946) 24 септември – Димитър Инкьов, български писател (р. 1932) 25 септември – Петре Андреевски, писател от Република Македония (р. 1934) 1 октомври – Атанас Михайлов, български футболист (р. 1949) 4 октомври – Оскар Пастиор, германски поет (р. 1927 г.) 7 октомври – Анна Политковская, руска жирналистка (р. 1958) 9 октомври – Седат Алп, турски археолог (р. 1913) 10 октомври – Стоян Орманджиев, български футболист и треньор (р. 1920) 13 октомври – Арсений Пловдивски, български духовник (р. 1932) 13 октомври – Любомир Начев, български политик (р. 1954) 15 октомври – Христо Андоновски, историк от Република Македония (р. 1917) 16 октомври – Валентин Паниагуа, перуански политик (р. 1936) 31 октомври – Питер Бота, южноафрикански политик (р. 1916) 1 ноември – Донка Паприкова, социален работник (р. 1915) 1 ноември – Стойчо Мазгалов, български актьор (р. 1930) 3 ноември – Александър Караиванов, български аграрен учен (р. 1925) 6 ноември – Асен Дурмишев, български лекар, учен и политик (р. 1938) 6 ноември – Божидар Абрашев, български политик (р. 1936) 9 ноември – Маркус Волф, германски офицер (р. 1923) 10 ноември – Джон Уилямсън, американски писател (р. 1908) 16 ноември – Милтън Фридман, американски икономист (р. 1912) 17 ноември – Ференц Пушкаш, унгарски футболист и треньор (р. 1927) 20 ноември – Робърт Олтмън, американски режисьор (р. 1925 г.) 23 ноември – Александър Литвиненко, подполковник от руската Федерална служба за сигурност (ФСБ), служил и в КГБ (р. 1962 г.) 23 ноември – Анита О'Дей, американска певица (р. 1919 г.) 29 ноември – Енрико Катуци, италиански футболист и треньор (р. 1946 г.) 7 декември – Любен Беров, български политик (р. 1925 г.) 10 декември – Цветан Владовски, български певец (р. 1956 г.) 10 декември – Аугусто Пиночет, чилийски диктатор, 30-и президент на Чили (р. 1915 г.) 12 декември – Питър Бойл, американски актьор (р. 1935 г.) 16 декември – Райчо Райков, български журналист и общественик (р. 1951 г.) 21 декември – Сапармурад Ниязов, президент на Туркменистан (р. 1940 г.) 25 декември – Джеймс Браун, американски музикант (р. 1933 г.) Нобелови награди Физика – Джон Матър, Джордж Смут Химия – Роджър Корнбърг Физиология или медицина – Андрю Файър, Крейг Мело Литература – Орхан Памук Мир – Мухамад Юнус, Грамин Банк Икономика – Едмънд Фелпс Филдсов медал Андрей Окунков, Терънс Тао, Венделин Вернер, Григорий Перелман (отказал наградата) Вижте също Календара за тази година Кино през 2006 година


text: 2007 (MMVII) година е обикновена година, започваща в понеделник според Григорианския календар. Съответства на: 1456 година по Арменския календар 6757 година по Асирийския календар 2957 година по Берберския календар 1369 година по Бирманския календар 2551 година по Будисткия календар 5767 – 5770 година по Еврейския календар 1999 – 2000 година по Етиопския календар 1385 – 1386 година по Иранския календар 1428 – 1429 година по Ислямския календар 4703 – 4704 година по Китайския календар 1723 – 1724 година по Коптския календар 4340 година по Корейския календар 2760 години от основаването на Рим 2550 година по Тайландския слънчев календар 96 година по Чучхе календара Събития Януари 1 януари – Присъединяване на България и Румъния към Европейския съюз. 1 януари – Словения приема еврото за своя официална валута на мястото на толара. 1 януари – Ангола се присъединява към ОПЕК. 1 януари – Забранено е тютюнопушенето на обществени места в Хонконг. 3 януари – Бившият президент на САЩ Джералд Форд е погребан в Гранд Рапидс, Мичиган. 6 – 21 януари – „Рали Дакар“ 2007. 8 януари – Руските нефтени доставки за Полша, Германия и Украйна са прекъснати за три дни поради ескалацията в руско-беларуския енергиен конфликт; подновени са след три дни. 11 януари – Виетнам се присъединява към Световната търговска организация като нейния 150-и член. 11 януари – Китай успешно тества балистична ракета, способна да разруши сателити в орбита, като получава за това критики от множество страни. 12 януари – Посолството на САЩ в Атина е обстреляно с РПГ. 17 – 18 януари – Ураганът Кирил вилнее из голяма част от Европа. 22 януари – При бомбардировка на магазин в Багдад умират 88 души. 28 януари – 4 февруари – 6-и Азиатски зимни игри, провели се Чанчун (Китай). Февруари 8 февруари – Циганският активист и танцьор на Фламенко Хоакин Кортес става посланик на циганите в ЕС. 11 февруари – Референдум в Португалия за легализиране на аборта. Март 1 март – Начало на международната полярна година. 1 март – Начало на второто Московско биенале за модерно изкуство. 25 март – В Берлин е отпразнувана 50-годишнината от подписването на Римския договор от министрите на всички държави членки на ЕС. Април 2 април – Забранено е тютюнопушенето в закритите обществени помещения е Уелс. 17 април – Избран е домакинът на Азиатските игри през 2014 година – Инчхън (Южна Корея). 21 април – Президентски избори в Нигерия. 23 април – До 22 април 2008 година Богота (Колумбия) е световна столица на книгата. 24 април – В град Мексико са легализирани абортите. 27 април – Президентски избори в Турция. Май 16 май – Генералната асамблея на ООН обявява 2008 за Международна година на езиците. 20 май – Шейх Мохамед бин Рашид ал-Мактум, емир на Дубай, прави едно от най-големите благотворителни дарения в историята като дарява €7,41 милиарда за образователна фондация в Близкия изток. Юни 5 юни – Сондата на НАСА МЕСИНДЖЪР прави второ преминаване край Венера, в 23:08 (UTC), на височина 338 km. Юли 24 юли – българските медици от Либия са освободени от затвора. 21 юли – излиза на английски език последната седма част от поредицата за Хари Потър – „Хари Потър и Даровете на Смъртта“. Август 5 август – дебютира южнокорейската идол група Гърлс Дженерейшън Септември 14 септември – Изстрелян е Кагуя (SELENE), вторият космически апарат изпратен от Япония до Луната. Октомври Провежда се най-масовата в историята на България учителска стачка, с искане за по-високо заплащане в сектора на образованието. Ноември 5 ноември – Започва Стачката на Гилдията на сценаристите на Америка, която приключва на 12 февруари 2008 г. Декември 21 декември – Естония, Латвия, Литва, Малта, Полша, Словакия, Словения, Унгария и Чехия стават част от шенгенското пространство. Родени 14 март – Симеон-Хасан Муньос, внук на Симеон Сакскобургготски Починали Дмитрий Пригов, руски поет и художник (р. 1940 г.) Стоян Върбанов, български републикански шампион по борба (р. 1930 г.) Януари 4 януари – Сандро Салвадоре, италиански футболист 10 януари – Карло Понти, италиански кинорежисьор (р. 1912 г.) 10 януари – Елена Георгиева, българска езиковедка 11 януари – Робърт Антон Уилсън, американски писател 11 януари – Стоян Цветков, български аграрен учен 12 януари – Юрг Федершпил, швейцарски писател (р. 1931 г.) 15 януари – Барзан Ибрахим Тикрити, иракски политик (р. 1951 г.) 18 януари – Марко Семов, български писател и публицист 19 януари – Хрант Динк, арменски писател и журналист (р. 1954 г.) 21 януари – Мария Чонкан, румънска лекоатлетка (р. 1977 г.) 23 януари – Ришард Капушчински, полски журналист 27 януари – Марчелин Бертран, американска актриса (р. 1950 г.) 28 януари – Леон Суружон, български цигулар и педагог 30 януари – Сидни Шелдън, американски писател (р. 1917 г.) Февруари 8 февруари – Ана Никол Смит, американски модел и актриса (р. 1967 г.) 16 февруари – Яков Линд, австрийско-английски писател (р. 1927 г.) 18 февруари – Георги Баев, български художник (р. 1924 г.) 28 февруари – Лий Едингс, американска писателка (р. 1937 г.) Март 2 март – Анри Троая, френски историк и биограф (р. 1911 г.) 15 март – Христо Малинов, български писател (р. 1917 г.) 17 март – Емил Трифонов – Кембълът, български телевизионен и радиоводещ (р. 1964 г.) 22 март – Владимир Аврамов, български цигулар и педагог (р. 1909 г.) 26 март – Борис Димовски, български художник-карикатурист (р. 1925 г.) Април 2 април – Божин Ласков, български футболист (р. 1922 г.) 11 април – Кърт Вонегът, американски писател и художник (р. 1922 г.) 13 април – Златина Тодева, българска актриса (р. 1926 г.) 16 април – Чо Сюн Ху, масов убиец от южнокорейски произход (р. 1984 г.) 17 април – Христо Христов, български кино и театрален режисьор (р. 1926 г.) 23 април – Борис Елцин, политик и първи президент на Русия (р. 1931 г.) 27 април – Мстислав Ростропович, руски виолончелист и диригент (р. 1927 г.) 30 април – Гриша Островски, български актьор и режисьор (р. 1918 г.) 30 април – Грегори Льомаршал, френски музикант (р. 1983 г.) Май 1 май – Захари Медникаров, български хоров диригент (р. 1924 г.) 3 май – Уоли Шира, американски астронавт (р. 1923) 12 май – Кунка Баева, българска актриса (р. 1922 г.) 18 май – Пиер-Жил дьо Жен, френски физик, лауреат на Нобелова награда за физика през 1991 година (р. 1932) 19 май – Ханс Волшлегер, немски писател (р. 1935 г.) 20 май – Стенли Милър, американски химик (р. 1930) 24 май – Волфганг Бехлер, немски поет и белетрист (р. 1925 г.) 28 май – Йорг Имендорф, германски художник (р. 1945 г.) 28 май – Дейвид Лейн, американски неонацист (р. 1938) 30 май – Делчо Делчев, български генерал (р. 1920 г.) Юни 2 юни – Волфганг Хилбиг, немски писател (р. 1941 г.) 8 юни – Ибрахим Касимов, български агроном, професор (р. 1938 г.) 8 юни – Богомил Райнов, български писател (р. 1919 г.) 14 юни – Курт Валдхайм, австрийски политик (р. 1918 г.) 24 юни – Георги Мандичев, български инженер (р. 1932 г.) 24 юни – Крис Беноа, канадски кечист (р. 1967 г.) 26 юни – Лев Безименски, руски писател (р. 1920 г.) Юли 3 юли – Алис Тимандер, шведска зъболекарка и киноактриса (р. 1915 г.) 11 юли – Лейди Бърд Джонсън, първа дама на САЩ (1963 – 1969) (р. 1912 г.) 19 юли – Васил Метев, български физик (р. 1931 г.) 30 юли – Теоктист, румънски патриарх (р. 1915 г.) 30 юли – Микеланджело Антониони, италиански кинорежисьор (р. 1912 г.) 30 юли – Ингмар Бергман, шведски сценарист и кинорежисьор (р. 1918 г.) в края на юли – Сергей Антонов, български дипломат (р. 1948 г.) Август 4 август – Константин Коцев – Пацо, български актьор (р. 1926 г.) 9 август – Живко Бояджиев, български езиковед (р. 1936 г.) 9 август – Улрих Пленцдорф, немски писател (р. 1934 г.) 14 август – Тихон Хренников, руски съветски композитор (р. 1913 г.) 16 август – Макс Роуч, американски джазмузикант и композитор (р. 1924 г.) 18 август – Владилен Попов, български шахматист и журналист (р. 1935 г.) 27 август – Ема Пенеля, испанска актриса (р. 1930 г.) 28 август – Антонио Пуерта, испански футболист (р. 1984 г.) Септември 2 септември – Сафет Исович, босненски музикант (р. 1936 г.) 6 септември – Лучано Павароти, италиански оперен певец (р. 1935 г.) 8 септември – Христо Вълчанов, български футболист (р. 1932 г.) 15 септември – Пейчо Пеев, български шахматист (р. 1940 г.) 16 септември – Робърт Джордан, американски писател (р. 1948 г.) 22 септември – Марсел Марсо, френски мим (р. 1923 г.) 24 септември – Андре Горц, френски журналист и философ (р. 1923 г.) 30 септември – Иван Станчев, български астролог и медийна личност (р. 1968 г.) Октомври 1 октомври – Мариане Фриц, австрийска писателка (р. 1948 г.) 4 октомври – проф. Емил Камиларов, български цигулар и музикален педагог (р. 1928 г.) 5 октомври – Валтер Кемповски, немски писател (р. 1929 г.) 9 октомври – Николай Кънчев, български поет и преводач (р. 1936 г.) 11 октомври – Шри Чинмой, мистик, духовен водач и деец за мир (р. 1931 г.) 16 октомври – Тоше Проески, македонски поп-певец (р. 1981 г.) 19 октомври – Ян Волкерс, холандски писател, художник и колумнист (р. 1925 г.) 20 октомври – Вили Цанков, български театрален и кинорежисьор (р. 1924 г.) 22 октомври – Ев Кюри, френска писателка (р. 1904 г.) 22 октомври – Петър Ебен, чешки композитор (р. 1929 г.) Ноември 1 ноември – Пол Тибетс, американски генерал (р. 1915 г.) 3 ноември – Александър Дедюшко, руски актьор (р. 1962 г.) 10 ноември – Норман Мейлър, американски писател и публицист, двукратен носител на „Пулицър“. (р. 1923 г.) 11 ноември – Делбърт Ман, американски режисьор, носител на „Оскар“ (1955) (р. 1920 г.) 21 ноември – Сотир Майноловски, български актьор (р. 1930 г.) 22 ноември – Морис Бежар, френски балетист и хореограф (р. 1927 г.) 23 ноември – Владимир Крючков, руски офицер и политик (р. 1924 г.) 28 ноември – Доньо Донев, български художник, сценарист и режисьор (р. 1929 г.) Декември 10 декември – Григорий Климов, руски писател (р. 1918 г.) 12 декември – Ясен Пенчев, български политик (р. 1955 г.) 12 декември – Айк Търнър, американски музикант (р. 1931 г.) 16 декември – Атанас Джурджев, български кардиолог (р. 1941 г.) 23 декември – Оскар Питърсън, канадски джазов музикант (р. 1925 г.) 27 декември – Беназир Бхуто, пакистански политик (р. 1953 г.) Нобелови награди Физика – Албер Фер, Петер Грюнберг Химия – Герхард Ертъл Физиология или медицина – Марио Капеки, Мартин Евънс, Оливър Смитис Литература – Дорис Лесинг Мир – Ал Гор, Междуправителствен панел за климатични промени Икономика – Леонид Хървиц, Ерик Маскин, Роджър Майърсън —— Вижте също: календара за тази година


text: 2008 (MMVIII) е високосна година, започваща във вторник според Григорианския календар. Световна година на планетата Земя. Международна година на картофа. Световна година на езиците. Германия – година на математиката. Русия – Съюзът за защита на птиците в Русия обявява година на червенушката. Година на жабата. Съответства на: 1457 година по Арменския календар 6758 година по Асирийския календар 2958 година по Берберския календар 1370 година по Бирманския календар 2552 година по Будисткия календар 5768 – 5771 година по Еврейския календар 2000 – 2001 година по Етиопския календар 1386 – 1387 година по Иранския календар 1429 – 1430 година по Ислямския календар 4704 – 4705 година по Китайския календар 1724 – 1725 година по Коптския календар 4341 година по Корейския календар 2761 години от основаването на Рим 2551 година по Тайландския слънчев календар 97 година по Чучхе календара Събития Януари 1 януари – Кипър и Малта приемат еврото. 1 януари – Словения започва председателството си в Европейския съюз, като първата от новите членки. 1 януари – В Португалия и Франция е забранено тютюнопушенето на обществени места. 4 януари – Поради заплахи за терористични нападения Рали Дакар е отменено. 10 януари – Космическата совалка Атлантис излита на мисия STS-122, за да скачи европейския лабораторен модул Калъбъс към Международната космическа станция. 18 януари – Официално посещение на президента на Русия Владимир Путин в България. 23 – 27 януари – В Давос, Швейцария се провежда световният икономически форум. 24 януари – Иракският парламент сменя националния флаг на Ирак, като маха трите звезди – символ на партията БААС. 27 януари – Новак Джокович и Мария Шарапова са победителите на Откритото първенство на Австралия по тенис. 30 януари – Учените предвиждат шанс 1 към 75 астероидът 2007 WD5 да удари Марс, по-късни измервания дават шанс 1 към 10 000, но сблъсък не се осъществява. Февруари 2 февруари – Бунтовници нахлуват в столицата на Чад, Н'джамена. 2 февруари – Френският президент Никола Саркози се жени за Карла Бруни. 3 февруари – Борис Тадич е преизбран за президент на Сърбия. 5 февруари – Посещение на президента на Унгария Ласло Шойом в България. 12 февруари – Стивън Спилбърг се отказва от поста директор на церемониите по откриването и закриването на Олимпийските игри в Пекин, защото китайското правителство не е направило необходимото за прекратяване на огъня в Дарфур, Судан. 17 февруари – Косово едностранно обявява независимост. 19 февруари – Избори за президент на Армения. 21 февруари – Демонстрация в Белград против провъзгласената независимост на Косово. 24 февруари – Фидел Кастро се оттегля от поста Президент на Куба, след като близо 50 години изпълнява тази длъжност. 28 – 29 февруари – Влак изгаря в близост на Червен бряг, причините за което не са изяснени. 29 февруари – Мило Джуканович е преизбран за министър-председател на Черна Гора. Март 2 март – Президентски избори в Русия – Дмитрий Медведев е избран за президент. 3 март – 130 години от освобождението на България от османска власт. 5 март – Сайтът worldmathsday.com обявява световен ден на математиката. 5 март – Посещение на президента на Република Македония Бранко Цървенковски в България. 8 март – Посещение на Ангела Меркел в Русия. 10 март – Работно посещение на Георги Първанов в Азербайджан, среща с президента на Азербайджан Илхам Алиев. 13 – 14 март – Провежда се конференция на Организация Ислямска конференция. 19 март – Европейският парламент отбелязва 50-годишнината си. 22 март – Палестинските групировки Хамас и Фатах подписват примирие в столицата на Йемен Сана. 25 март – Юсуф Реза Гилани е избран за министър-председател на Пакистан. 25 март – Официално посещение на Георги Първанов в Израел, среща с президента на Израел Шимон Перес. 26 март – Посещение на Георги Първанов в Палестина, среща с президента на Палестина Махмуд Абас. 28 март – Жозе Мануел Барозу получава орден „Стара планина“ първа степен за изключително големите си заслуги за разрешаването на казуса с българските медици в Либия и за завръщането им в България. 29 март – Президентски и парламентарни избори в Зимбабве. 29 март – „Часът на Земята“ (от 20:00 часа до 21:00 часа). Април 2 април – В Букурещ е проведена 20-а среща на НАТО. 5 април – Посещение на Джордж Буш в Сочи, Русия. 6 април – Президентски избори в Черна Гора. 8 април – Официално посещение на Георги Първанов в Полша, среща с президента на Полша Лех Качински. 9 април – Парламентарни избори в Южна Корея. 14 април – Официално посещение на Георги Първанов е Египет, среща с президента на Египет Хосни Мубарак. 15 – 20 април – папа Бенедикт XVI е на посещение в САЩ. 19 април – Открито е Световното първенство по снукър в Шефилд, Великобритания. 20 април – Фернандо Арминдо Луго Мендес е избран за президент на Парагвай. Май 2 и 3 май – Среща на високо равнище в Охрид 2008. 5 май – Рони О'Съливан печели за трети път Световното първенство по снукър. 7 май – Дмитрий Медведев става третият президент на Русия. 11 май – Местни и парламентарни избори в Сърбия. 15 – 17 май – В Тбилиси, Грузия се провежда Международна олимпиада по информационни технологии. България е представена от Александър Коларски, който печели златен медал. 16 май – Украйна става 152-рата държава членка на Световната търговска организация. 16 май – Пета среща на върха на държавните и правителствени ръководители на държавите от Латинска Америка, Карибския регион и Европейския съюз в Лима, Перу. 18 – 22 май – Световна среща на българските медии е Мадрид, Испания. 19 май – Среща на Георги Първанов с краля на Испания Хуан Карлос в кралския дворец „Сарсуела“. 23 май – Посещение на генералния секретар на НАТО Яп де Хоп Схефер в София. 24 май – Песента на Дима Билан „Believe“ печели Евровизия, провела се в Белград, Сърбия. 25 май – Ген. Мишел Сюлейман е избран за президент на Ливан. 27 май – Министърът на външните работи на Канада Максим Берние подава оставка. 28 май – Държавата Непал е обявена за република. Юни 1 юни – Парламентарни избори в Република Македония. 1 юни – Местни избори в Румъния. 1 юни – Проведен е държавен зрелостен изпит по български език и литература, като на него участват 75 793 зрелостници от цяла България. 5 юни – Залата за пресконференции в Европейския парламента в Брюксел е преименувана в чест на Анна Политковская. 7 юни – Открито е Европейското първенство по футбол в Австрия и Швейцария. 7 юни – Ана Иванович става шампионка на Откритото първенство на Франция. 7 юни – Земетресение в Алжир с магнитуд 5,5 по скалата на Рихтер. 7 юни – В Куба са разрешени операциите за смяна на пола. 7 юни – Икономически форум в Санкт Петербург. 8 юни – Земетресение на п-ов Пелопонес, Гърция с магнитуд 6,5 по скалата на Рихтер. 8 юни – Рафаел Надал става шампион на Откритото първенство на Франция. 8 юни – Мощите на Свети Панталеймон, Свети Трифон, Свети Теодор Тирон и Свети Теодор Стратилат са върнати в манастира Свети Козма и Дамян, край село Гигинци (Пернишко). 12 юни – На референдум Ирландия отхвърля приемането на Договора от Лисабон. 13 юни – Среща на върха на страните от Югоизточна Европа в Атина на тема „Междукултурните контакти по линия на морските, речните и езерни пътища в Югоизточна Европа“. 14 юни – Откриване на Експо 2008 в Сарагоса, Испания. 14 юни – Земетресение в Япония с магнитуд от 7 по скалата на Рихтер. 14 юни – По случай 80-годишнината от рождението на Че Гевара в родния му град Росарио, Аржентина е издигната бронзова статуя на революционера. 15 юни – Влиза в сила конституцията на Косово. 18 юни – За Председател на БАН е избран акад. Никола Съботинов. 22 юни – Морган Цвангирай се оттегля от надпреварата за президент на Зимбабве, като по този начин на президентските избори на 27 юни участва единствено дотогавашният президент на Зимбабве Робърт Мугабе. 23 юни – 4 юли – Дни на България във френските градове Монпелие и Карно, България е представена от град Хасково. 23 юни – 6 юли – За 122-ри път се провежда най-старият тенис турнир Уимбълдън. 26 юни – Долната камара на испанския парламент одобрява Договора от Лисабон. 27 юни – Втори тур на президентските избори в Зимбабве; избран е единственият кандидат и дотогавашен президент Робърт Мугабе. 28 юни – В катастрофа с хеликоптер загива министърът на вътрешните работи на Гватемала Винисио Гомес. 29 юни – Закриване на Европейското първенство по футбол 2008. Победител е . 30 юни – В Мадрид се провежда световен петролен конгрес. Юли 1 юли – В Холандия се забранява тютюнопушенето на обществени места. 1 юли – Франция поема председателството на ЕС от Словения. 1 юли – Президентът на Полша Лех Качински отказва да ратифицира договора от Лисабон. 2 юли – ЛДУ Кито побеждава отбора на Флуминензе във втората финална среща на копа Либертадорес чрез дузпи 5:5 (1:3 д.). 2 юли – В Колумбия е освободена Ингрид Бетанкур – бивша кандидатка за президент на страната, държана в плен от екстремистката групировка ФАРК в продължение на 6 години. 3 юли – В склад разположен до Челопечене се взривяват боеприпаси (за повече информация вижте Инцидент в поделение 18 250 край София). 4 – 6 юли – В Копривщица се провежда IV международен екологичен фестивал „Зелена вълна“. 4 юли – Президентите на Република Южна Осетия и Приднестровие Едуард Кокойти и Игор Смирнов подписват редица споразумения за партньорство в търговско-икономическата, научно-техническата и културната сфера – „Протокол за сътрудничество и консултации между министерството на външните работи на Република Южна Осетия и министерството на външните работи на Приднестровието“ и „Споразумение за сътрудничество между град Тираспол и град Цхинвали“. 5 – 14 юли – Провеждане на фестивала Свети Фермин в Памплона, Испания. 5 – 27 юли – 95-а колоездачна обиколка на Франция, по-известна като „Тур дьо Франс“. 6 юли – Григор Димитров е новият шампион на тенис турнира Уимбълдън при юношите. 7-9 юли – 34-та среща на Г-8 в Япония. 7 юли – Полага клетва новото правителство на Сърбия с министър-председател Мирко Цветкович. 8 юли – Чехия става 18-а държава членка на Европейската космическа агенция. 8 – 13 юли – В Шумен се провежда Балканска олимпиада по информатика за деца до 15 години и половина. Победител на олимпиадата е отборът на България. Златни медали печелят Калина Петрова и Румен Христов. 9 юли – Албания и Хърватия подписват протоколи за присъединяване към НАТО. 10 – 22 юли – В Мадрид се провежда 49-а международна олимпиада по математика. Българският отбор завоюва 2 златни, 1 сребърен и 3 бронзови медала. 13 юли – В Париж се учреждава Средиземноморски съюз. 14 юли – В Нячанг (Виетнам) за 57-и път се провежда конкурсът „Мис Вселена“. Носителката на титлата „Мис Вселена 2008“ е Даяна Мендоса от Венецуела. 14 – 18 юли – В Брюксел се провежда четвърти кръг от преговорите между страните от ЕС и Централна Америка за постигане на споразумение за стратегическо асоцииране. 15 юли – Цената на билетите на градския транспорт в България стига 1 лев (в цялата страна). 17 юли – Великобритания ратифицира договора от Лисабон. 18 юли – В църквата на димитровградското село Светлина за първи път е изографисан образът на Васил Левски. 18 юли – В Белград е арестуван Радован Караджич. 20 – 29 юли – Провежда се международна олимпиада по физика в Ханой, Виетнам. Българският отбор печели 1 златен, 2 сребърни и 1 бронзов медал. 23 юли – Първият президент на Непал Рам Баран Ядав полага клетва. 26 юли – Студенти от Нова Зеландия предлагат 7400 долара за задържането на Кондолиза Райс заради отговорността ѝ за смъртта на най-малко 600 иракчани, убити от началото на инвазията на коалицията, ръководена от САЩ, в Ирак. 30 – 31 юли – Провежда се среща на Асоциация за регионално сътрудничество в Южна Азия. 30 юли – 5 август – В Сеул се провежда Световен конгрес на философията. Август 1 август – Крал Джордж Тупоу V е коронясан повторно за крал на Тонга в западен стил. 1 август – Слънчево затъмнение видимо от Северна Америка, северния полюс, Европа (без най-южните части), Русия, Монголия и Китай. В България то е частично, с малка фаза. 3 – 9 август – В Мексико се провежда 17-а Международна конференция по проблемите на СПИН. 6 август – В Мавритания е извършен държавен преврат. 5 август – Публикуван е доклад за ролята на Франция в геноцида в Руанда, в който се казва, че френски политици, дипломати и военни лидери, сред които тогавашният президент Франсоа Митеран, министър-председател Едуар Баладюр и външният министър Ален Жупе, са били съучастници при извършването на геноцида. 8 август – Открити са Олимпийските игри в Пекин. 15 август – Бившият президент на Чад Хисен Хабре е осъден заедно с още 11 души на смърт за престъпления срещу държавата. 16 август – Румяна Нейкова печели златен медал на Олимпиадата в Пекин в дисциплината скиф. 18 август – Первез Мушараф подава оставка като президент на Пакистан. 19 – 21 август – Проведен е 39-и Форум на тихоокеанските острови. 24 август – Закрити са Олимпийските игри в Пекин. 26 август – Президентът на Русия Дмитрий Медведев подписва укази, с които се признава независимостта на Абхазия и Южна Осетия. Септември 1 септември – На извънредна среща на ЕС е приета резолюция, която осъжда действията на Русия в Южна Осетия и признаването на независимостта на Абхазия и Южна Осетия. 5 септември – Лидерите на страните-членки на ОДКС подкрепят действията на Русия в Южна Осетия. 5 – 6 септември – В Ангола се провеждат парламентарни избори. Това са първите избори в страната от 1992 година. 26 септември – УЕФА потвърждава, че на европейските първенства по футбол от 2016 година ще участват 24 отбора, вместо дотогавашните 16. Също така е променен форматът на Европейския клубен турнир за купата на УЕФА, който е преименуван на УЕФА Лига Европа от сезон 2009 – 2010. 28 септември – В Беларус са проведени парламентарни избори. Опозицията не печели места в парламента. Октомври 15 октомври – В Азербайджан се провеждат президентски избори; с 89% печели дотогавашният президент Илхам Алиев. 18 октомври – На конгрес в Габрово е променено името на партия Национално движение Симеон Втори на Национално движение за стабилност и възход. 24 – 25 октомври – В Китай се провежда Седмата среща на върха на държавните и правителствени ръководители на страните от Азиатско-европейския форум. Ноември 1 – 3 ноември – Във Варна се провежда първият велик събор на българите по света. Взимат участие над хиляда българи от 28 държави. Избира се и Световен парламент на българите. Той се състои от 200 депутати и към него ще действат 7 комисии. 4 ноември – За 44-ти президент на САЩ е избран Барак Обама. 7 ноември – На посещение в Узбекистан президентът на България Георги Първанов отстрелва защитен вид козел – архар (Ovis ammon), който е световнозастрашен вид в международната Червена книга. 22 – 23 ноември – 20-а среща на Азиатско-Тихоокеанско икономическо сътрудничество в Лима (Перу). 25 ноември – В Гренландия се провежда референдум за по-голяма автономия на острова от Дания. 26 ноември – Серия от терористични атентати в Мумбай, Индия – жертвите са 160 души, а ранените са над 327. Декември 1 декември – КНДР затваря изцяло границата си с Южна Корея като по този начин са прекъснати и жп връзките с двете страни. 3 декември – В Осло е подписана Международна конвенция за забрана на касетъчните боеприпаси. 3 – 5 декември – Провежда се Международен младежки фестивал по математика в Лакнау (Индия), взимат участие 64 отбора от 12 държави. България е представена от учениците от СМГ: Никола Клинкачев, Вито Миланов и Димитър Христов, Димитър Христов, Дин Фан Анх и Георги Керчев, които печелят 11 златни и 1 сребърен медал. 5 декември – С ДНК-експертиза е потвърдено, че намерените през 1991 година кости в близост до Екатеринбург действително принадлежат на последния цар на Русия Николай II. 6 декември – В Зимбабве е пусната банкнота с номинал 200 000 000 зимбабвийски долара, тъй като инфлацията в страната е 231 000 000%. 12 декември – Швейцария става 25-а държава, присъединила се към Шенгенската зона. 27 декември – Въздушни атаки над Ивицата Газа от страна на Израел; убити са около 375 души, от които 60 цивилни, а ранените са над 1700. Починали Катя Костова, българска художничка (р. 1940 г.) януари 3 януари – Александър Абдулов, руски актьор (* 1953 г.) 10 януари Майла Нурми, финландско-американска актриса (* 1922 г.) Георги Цанев, български журналист (* 1944 г.) 11 януари Иля Талев, български писател и езиковед (* 1937 г.) Едмънд Хилари, първият човек изкачил Еверест (* 1919 г.) 16 януари – Никола Клюсев, първият министър-председател на Република Македония (* 1927 г.) 17 януари Боби Фишер, американски шахматист, световен шампион по шахмат (* 1943 г.) Гленда Сандърс, американска писателка (* 1948 г.) 19 януари – Сюзан Плешет, американска актриса (* 1937 г.) 22 януари Венец Цонев, български статистик и социолог (* 1917 г.) Хийт Леджър, американски киноактьор, носител на „Оскар“ (* 1979 г.) 27 януари Мухамед Сухарто, индонезийски генерал и политик, президент на Индонезия (1967 – 1998) (* 1921 г.) Гордън Хинкли, американски религиозен водач (* 1910 г.) февруари 2 февруари – Джошуа Лидърбърг, американски молекулярен биолог, носител на Нобелова награда (* 1925 г.) 5 февруари Асен Попов, български скулптор (* 1925 г.) Махариши Махеш Йоги, индийски духовен водач (* 1914 г.) 7 февруари – Андрю Берти, Велик магистър на Суверенния Малтийски орден (* 1929 г.) 10 февруари – Рой Шайдър, американски актьор (* 1932 г.) 12 февруари – Аркадий Патаркацишвили, грузински бизнесмен, по-известен като Бадри Патаркацишвили (* 1955 г.) 13 февруари – Анри Салвадор, френски певец (* 1917 г.) 20 февруари – Живко Сталев, български юрист (* 1912 г.) 20 февруари – Янина Мишчукайте, литовска певица (* 1948 г.) 23 февруари Янез Дрновшек, словенски политик – два пъти министър-председател на Словения (* 1950 г.) Пол Фрер, белгийски пилот от Формула 1 (* 1917 г.) 27 февруари – Бойд Кодиктън, американски автомобилен дизайнер (* 1944 г.) 28 февруари – Рашо Рашев, български историк (* 1943 г.) март 2 март – Джеф Хили, канадски музикант (* 1966 г.) 3 март – Антон Лебанов, известен банатски българин, общественик, юрист, журналист и поет (* 1912 г.) 9 март – Александър Лепавцов, политик и журналист от Република Македония (* 1935 г.) 13 март – Илиян Симеонов, български режисьор (* 1963 г.) 15 март Стефан Геренски, български футболист (* 1926 г.) Джордж Лоу, американски астронавт (* 1956 г.) 18 март – Антъни Мингела, британски кинорежисьор (* 1954 г.) 19 март Артър Кларк, британски писател и изобретател (* 1917 г.) Хюго Клаус, белгийски писател (* 1929 г.) Пол Скофийлд, британски актьор (* 1922 г.) 24 март – Ричард Уидмарк, американски актьор (* 1914 г.) 27 март – Людмил Младенов, български художник (* 1932 г.) 29 март – Белчо Белчев, български финансист и политик (* 1932 г.) 31 март – Жул Дасен, американски режисьор (* 1911 г.) април 1 април – Петър Славов, български барабанист (* 1941 г.) 5 април – Чарлтън Хестън, американски актьор (* 1923 г.) 6 април – Георги Тишков, български скулптор (* 1946 г.) 11 април – Клод Аб, френски футболист-вратар (* 1927 г.) 12 април – Патрик Хилъри, президент на Република Ирландия (* 1923 г.) 13 април – Джон Уилър, американски физик-теоретик (* 1911 г.) 14 април – Хорст Бингел, немски поет и белетрист (* 1933 г.) 16 април – Едуард Нортън Лоренц, американски математик и метеоролог (* 1917 г.) 17 април – Еме Сезер, френски поет и политик (* 1913 г.) 20 април – Ксенте Богоев, македонски политик, академик и университетски професор (* 1919 г.) 29 април – Алберт Хофман, швейцарски учен (* 1906 г.) май 4 май – Георги Пухалев, български учен (* 1935 г.) 10 май – Атанас Агура, български архитект (* 1926 г.) 10 май – Джесика Джейкъбс, австралийска актриса и певица (* 1990 г.) 12 май – Ирена Сендлерова, полска активистка от Съпротивата (* 1910 г.) 13 май – Саад I ал-Абдула ал-Салем ал-Сабах, емир на Кувейт (* 1930 г.) 15 май – Уилис Лам, американски физик, носител на Нобелова награда (* 1913 г.) 22 май – Робърт Асприн, американски писател (* 1946 г.) 23 май – Корнел Капа, унгарско-американски фотограф (* 1918 г.) 24 май – Петър Семерджиев, български политик (* 1917 г.) 26 май – Сидни Полак, американски режисьор, актьор и продуцент, носител на „Оскар“ (* 1934 г.) 28 май – Свен Давидсон, шведски тенисист (* 1928 г.) 29 май – Пола Гън Алън, американска писателка (* 1939 г.) юни 1 юни Йозеф Лапид, израелски журналист и политик (* 1931 г.) Ив Сен Лоран, френски моден дизайнер (* 1936 г.) 2 юни Бо Дидли, американски музикант (* 1928 г.) Мел Ферер, американски актьор, режисьор и продуцент (* 1917 г.) 3 юни – Григорий Романов, съветски политик (* 1923 г.) 7 юни – Дино Ризи, италиански режисьор (* 1916 г.) 8 юни – Петер Рюмкорф, немски поет, белетрист и драматург (* 1929 г.) 9 юни Алгис Будрис, американски писател (* 1931 г.) Карен Асрян, арменски шахматист, гросмайстор (* 1980 г.) 10 юни Любен Дилов (баща), български писател (* 1927 г.) Чингиз Айтматов, киргизки писател (* 1928 г.) 17 юни Сид Чарис, американска актриса и танцьорка (* 1922 г.) Светлозар Раев, български политик (* 1927 г.) 20 юни Стоян Величков, български кавалджия (* 1930 г.) 22 юни Джордж Карлин, американски комик (* 1937 г.) Герхард Майер, швейцарски писател (* 1917 г.) 24 юни – Леонид Хурвич, полско-американски икономист и математик, носител на Нобелова награда (* 1917 г.) 29 юни – Димитър Екимов (Дими от „Сленг“), музикант (* 1970 г.) юли 1 юли – Косю Косев, български ядрен инженер (* 1944 г.) 4 юли Джеси Хелмс, американски политик (* 1921 г.) Томас Диш, американски писател (* 1940 г.) 5 юли – Рене Харис, президент на Науру (* 1947 г.) 6 юли – Нона Мордюкова, съветска и руска киноактриса (* 1925 г.) 11 юли – Майкъл Дебейки, американски кардиохирург (* 1908 г.) 12 юли – Вили Казасян, български джаз музикант, композитор и диригент (* 1934 г.) 13 юли – Бронислав Геремек, полски политик (* 1932 г.) 22 юли – Естел Гети, американска актриса (* 1923 г.) 25 юли – Джони Грифин, американски саксофонист (* 1928 г.) 27 юли Христо Ганев, български географ Юсеф Шахин, египетски режисьор (* 1926 г.) 29 юли – Мате Парлов, хърватски боксьор (* 1948 г.) 30 юли Валентина Топузова, българска преводачка (* 1918 г.) Ивайла Вълкова, българска журналистка (* 1925 г.) август 3 август – Александър Солженицин, руски писател и историк, лауреат на Нобелова награда за литература през 1970 година (* 1918 г.) 9 август Бърни Мак, американски актьор и комик (* 1957 г.) Махмуд Дарвиш, палестински поет (* 1941 г.) 10 август – Айзък Хейс, американски музикант (* 1942 г.) 15 август – Илия Буржев, български поет (* 1931 г.) 19 август – Леви Мванаваса, президент на Замбия (* 1948 г.) 23 август – Томас Уелър, американски вирусолог, носител на Нобелова награда (* 1915 г.) 28 август – Фил Хил, американски автомобилен състезател и пилот от Формула 1 (* 1927 г.) 29 август – Даниела Сеизова, българска журналистка и репортер на БТВ септември 12 септември – Дейвид Фостър Уолъс, американски писател (* 1962 г.) 14 септември – Георги Китов, български археолог (* 1943 г.) 15 септември – Ричард Райт, английски музикант, пианист в групата Пинк Флойд (* 1943 г.) 18 септември – Маурисио Кагел, германско-аржентински композитор (* 1931 г.) 26 септември – Пол Нюман, американски актьор, носител на „Оскар“ (* 1925 г.) 27 септември – Ивелин Димитров, български музикант (* 1931 г.) 29 септември – Константин Павлов, български поет и киносценарист (* 1933 г.) 30 септември – Криста Райниг, немска писателка (* 1926 г.) октомври 6 октомври – Мурад Абро, пакистански политик (* 1966 г.) 8 октомври – Джеордже Емил Паладе, румънски клетъчен биолог (* 1912 г.) 11 октомври – Йорг Хайдер, австрийски политик (* 1950 г.) 13 октомври Гийом Депардийо, френски актьор (* 1971 г.) Георги Г. Георгиев, български актьор (* 1939 г.) 15 октомври – Людмила Добринова, български музикален деятел (* 1932 г.) 23 октомври – Димитър Киров, български художник (* 1935 г.) 25 октомври – Муслим Магомаев, азербайджански певец (* 1942 г.) 29 октомври – Уилям Уортън, американски писател (* 1925 г.) 31 октомври – Стъдс Търкъл, американски писател и журналист (* 1912 г.) ноември 1 ноември Димитър Калчев, български политик, бивш министър на държавната администрация и кмет на Русе (* 1945 г.) Жак Пикар, швейцарски океанограф и инженер (* 1922 г.) Има Сумак, перуанска певица (* 1922 г.) 4 ноември – Майкъл Крайтън, американски писател (* 1942 г.) 9 ноември – Мириам Макеба, южноафриканска певица (* 1932 г.) 12 ноември – Мич Мичъл, британски барабанист (* 1947 г.) 14 ноември – Цветанка Христова, българска състезателка по хвърляне на диск, европейска и световна шампионка (* 1962 г.) 19 ноември – Лили Попиванова, българска актриса (* 1922 г.) 17 ноември – Ангел Ангелов, български художник (* 1923 г.) 20 ноември – Ема Голдрик, американска писателка (* 1923 г.) 22 ноември – Ибрахим Насир, президент на Малдивите (* 1926 г.) 29 ноември – Йорн Утзон, датски архитект (* 1918 г.) декември 2 декември Леон Даниел, български театрален режисьор (* 1927 г.) Одета Холмс, американска певица (* 1930 г.) 5 декември Алексий II, 16-ият патриарх на Москва и цяла Русия и примас на православната църква (* 1929 г.) Нина Фох, американска актриса (* 1924 г.) 9 декември – Юрий Глазков, съветски космонавт (* 1939 г.) 11 декември – Карлтън Гайдушек, американски лекар, носител на Нобелова награда (* 1923 г.) 12 декември – Тасос Пападопулос, президент на Кипър 18 декември – Мейджъл Барет, американска актриса (* 1932 г.) 20 декември Олга Лепешинская, руска балерина (* 1916 г.) Робърт Мълиган, американски режисьор (* 1925 г.) 22 декември Лансана Конте, президент на Гвинея (* 1934 г.) Иван Рудников, български писател (* 1921 г.) 24 декември Иван Татарчев, български юрист (* 1930 г.) Харолд Пинтър, британски драматург, поет, режисьор и актьор, лауреат на Нобелова награда за литература през 2005 година (* 1930 г.) Самюъл Хънтингтън, американски социолог и политолог (* 1927 г.) 25 декември – Ърта Кит, американска актриса, певица и кабаретна звезда (* 1927 г.) 28 декември – Сюзън Симънс, американска писателка (* 1946 г.) 31 декември – Виера Прокешова, словашка българистка, преводачка, поетеса и есеистка (* 1957 г.) Нобелови лауреати Икономика – Пол Крюгман Литература – Жан-Мари Густав Медицина – Люк Монтание, Франсоаз Баре-Синуси и Харалд цур Хаузен Мир – Марти Ахтисаари Физика – Йоичиро Намбу, Макото Кобаяши и Тошихиде Масакава Химия – Мартин Чалфи, Осаму Шимомура и Роджър Циен Вижте също Календара за тази година Източници


text: 2009 (MMIX) година е обикновена година, започваща в четвъртък според Григорианския календар. Международна година на астрономията. Международна година на природните влакна. Година на Николай Гогол. Съответства на: 5769 – 5770 година по Еврейския календар 4705 – 4706 година по Китайския календар 4342 година по Корейския календар 2762 години от основаването на Рим 2553 година по Будисткия календар 2552 година по Тайландския слънчев календар 2001 – 2002 година по Етиопския календар 1725 – 1726 година по Коптския календар 1458 година по Арменския календар 1431 – 1432 година по Мюсюлманския календар 1387 – 1388 година по Иранския календар 1371 година по Бирманския календар Събития Януари 1 януари – Словакия се присъединява към еврозоната. 1 януари – Чехия поема председателството на Съвета на ЕС. 1 януари – Вилнюс и Линц стават Европейски столици на културата за 2009 година. 1 януари – Австрия, Япония, Мексико, Турция и Уганда поемат своите места в Съвета за сигурност на ООН. 1 януари – Асунсион, столицата на Парагвай става Американска столица на културата за 2009 година. 3 януари – В Буенос Айрес стартира „Рали Дакар 2009“. 3 януари – Израел започва инвазия по суша в Ивицата Газа. Войната влиза във втората си седмица. 7 януари – Русия спира газовите доставки към Европа през Украйна. Руският министър-председател Владимир Путин публично подтиква за по-голямо международно участие в енергийния диспут. 13 януари – Ирак става 186-ата страна подписала конвенцията за забрана на химическо оръжие. 13 януари – Етиопската армия се изтегля от Сомалия, след като в продължение на 2 години е поддържала мира. 14 януари – Президентът на КНДР Ким Чен Ир посочва своят наследник – Ким Чен Ун. 15 януари – Полет 1549 на Us Airways се приземява успешно в река Хъдсън. Всички 155 души на борда оцеляват. 17 януари – Израел обявява спиране на огъня в Ивицата Газа. Влиза в сила следващия ден, когато и Хамас обявява спиране на огъня. 20 януари – Барак Обама официално встъпва в длъжност като 44-тия президент на САЩ. 21 януари – Израел окончателно се изтегля от ивицата Газа. Последват въздушни удари от двете страни за седмици. 22 януари – Конгоанският бунтовен лидер Лаурент Нкунда е заловен прекосявайки границата с Руанда 26 януари – Исланската банкова система колабира и правителството пада. Министър-председателят Гейр Хард подава оставка. 27 януари – За патриарх на Москва и цяла Русия е избран Кирил I. Февруари 12 февруари – Ден на Чарлз Дарвин. 18 – 28 февруари – В Харбин, Китай се провежда Зимната универсиада. Март 2 март – Убит е президентът на Гвинея-Бисау Жоан Бернарду Виейра. 28 март – от 20:30 до 21:30 се отбелязва Часът на Земята. Април 1 април – Честване на 200 години от рождението на Николай Гогол. 3 април – Навършват се 130 години от обявяването на София за столица на България 3 – 4 април – 21-ва среща на НАТО в Страсбург и Кел. 4 април – Албания и Хърватия се присъединяват към НАТО. 5 април – Парламентарни избори в Молдова. Май 2 май – В Индонезия се провеждат президентски избори. 3 май – В Панама се провеждат парламентарни и президентски избори. 6 май – дебютира южнокорейската идол група 2NE1 16 май – В Москва се провежда финалът на 54-тия конкурс за песен Евровизия, победител е Александър Рибак (Норвегия) с песента „Fairytale“ (Приказка). 20 май – В Истанбул се провежда финалната среща за Купата на УЕФА между отборите на Шахтьор (Донецк) и Вердер (Бремен), победител е отбора на Шахтьор. 27 май – В Рим се провежда финалната среща на Шампионска лига между отборите на Барселона и Манчестър Юнайтед, победител е отбора на Барселона. Юни 1 юни – Гренландия получава по-широка автономност, което ѝ позволява да се превърне в отделна държава в рамките на Кралство Дания. 1 юни – Открива се bTV в нова административна сграда. 4 – 7 юни – Провеждат се избори за Европейски парламент. 25 юни – Умира Майкъл Джексън. Юли 1 юли – Швеция ще поеме председателството на Съвета на ЕС. 5 юли – В България се провеждат парламентарни избори юли – В Екатеринбург се провежда среща на Шанхайска организация за сътрудичество. 22 юли – Пълно слънчево затъмнение е видимо от територията на Китай Август 7 август – Тайфунът Моракот удря Тайван, убивайки 500 души и оставяйки над 1000 без дом. Това е най-лошото наводнение в последния половин век. Септември 14 септември – Парламентарни избори в Норвегия. 17 септември – Федерални избори в Германия. Октомври 1 октомври – Стартира новият канал bTV Comedy. 2 октомври – На сесия на МОК в Копенхаген ще бъде определен градът-домакин на XXXI летни олимпийски игри през 2016 година. октомври – В Ирландия ще бъде проведен повторен референдум относно приемането на Лисабонския договор. 1 Ноември се провежда за първи път Формула 1 в Абу Даби Декември 1 декември – Лисабонският договор влиза в сила. 7 декември – 18 декември – Среща на ООН за климатичните промени в Копенхаген, Дания. 7 декември – Стартира каналът bTV Cinema. 16 декември – Астрономи откриват GJ1214b, първата известна екзопланета, която може да има вода. 18 декември - Примиерата на най-касовия филм засега "Аватар" Починали Януари 1 януари – Йоханес Марио Зимел, австрийски писател (* 1924 г.) 3 януари – Пат Хингъл, американски актьор (* 1924 г.) 4 януари – Герт Йонке, австрийски писател (* 1946 г.) 11 януари – Вълкана Стоянова, народна певица (* 1922 г.) 14 януари – Димитър Манчев, български актьор (* 1934 г.) 15 януари – Саид Сиям, палестински политик (* 1959 г.) 27 януари Джон Ъпдайк, американски писател (* 1932 г.) Рамасвами Венкатараман, 8-и президент на Индия (* 1910 г.) 30 януари – Ингемар Йохансон, шведски професионален боксьор (* 1932 г.) 31 януари – Лино Алдани, италиански писател (* 1926 г.) Февруари 6 февруари – Джеймс Уитмор, американски актьор (* 1921 г.) 25 февруари – Филип Фармър, американски писател (* 1918 г.) Март 15 март – Рон Силвър, американски актьор (* 1946 г.) 18 март – Наташа Ричардсън, британска актриса (* 1963 г.) 19 март – Гертруд Фусенегер, австрийска писателка (* 1912 г.) 29 март Морис Жар, френски композитор и диригент (* 1924 г.) Климент Денчев, български актьор (* 1939 г.) Джоун Брамш, американска писателка (* 1936 г.) 31 март – Раул Алфонсин, президент на Аржентина (* 1927 г.) Април 4 април – Емил Симеонов, български писател, поет, драматург и журналист (* 1945 г.) 6 април – Борис Чернев, български актьор (* 1964 г.) 7 април – Дейв Арнесън, американски гейм дизайнер (* 1947 г.) 8 април – Борислав Боянов, български математик (* 1944 г.) 12 април – Ив Козофски Седжуик, американски социален теоретик (* 1950 г.) 14 април – Морис Дрюон, френски писател (* 1918 г.) 16 април Виктор Пасков, български писател (* 1949 г.) Димитър Шойлев, български лекар (* 1935 г.) 28 април – Екатерина Максимова, съветска и руска балерина (* 1939 г.) Май 4 май – Дом Делуис, американски актьор и комик (* 1933 г.) 17 май Марио Бенедети, уругвайски писател (* 1920 г.) Петър Слабаков, български актьор (* 1923 г.) 19 май – Робърт Фърчгот, американски учен, носител на Нобелова награда (* 1916 г.) 23 май – Но Му-хен, южнокорейски политик (* 1946 г.) 26 май – Дорис Мюрингер, австрийска поетеса (* 1920 г.) 27 май – Клайв Грейнджър, британски икономист (* 1934 г.) 30 май Нончо Воденичаров, български поп-певец, актьор, каскадьор и кмет на Раднево (* 1955 г.) Ефраим Кацир, президент на Израел (* 1916 г.) Юни 2 юни Дейвид Едингс, американски писател (* 1931 г.) Венцел Райчев, български социолог (* 1930 г.) 3 юни Дейвид Карадайн, американски актьор (* 1936 г.) Коко Тейлър, американска певица (* 1928 г.) 6 юни – Жан Досе, френски имунолог, носител на Нобелова награда (* 1916 г.) 8 юни – Омар Бонго, президент на Габон (* 1935 г.) 9 юни – Вера Мутафчиева, българска историчка (* 1929 г.) 12 юни – Феликс Малум Нгакуту, президент на Чад (* 1932 г.) 17 юни – Ралф Дарендорф, немско-британски професор по социология, политик и публицист (* 1929 г.) 18 юни – Енчо Мутафов, български литературен и художествен критик (* 1943 г.) 25 юни Майкъл Джаксън, американски певец, известен като Краля на попа, смятан за най-успешния изпълнител (* 1958 г.) Фара Фосет, американска актриса (* 1947 г.) Веселин Димитров, български журналист (* 1938 г.) 30 юни – Пина Бауш, германска танцьорка и хореограф (* 1940 г.) Юли 1 юли – Карл Молдън, американски актьор (* 1912 г.) 6 юли Василий Аксьонов, руски писател (* 1932 г.) Робърт Макнамара, американски министър на отбраната (* 1916 г.) 17 юли Меир Амит, израелски политик (* 1921 г.) Лешек Колаковски, полски философ (* 1927 г.) 26 юли – Мерс Кънингам, американски хореограф (* 1919 г.) 31 юли – Боби Робсън, английски футболист (* 1933 г.) Август 1 август – Мария Корасон Акино, филипински политик (* 1933 г.),първата жена-президент на Филипините. Съпругът и Бенинго Акино оглавява опозицията срещу президента Фердинанд Маркос. Когато Бенинго Акино е убит Мария Акино поема лидерството на опозицията. 2 август – Адолф Ендлер, немски писател (* 1930 г.) 6 август – Джон Хюз, американски филмов режисьор, продуцент и писател (* 1950 г.) 8 август – Даниел Харке, испански футболист (* 1983 г.) 13 август – Лес Пол, американски китарист (* 1915 г.) 14 август – Илия Конев, български литературовед (* 1928 г.) 18 август – Ким Те Чжун, южнокорейски политик, носител на Нобелова награда (* 1925 г.) 23 август – Маргарита Панева, български политик (* 1947 г.) 24 август – Тони Зайлер, австрийски скиор (* 1932 г.) 25 август – Едуард Кенеди, американски политик (* 1932 г.) 27 август – Сергей Михалков, съветски и руски писател (* 1913 г.) Септември 1 септември – Радко Радков, български поет и драматург (* 1940 г.) 8 септември – Оге Нилс Бор, датски физик, носител на Нобелова награда (* 1922 г.) 11 септември – Хуан Алмейда Боске, кубински революционер и политик (* 1927 г.) 12 септември Норман Борлауг, американски агроном, лауреат на Нобелова награда за мир (* 1914 г.) Джак Креймър, американски тенисист (* 1921 г.) 14 септември Патрик Суейзи, американски актьор (* 1952 г.) Хенри Гибсън, американски актьор (* 1935 г.) 17 септември – Панайот Узунов, български авиатор (* 1957 г.) 23 септември – Ертогрул Осман V, последният престолонаследник на Османската империя (* 1912 г.) 29 септември – Павел Попович, украински космонавт (* 1930 г.) Октомври 2 октомври – Марек Еделман, полски активист (* 1922 г.) 4 октомври – Мерседес Соса, аржентинска певица (* 1935 г.) 7 октомври – Ървинг Пен, американски фотограф (* 1917 г.) 13 октомври – Ал Мартино, американски певец и актьор (* 1927 г.) 14 октомври – Жана Николова-Гълъбова, български учен-филолог (* 1908 г.) 19 октомври – Джоузеф Уайзман, канадски актьор (* 1918 г.) 21 октомври – Хайнц Чеховски, немски поет (* 1935 г.) 28 октомври – Иларион Доростолски, митрополит на Доростолска епархия на БПЦ (* 1913 г.) 30 октомври – Клод Леви-Строс, френски антрополог (* 1908 г.) Ноември 8 ноември – Виталий Гинзбург, руски физик, носител на Нобелова награда (* 1916 г.) 10 ноември – Роберт Енке, германски футболист (* 1977 г.) 15 ноември Павле, сръбски патриарх (* 1914 г.) Пиер Армел, министър-председател на Белгия (* 1911 г.) 18 ноември – Любен Станев, български писател (* 1924 г.) 21 ноември – Константин Феоктистов, съветски космонавт (* 1926 г.) 30 ноември – Милорад Павич, сръбски писател (* 1929 г.) Декември 1 декември – Петко Йотов, български офицер, директор на Национален военноисторически музей в София (* 1947 г.) 3 декември – Ричард Тод, британски актьор (* 1919 г.) 4 декември – Вячеслав Тихонов, съветски и руски актьор (* 1928 г.) 9 декември – Джийн Бари, американски актьор (* 1919 г.) 13 декември – Пол Самюелсън, американски икономист, носител на Нобелова награда (* 1915 г.) 14 декември – Крикор Азарян, български режисьор (* 1934 г.) 16 декември – Егор Гайдар, руски политик (* 1956 г.) 17 декември – Дженифър Джоунс, американска актриса (* 1919 г.) 19 декември – Хосейн Али Монтазери, ирански духовник и политик (* 1922 г.) 20 декември – Британи Мърфи, американска актриса (* 1977 г.) 21 декември – Едуин Кребс, американски биолог, носител на Нобелова награда (* 1918 г.) 24 декември Геро фон Вилперт, германски писател (* 1933 г.) Рафаел Калдера, 54-ти и 60-и президент на Венецуела (* 1916 г.) 30 декември – Абдураман Уахид, индонезийски политик (* 1940 г.) Нобелови лауреати Икономика – Елинор Остром, Олив Уилямсон Литература – Херта Мюлер Медицина – Елизабет Блекбърн, Карол Грейдър и Джак Шостак Мир – Барак Обама Физика – Джордж Смит, Уилард Бойл, Чарлз Као Химия – Ада Йонат, Венкатраман Рамакришнан, Томас Щайц Вижте също Календара за тази година Източници