text: 14 септември е 257-ият ден в годината според григорианския календар (258-и през високосна година). Остават 108 дни до края на годината. Събития 1752 г. – Британската империя приема Григориански календар и пропуска 11 дни (предишният ден е 2 септември). 1812 г. – Наполеонови войни: Седем дни след Бородинската битка, Наполеон със своята Велика армия влиза в Москва без бой, но намира градът изоставен и запален от отстъпващите руснаци. 1829 г. – Руско-турска война (1828-1829): Османската империя сключва с Русия Одринския мирен договор, който слага край на войната. 1867 г. – Излиза първото издание на „Капиталът“ на Карл Маркс. 1901 г. – Президентът на САЩ Уилям Маккинли умира след покушението от 6 септември и поста заема Теодор Рузвелт. 1903 г. – Избухва Кръстовденското въстание. 1911 г. – Руският премиер Пьотър Столипин е застрелян от Дмитрий Богров, докато присъства на представлението на „Приказката за цар Салтан“ на Римски-Корсаков в Киевската опера, в присъствието на императора на Руската империя Николай II. 1917 г. – Временното руско правителство обявява Руската империя за република. 1918 г. – Първа световна война: Започва атаката на Антантата при Добро поле. 1939 г. – VS-300 на Игор Сикорски става първият успешно изпробван хеликоптер. 1943 г. – Назначено е Правителство на България начело с Добри Божилов. 1944 г. – Излиза първият брой на вестник „Земеделско знаме“, орган на БЗНС, с главен редактор Никола Петков. 1954 г. – В строго секретно ядрено изпитание, съветски бомбардировач Ту-4 пуска атомна бомба от 40 килотона северно от село Тоцкое, Оренбургска област, Русия. 1959 г. – Съветският космически апарат Луна 2 става първият обект с човешки произход на Луната, разбивайки се на нейната повърхност. 1960 г. – Приключва срещата в Багдад на страните производителки на петрол, с която се създава ОПЕК. 1978 г. – СССР изстрелва автоматичния космически апарат Венера 12. 1982 г. – Убит е избраният президент на Ливан Бахир Джемайел. 1999 г. – Кирибати, Науру и Тонга се присъединяват към Организацията на обединените нации. 2000 г. – Microsoft пуска Windows Me. 2006 г. – Покрив на летище на испанския остров Менорка се срутва и затрупва над 20 души. Според данни на регионалното правителство само трима души са пострадали при инцидента. Родени 208 г. – Диадумениан, римски император († 218 г.) 1169 г. – Алексий II Комнин, византийски император († 1183 г.) 1769 г. – Александър фон Хумболт, немски естественик († 1859 г.) 1791 г. – Франц Боп, немски езиковед († 1867 г.) 1817 г. – Теодор Щорм, германски писател († 1888 г.) 1838 г. – Христо Иванов-Големия, български политик († 1898 г.) 1847 г. – Димитър Греков, министър-председател на България († 1901 г.) 1847 г. – Павел Яблочков, руски изобретател († 1894 г.) 1848 г. – Адолф Албин, румънски шахматист († 1920 г.) 1849 г. – Иван Павлов, руски физиолог, Нобелов лауреат († 1936 г.) 1853 г. – Марк-Емил Руше, швейцарски политик († 1912 г.) 1859 г. – Добри Петков, български политик († 1932 г.) 1860 г. – Даниел Бланшу, български педагог († 1945 г.) 1860 г. – Димитър Гешов, български военен деец († 1922 г.) 1863 г. – Стою Брадистилов, български военен деец († 1930 г.) 1864 г. – Робърт Сесил, английски политик, Нобелов лауреат († 1958 г.) 1868 г. – Иван Пожарлиев, български военен († 1943 г.) 1884 г. – Стоян Кантуров, български революционер († 1959 г.) 1889 г. – Мария Естер де Каповиля, еквадорска дълголетница († 2006 г.) 1920 г. – Марио Бенедети, уругвайски писател († 2009 г.) 1920 г. – Лорънс Клайн, американски икономист, Нобелов лауреат († 2013 г.) 1921 г. – Иван Янчев, български актьор († 1995 г.) 1928 г. – Алберто Корда, кубински фотограф († 2001 г.) 1929 г. – Фердинан Ойоно, камерунски писател и политик († 2010 г.) 1930 г. – Антон Дончев, български писател 1932 г. – Кирил Семов, български поп певец († 1972 г.) 1936 г. – Уолтър Кьониг, американски актьор 1937 г. – Ренцо Пиано, италиански архитект 1940 г. – Венцеслав Константинов, български писател и преводач († 2019 г.) 1942 г. – Хираня Лал Шрестха, непалски дипломат 1944 г. – Гюнтер Нетцер, немски футболист 1947 г. – Сам Нийл, новозеландски актьор 1950 г. – Адемир Кенович, босненски режисьор 1951 г. – Владимир Мелников, украински писател, композитор, поет 1954 г. – Васил Стоев, български музикант 1956 г. – Константинос Александру Караманлис, министър-председател на Гърция 1958 г. – Джон Херингтън, американски астронавт 1965 г. – Дмитрий Медведев, трети президент на Руската федерация 1973 г. – Румен Иванов, български футболист 1975 г. – Антоанета Добрева-Нети, българска певица 1983 г. – Ейми Уайнхаус, английска певица († 2011 г.) 1985 г. – Ая Уето, японска актриса и певица 1987 г. – Джейда Атеш, турска актриса Починали 23 г. – Юлий Цезар Друз, римски военачалник и консул (* 13 пр.н.е. г.) 407 г. – Йоан Златоуст, проповедник и богослов (* 349 г.) 775 г. – Константин V Копроним, византийски император (* 719 г.) 891 г. – Стефан VI, римски папа (* ? г.) 1067 г. – Прохор Пчински, български светец (* ? г.) 1321 г. – Данте Алигиери, италиански поет (* 1265 г.) 1523 г. – Адриан VI, римски папа (* 1459 г.) 1712 г. – Джовани Доменико Касини, френски астроном (* 1625 г.) 1851 г. – Джеймс Фенимор Купър, американски писател (* 1789 г.) 1852 г. – Артър Уелсли, херцог на Уелингтън (* 1769 г.) 1901 г. – Уилям Маккинли, 25-и президент на САЩ, (покушение) (* 1843 г.) 1903 г. – Мирчо Кипрев, български революционер (* 1880 г.) 1906 г. – Армен Купциос, гръцки революционер (* 1885 г.) 1916 г. – Хосе Ечегарай, испански драматург (* 1832 г.) 1920 г. – Ичко Димитров, български офицер и революционер (* 1880 г.) 1927 г. – Айседора Дънкан, американска танцьорка (* 1877 г.) 1927 г. – Хуго Бал, немски поет и драматург (* 1886 г.) 1937 г. – Томаш Масарик, първи президент на Чехословакия (* 1850 г.) 1957 г. – Асен Белковски, български художник (* 1879 г.) 1967 г. – Енчо Тагаров, български актьор (* 1904 г.) 1970 г. – Рудолф Карнап, германо-американски философ (* 1891 г.) 1982 г. – Грейс Кели, американска актриса, принцеса на Монако (* 1929 г.) 1984 г. – Джанет Гейнър, американска актриса (* 1906 г.) 1984 г. – Рада Балевска, професор (* 1903 г.) 2001 г. – Стелиос Казантзидис, гръцки певец и музикант 2005 г. – Искра Йосифова, българска актриса (* 1954 г.) 2005 г. – Робърт Уайз, американски филмов режисьор (* 1914 г.) 2008 г. – Георги Китов, български археолог (* 1943 г.) 2009 г. – Патрик Суейзи, американски актьор (* 1952 г.) 2011 г. – Рудолф Мьосбауер, немски физик, носител на Нобелова награда за физика през 1961 г. (* 1929 г.) 2013 г. – Симон Барии, френска актриса (* 1917 г.) 2022 г. – Ирини Папа, гръцка актриса (* 1926 г.) Празници Източноправославна църква – Въздвижение на Светия и Животворящ Кръст Господен (Кръстовден) (Кръстьо, Ставри) Празник на вестник „Българска армия“ – На този ден през 1944 г. излиза брой 1 на вестник „Народна войска“ („Всекидневен вестник за войската и народа“), преименуван на 14 септември 1952 г. в „Народна армия“. На 27 май 1991 г. е преименуван във в. „Българска армия“ Професионален празник на Национална служба „Пожарна безопасност и защита на населението“ и на българските пожарникари – Годишнина от учредяването през 1905 г. на първото професионално обединение на пожарникарите в България. Обявен за празник с Решение на Министерски съвет от 12 септември 1995 г. Празник на град Силистра 914


source: wikipedia

text: 15 септември е 258-ият ден в годината според григорианския календар (259-и през високосна година). Остават 107 дни до края на годината. Събития 608 г. – Свети Бонифаций IV става папа. 668 г. – Римският император Констант II е убит в банята си от заговорници. 921 г. – Света Людмила Чешка е убита по заповед на снаха си в Тетин. 1514 г. – Томас Уолси е избран за архиепископ на Йорк. 1656 г. – На власт като велики везири и везири на Османската империя се установяват представители на фамилията Кьопрюлю. 1812 г. – Френската армия, командвана от Наполеон, достига Кремъл в Москва. 1821 г. – Коста Рика, Ел Салвадор, Гватемала, Хондурас и Никарагуа съвместно обявяват независимост от Испания. 1847 г. – С превземането на Мексико сити завършва войната между САЩ и Мексико с присъединяване към САЩ на днешните щати Калифорния, Невада, Юта и Аризона. 1903 г. – В Бразилия е основан футболният клуб Гремио Порто Алегре. 1916 г. – Първа световна война: В Битката при Сома за първи път са използвани танкове. 1918 г. – България в Първата световна война: В битката при Добро поле българските позиции на Солунския фронт са пробити. 1919 г. – Излиза първият брой на списанието на Гео Милев „Везни“. 1921 г. – За първа година в България първият учебен ден е на тази дата, по предложение на правителството на Александър Стамболийски. 1924 г. – В Бесарабия избухва въстание за отделяне на областта от Румъния и присъединяването ѝ към СССР. 1933 г. – На Сталин е докладвано, че в Ленинград е разкрито „общество на педерасти“, след което са арестувани над 150 хомосексуални граждани. 1935 г. – В Нацистка Германия започва да се използва ново национално знаме със свастика. 1935 г. – В Нацистка Германия влизат в сила Нюрнбергските закони, които лишават германските евреи от гражданство. 1935 г. – В Белград е осветен най-големият православен храм на Балканския полуостров – Свети Сава. 1939 г. – Втора световна война: Царство България обявява политика на неутралитет, след началото на войната на 1 септември. 1946 г. – България сменя формата си на държавно управление и е обявена за народна република след проведен референдум, на който над 3 милиона българи гласуват за републиката (в условията на съветска окупация). 1950 г. – Корейска война: Започва битката при Инчхън, която завършва на 28 септември с победа на съюзниците. 1959 г. – Осъществено е първото плаване на съветския ледоразбивач Ленин. 1959 г. – Никита Хрушчов става първият съветски лидер, посетил САЩ. 1964 г. – Чепеларе е обявен за град. 1968 г. – Изстрелян е съветският космически апарат Зонд 5, който за първи път извършва прелитане край Луната и завръщане в земната атмосфера. 1971 г. – Официално е учредена международната природозащитна организация Грийнпийс. 1973 г. – На трона на Швеция се възкачва 27-годишният крал Карл XVI Густав. 1982 г. – В Алберта (Канада) е открит най-големият за момента търговски център в света – 483 000 m2. 1993 г. – В Естония със закон са закрити рускоезичните ВУЗ-ове. 1993 г. – В Намибия централната банка издава първите банкноти от новата валута намибийски долар. 2000 г. – XXVII летни олимпийски игри се откриват в Сидни, Австралия. 2000 г. – Китайски археолози откриват могилата на Чингиз хан. Родени 53 г. – Марк Улпий Траян, римски император († 117 г.) 1254 г. – Марко Поло, италиански изследовател († 1324 г.) 1613 г. – Франсоа дьо Ларошфуко, френски писател († 1680 г.) 1789 г. – Джеймс Фенимор Купър, американски писател († 1851 г.) 1828 г. – Александър Бутлеров, руски химик († 1886 г.) 1830 г. – Порфирио Диас, президент на Мексико († 1915 г.) 1857 г. – Уилям Тафт, 27-и президент на САЩ († 1930 г.) 1863 г. – Атанас Назлъмов, български генерал († 1934 г.) 1863 г. – Иван Колев, български военен деец († 1917 г.) 1866 г. – Димитър Божиков, български революционер († 1954 г.) 1867 г. – Петър Безруч, чешки поет († 1958 г.) 1869 г. – Юрдан Стоянов, български военен деец († 1910 г.) 1876 г. – Бруно Валтер, австрийски диригент и композитор († 1962 г.) 1878 г. – Йон Драгумис, гръцки дипломат († 1920 г.) 1890 г. – Агата Кристи, английска писателка († 1976 г.) 1894 г. – Жан Реноар, френски режисьор († 1979 г.) 1901 г. – Доналд Бейли, британски инженер († 1985 г.) 1901 г. – Лизелоте Велскопф-Хенрих, германска писателка († 1979 г.) 1902 г. – Фриц Риман, германски психолог († 1979 г.) 1904 г. – Сергей Юткевич, руски режисьор († 1985 г.) 1909 г. – Ютака Катаяма, японски автомобилен дизайнер († 2015 г.) 1915 г. – Нели Доспевска, български литературен критик († 1988 г.) 1917 г. – Александър Николов, български джазов музикант († 1961 г.) 1919 г. – Николай Хайтов, български белетрист, драматург и публицист († 2002 г.) 1925 г. – Кирил Лавров, руски актьор († 2007 г.) 1926 г. – Кръсте Битовски, македонски историк († 2009 г.) 1927 г. – Стефан Продев, български публицист и писател († 2001 г.) 1929 г. – Мъри Гел-Ман, американски физик, Нобелов лауреат през 1969 г. († 2019 г.) 1931 г. – Димитър Бучков, български учен 1931 г. – Марко Недялков, български поет († 1993 г.) 1935 г. – Людмил Гетов, български историк и археолог 1937 г. – Робърт Лукас, американски икономист, Нобелов лауреат през 1995 г. († 2023 г.) 1940 г. – Норман Спинрад, американски писател 1941 г. – Виктор Зубков, министър-председател на Русия 1941 г. – Мирослав Хермашевски, полски космонавт († 2022 г.) 1941 г. – Стоян Маринов, български футболист († 2021 г.) 1941 г. – Флориан Алберт, унгарски футболист († 2011 г.) 1941 г. – Юрий Норщейн, руски режисьор на анимационни филми 1945 – Младен Койнаров, български народен певец от родопската фолклорна област († 2018 г.) 1945 г. – Ханс-Герт Пьотеринг, германски политик, председател на Европейския парламент 1946 г. – Огнян Бранков, български хирург 1946 г. – Оливър Стоун, американски кинорежисьор 1946 г. – Томи Лий Джоунс, американски актьор 1952 г. – Иван Притъргов, български футболист († 2017 г.) 1954 г. – Хрант Динк, турско-американски журналист († 2007 г.) 1955 г. – Атанас Атанасов, български актьор и режисьор 1955 г. – Петър Зехтински, български футболист 1956 г. – Георги Илиев – Майкъла, български футболист 1958 г. – Нели Рангелова, българска поп певица 1966 г. – Деян Савичевич, югославски футболист 1972 г. – Летисия Ортис, принцеса на Астуриас, съпруга на испанския престолонаследник 1973 г. – Джандоменико Басо, италиански автомобилен състезател 1974 г. – Китодар Тодоров, български актьор 1977 г. – Дашгин Гюлмамедов, грузински политик 1977 г. – Катерина Мурино, италианска актриса 1978 г. – Ейдюр Гудьонсен, исландски футболист 1984 г. – Хенри, британски принц 1987 г. – Андреа Писани, италиански футболист 1988 г. – Челси Стаб, американска певица и актриса 1993 г. – Йордан Марков, български поп певец Починали 668 г. – Констанс II, византийски император (* 630 г.) 1326 г. – Дмитрий II, велик княз на Владимирско-Суздалското княжество (* 1299 г.) 1429 г. – Симеон Солунски, православен светец (* ок. 1381 г.) 1559 г. – Изабела Ягелонска, кралица на Унгария (* 1519 г.) 1700 г. – Андре Льо Нотър, френски парков архитект (* 1613 г.) 1830 г. – Уилям Хъскисън, британски политик (* 1770 г.) 1842 г. – Питър Юарт, шотландски инженер (* 1767 г.) 1859 г. – Изъмбард Кингдъм Брунел, британски инженер (* 1806 г.) 1896 г. – Димитър Матов, български етнолог и фолклорист (* 1864 г.) 1910 г. – Иван Найденов, български публицист (* 1834 г.) 1921 г. – Иван Попов, български революционер (* 1871 г.) 1926 г. – Рудолф Ойкен, германски писател и философ, Нобелов лауреат през 1908 г. (* 1846 г.) 1936 г. – Александрос Займис, гръцки политик (* 1855 г.) 1936 г. – Светозар Прибичевич, сръбски и хърватски държавен деец (* 1875 г.) 1945 г. – Антон Веберн, австрийски композитор (* 1883 г.) 1960 г. – Едуард Дж. Рупелт, американски офицер (* 1923 г.) 1971 г. – Джон Дезмънд Бернал, ирландски физик (* 1901 г.) 1972 г. – Ценко Бояджиев, български художник (* 1902 г.) 1973 г. – Виктор Хара, чилийски поет, композитор и певец (* 1932 г.) 1974 г. – Робърт Бак, унгаро-американски психиатър (* 1908 г.) 1978 г. – Емил Джаков, български физик (* 1908 г.) 1978 г. – Вилхелм Месершмит, германски авиоконструктор (* 1898 г.) 1978 г. – Станчо Ваклинов, български археолог (* 1921 г.) 1983 г. – Пламен Цяров, български актьор (* 1911 г.) 1989 г. – Робърт Пен Уорън, американски поет и писател (* 1905 г.) 1991 г. – Сулхан Цинцадзе, грузински композитор (* 1925 г.) 1991 г. – Чарлз Е. Осгууд, американски психолог (* 1916 г.) 1995 г. – Гунар Нордал, шведски футболист (* 1921 г.) 1997 г. – Ангел Балевски, български учен (* 1910 г.) 2004 г. – Джони Рамон, американски китарист (* 1948 г.) 2007 г. – Колин МакРей, шотландски рали пилот (* 1968 г.) 2007 г. – Пейчо Пеев, български шахматист (* 1940 г.) 2008 г. – Ричард Райт, английски музикант, основател на Пинк Флойд (* 1943 г.) 2010 г. – Желязко Христов, български общественик, председател на КНСБ от 1997 до 2010 г. (* 1948 г.) 2023 г. – Фернандо Ботеро, колумбийски художник и скулптор (* 1932 г.) Празници Международен ден на локомотивния машинист (за 2012 г.) – Чества се всяка трета събота на месец септември. В България се отбелязва от 1993 г. На 16 септември 1832 г. е създаден първият парен влак Световен ден за борба с лимфома – Отбелязва се от 2004 г. по инициатива на американския актьор Роб Лоу под патронажа на Международната организация „Коалиция за борба с лимфона“ ООН – Международен ден на демокрацията – Чества се за първи път по решение на Общото събрание на ООН от 8 ноември 2007 г. България – първи учебен ден, определен за тази дата при министър Стоян Омарчевски (1920 – 1923) Индия – Ден на инженера Коста Рика, Хондурас, Салвадор, Гватемала, Никарагуа – Ден на независимостта (1821 г., от Испания, национални празници в тези държави) Сингапур – Ден на цивилните въоръжени сили Източници 915


text: 16 септември е 259-ият ден в годината според григорианския календар (260-и през високосна). Остават 106 дни до края на годината. Събития 1620 г. – От Плимут (Англия) потегля корабът Мейфлауър, чиито пътници създават в Плимут (Масачузетс), първата английска колония в Америка. 1794 г. – Стойко Владиславов е избран от търновския митрополит за врачански епископ и приема името Софроний Врачански. 1795 г. – Великобритания завладява Кейп Таун (дн. ЮАР). 1810 г. – Мексико обявява независимост от Испания. 1848 г. – Американските астрономи братя Уилям Кранч Бонд и Джордж Филипс Бонд и английския астроном Уилям Ласел независимо откриват Хиперион – естествен спътник на Сатурн. 1859 г. – Британският изследовател Дейвид Ливингстън открива езерото Няса – сега на границата между Малави, Танзания и Мозамбик. 1875 г. – Избухва Старозагорското въстание, организирано от Българския революционен централен комитет в Букурещ и ръководено от Стефан Стамболов с помощници Захари Стоянов и Георги Икономов. 1903 г. – Хенри Ройс тества първия си двуцилиндров двигател с мощност 10 конски сили. 1907 г. – Основан е Съюз на запасните офицери в България. 1908 г. – Основана е компанията Дженерал Мотърс. 1940 г. – Втората световна война: В САЩ е въведена задължителна военна служба за мъжете. 1949 г. – Великото народно събрание приема нов Закон за БАН, според него Академията е държавно научно учреждение, подчинено пряко на Министерския съвет. 1963 г. – Малайзия образува федерация със Сабах, Сравак и Сингапур. 1963 г. – След получаване на независимост от Франция, Мохамед Ахмед Бен Бела е избран за първия президент на Алжир. 1966 г. – В Ню Йорк се състои първото представление в новата сграда на Метрополитън опера. 1975 г. – Папуа Нова Гвинея обявява независимост от Великобритания (администрацията на Австралия). 1975 г. – Кабо Верде, Мозамбик и Сао Томе и Принсипи се присъединяват към ООН. 1976 г. – Арменският шампион по подводно плуване Шаварш Карапетян спасява 20 души от тролейбус, паднал във водохранилище в Ереван. 1978 г. – При земетресение в югоизточен Иран (град Табас и околностите му) с магнитуд 7,5 – 7,9 по Скалата на Рихтер загиват 26 000 души. 1980 г. – Сейнт Винсент и Гренадини се присъединява към ООН. 1982 г. – Ливанската милиция извършва Клане в Сабра и Шатила, при което са убити 700 цивилни лица. 1986 г. – При пожар в мината Кинрос (ЮАР) загиват 177 души. 1987 г. – В Монреал е подписан Протокол за защита на озоновия слой. 1999 г. – В резултат на бомбен атентат в 9-етажен жилищен блок в руския град Волгодонск загиват 17 души, а 70 са ранени. 2005 г. – Излиза първата версия на Joomla!, на базата на Mambo 4.5.2.3, комбинирана с няколко други добавки и поправки. Родени 16 г. – Друзила, римска матрона († 38 г.) 1666 г. – Антоан Парен, френски математик († 1813 г.) 1745 г. – Михаил Кутузов, руски военачалник (генерал-фелдмаршал) († 1813 г.) 1795 г. – Саверио Меркаданте, италиански композитор († 1870 г.) 1824 г. – Пьотър Алабин, руски общественик († 1896 г.) 1853 г. – Албрехт Косел, германски физиолог, лауреат на Нобелова награда за физиология или медицина през 1910 г. († 1813 г.) 1857 г. – Александър Южин, руски драматичен артист († 1927 г.) 1859 г. – Панайот Бърнев, български военен деец († 1934 г.) 1859 г. – Шъ-кай Юан, китайски държавен и военен деец († 1916 г.) 1885 г. – Карен Хорни, германска психоложка († 1952 г.) 1888 г. – Франс Емил Силанпя, финландски писател, Нобелов лауреат († 1964 г.) 1890 г. – Константин Лукаш, български висш офицер († 1945 г.) 1891 г. – Карл Дьониц, германски морски главнокомандващ († 1980 г.) 1892 г. – Вернер Бергенгрюн, немско-балтийски писател († 1964 г.) 1897 г. – Владимир Трендафилов, български актьор († 1972 г.) 1902 г. – Камен Зидаров, български писател († 1987 г.) 1905 г. – Иван Серов, руски офицер († 1990 г.) 1919 г. – Атанас Ганчев, български учен († 1970 г.) 1922 г. – Йеросхимонах Пахомий, български православен монах († 2007 г.) 1924 г. – Лорън Бекол, американска актриса и манекен († 2014 г.) 1925 г. – Би Би Кинг, американски китарист († 2015 г.) 1927 г. – Питър Фолк, американски актьор († 2011 г.) 1947 г. – Александър Руцкой, руски офицер и политик 1947 г. – Брото Утомо, индонезийски дипломат 1950 г. – Павел Панов, български футболист и футболен треньор 2018 1952 г. – Мики Рурк, американски актьор 1952 г. – Фатос Нано, албански политик и 44-ти премиер на Албания 1956 г. – Дейвид Копърфийлд, американски илюзионист 1964 г. – Станчо Цонев, български футболист 1968 г. – Марк Антъни, американски певец 1977 г. – Нина Гавазова, българска актриса 1987 г. – Мерве Болугур, турска актриса 1987 г. – Кайл Лафърти, ирландски футболист 1980 г. – Радослав Забавник, словашки футболист 1983 г. – Кърсти Ковънтри, зимбабвийска плувкиня 1985 г. – Рая Назарян, български политик и адвокат 1992 г. – Ник Джонас, американски певец и актьор 1994 г. – Александър Митрович, сръбски футболист Починали 655 г. – Мартин I, римски папа (* ? г.) 1087 г. – Виктор III, римски папа (* ок. 1026 г.) 1380 г. – Шарл V, крал на Франция (* 1338 г.) 1498 г. – Томас де Торквемада, Велик инквизитор на Испания (* 1420 г.) 1589 г. – Мишел дьо Бей, брабантски теолог (* 1513 г.) 1736 г. – Габриел Фаренхайт, германски физик (* 1686 г.) 1834 г. – Антоан Венсан Арно – френски поет (* 1766 г.) 1869 г. – Томас Греъм, британски химик (* 1805 г.) 1894 г. – Ангел Обретенов, български революционер (* 1837 г.) 1925 г. – Александър Фридман, руски физик (* 1888 г.) 1932 г. – Александър Танев, български военен (* 1864 г.) 1932 г. – Роналд Рос, английски лекар, Нобелов лауреат (* 1857 г.) 1945 г. – Григор Чешмеджиев, български политик (* 1875 г.) 1977 г. – Мария Калас, гръцка певица (* 1923 г.) 1980 г. – Жан Пиаже, швейцарски психолог (* 1896 г.) 1990 г. – Иван Панев, български политик (* 1933 г.) 1990 г. – Семьон Куркоткин, съветски маршал (* 1917 г.) 1995 г. – Румяна Узунова, българска писателка (* 1936 г.) 1997 г. – Петър Шапкарев, български икономист (* 1908 г.) 1998 г. – Джон Постел, американски информатик (* 1943 г.) 2007 г. – Робърт Джордан, американски писател (* 1948 г.) Празници ООН – Международен ден за защита на озоновия слой – Отбелязва се от 1995 г. по решение на Общото събрание на ООН от 19 декември 1994 г. в деня на подписването на Монреалския протокол за защита на озоновия слой през 1987 г. Мексико – Ден на независимостта (от Испания, обявена на същата дата през 1810 г., извоювана окончателно през 1821 г., национален празник) Аржентина – Национален ден на младежта и Ден на правата на учениците в средни училища, в чест на „Нощта на моливите“. Уругвай – Ден на Уругвайската карикатура Папуа Нова Гвинея – Ден на независимостта (от Австралия, 1975 г., национален празник) 916


text: 17 септември е 260-ият ден в годината според григорианския календар (261-ви през високосна година). Остават 105 дни до края на годината. Събития 1156 г. – Основано е херцогство Австрия. 1176 г. – Византийско-селджукски конфликти: В Битката при Мариокефалон Византия губи надеждите си за отвоюване на Мала Азия от турците. 1422 г. – в Белград умира последният български цар Константин II Асен, с което де юре се слага краят на средновековната българска държавност. 1598 г. – Нидерландски моряци откриват остров Мавриций. 1787 г. – Във Филаделфия (Пенсилвания) е подписана Конституцията на САЩ. 1789 г. – Английският астроном Уилям Хершел открива Мимас – естествен спътник на Сатурн. 1871 г. – Официално е открит Монсениският тунел – първият жп тунел, свързващ Франция и Италия през Алпите (дължина 13 700 м). 1877 г. – Руско-турска война (1877-1878): Третата битка при Шипка: Руските войски отблъскват последната атака на османците срещу Шипченския проход. 1915 г. – На аудиенция на лидерите на опозиционните партии при цар Фердинанд I, Александър Стамболийски го заплашва, за което е арестуван и осъден на доживотен затвор, а Александър Малинов е поставен под домашен арест. 1939 г. – Втората световна война: СССР се присъединява към нахлуването на Нацистка Германия в Полша по време на Полската кампания. 1941 г. – Втората световна война: В СССР е въведено задължително обучение на цивилното население по военно дело. 1978 г. – Подписан е договорът от Кемп Дейвид между Израел и Египет. 1988 г. – Състои се церемонията по откриване на XXIV летни олимпийски игри в Сеул, Южна Корея. 1991 г. – Латвия, Литва, Естония, Северна Корея и Южна Корея са приети за членове на ООН. 2011 г. – В Ню Йорк започва протестното движение Окупирай Уол Стрийт. Родени 1006 г. – Петър Дамиани, средновековен теолог († 1072 г.) 1550 г. – Павел V, римски папа († 1621 г.) 1580 г. – Франсиско де Кеведо, испански писател († 1645 г.) 1688 г. – Мария-Луиза Савойска, кралица на Испания († 1714 г.) 1743 г. – Жан-Антоан дьо Кондорсе, френски писател († 1794 г.) 1797 г. – Хайнрих Кул, германски зоолог († 1821 г.) 1826 г. – Бернхард Риман, германски математик († 1866 г.) 1835 г. – Михаил Петрович Клодт, руски художник, передвижник († 1914 г.) 1857 г. – Константин Циолковски, руски учен († 1935 г.) 1859 г. – Панайот Пеев, български военен деец († 1935 г.) 1863 г. – Виго Стукенберг, датски писател († 1905 г.) 1864 г. – Анагарика Дхармапала, индийски идеолог († 1933 г.) 1869 г. – Антон Бузуков, български революционер († неизв.) 1869 г. – Кристиан Лоус Ланге, норвежки дипломат, Нобелов лауреат († 1938 г.) 1879 г. – Борис Стрезов, български революционер († 1947 г.) 1883 г. – Уилям Карлос Уилямс, американски писател († 1963 г.) 1886 г. – Димо Казасов, български политик († 1980 г.) 1887 г. – Димитър Савов, български предприемач († 1951 г.) 1888 г. – Ерих-Хайнрих Кльоснер, германски офицер († 1976 г.) 1893 г. – Вилибалд Боровиц, германски офицер († 1945 г.) 1898 г. – Христо Смирненски, български поет, сатирик и преводач († 1923 г.) 1900 г. – Михаил Катуков, съветски офицер († 1976 г.) 1909 г. – Макс Верли, швейцарски литературовед († 1998 г.) 1916 г. – Юмжагийн Цеденбал, монголски функционер († 1991 г.) 1922 г. – Агостиньо Нето, президент на Ангола († 1979 г.) 1924 г. – Цанко Цанков, български учен 1929 г. – Стърлинг Мос, британски пилот от Формула 1 († 2020 г.) 1930 г. Едгар Мичъл, американски астронавт († 2016 г.) Томас Стафорд, американски астронавт 1931 г. – Ан Банкрофт, американска актриса († 2005 г.) 1931 г. – Стоил Косовски, български граничар († 1952 г.) 1933 г. – Стефан Димитров, български режисьор († 1990 г.) 1935 г. – Кен Киси, американски писател († 2001 г.) 1942 г. – Казимир Попконстантинов, български учен 1942 г. – Петър Киров, български борец 1943 г. – Васил Митков, български футболист († 2002 г.) 1944 г. – Райнхолд Меснер, австрийски алпинист, пръв изкачил Еверест без кислороден апарат 1948 г. – Алекс Болдин, български писател († 2017 г.) 1948 г. – Кирил Миланов, български футболист († 2011 г.) 1950 г. – Минчо Минчев, български цигулар 1950 г. – Слави Дамянов, български футболист († 2007 г.) 1960 г. – Деймън Хил, британски пилот от Формула 1 1965 г. – Брайън Сингър, американски режисьор 1966 г. – Наталия Казакова, български политик 1968 г. – Анастейша, американска поп певица 1969 г. – Кен Дохърти, ирландски играч на снукър 1971 г. – Адриана Скленарикова, словашки фотомодел 1971 г. – Сергей Барбарез, босненски футболист 1977 г. – Ролан Гусев, руски футболист 1981 г. – Бакари Коне, котдивоарски футболист 1985 г. – Александър Овечкин, руски хокеист 1985 г. – Томаш Бердих, чешки тенисист 1985 г. – Юмит Коркмаз, австрийски футболист 1986 г. – Паоло Де Челие, италиански футболист 1988 г. – Александър Хаджиангелов, български актьор 1989 г. – София Джамджиева, българска актриса Починали 456 г. – Ремист, римски военачалник (* неизв.) 672 г. – Рекесвинт, крал на вестготите (* неизв.) 1179 г. – Хилдегард от Бинген, германска монахиня (* 1098 г.) 1371 г. – Вълкашин Мърнявчевич, крал на Прилеп (* ок. 1320 г.) 1371 г. – Иван Углеша Мърнявчевич, деспот на Сяр (* неизв.) 1422 г. – Константин II Асен, номинален български цар (* 1369) 1485 г. – Педро Арбуес, испански свещеник (* 1441) 1621 г. – Роберто Белармино, италиански духовник (* 1542 г.) 1665 г. – Филип IV Испански, крал на Испания и Португалия (* 1605 г.) 1836 г. – Антоан-Лоран дьо Жусийо, френски ботаник (* 1748 г.) 1863 г. – Алфред дьо Вини, френски писател (* 1797 г.) 1877 г. – Уилям Фокс Талбот, английски изобретател (* 1800 г.) 1886 г. – Ашър Браун Дюранд, американски художник (* 1796 г.) 1889 г. – Даниил Похитонов, руски офицер (* 1824 г.) 1901 г. – Мирче Ацев, български революционер (* 1859 г.) 1919 г. – Емануил Развигоров, български революционер (* 1886 г.) 1924 г. – Чудомир Кантарджиев, български революционер (* 1883 г.) 1927 г. – Александър Южин, руски драматичен артист (* 1857 г.) 1927 г. – Илия Колев, български просветен деец (* неизв.) 1927 г. – Никола Христов, български революционер (* 1885 г.) 1936 г. – Анри Луи льо Шателие, френски химик (* 1850 г.) 1938 г. – Михаил Чаков, български революционер (* 1873 г.) 1945 г. – Чарлс Спирмън, английски психолог (* 1863 г.) 1963 г. – Едуард Шпрангер, германски философ (* 1882 г.) 1977 г. – Уилям Шелдън, американски психолог (* 1898 г.) 1980 г. – Анастасио Сомоса Дебайле, никарагуански диктатор (* 1925 г.) 1984 г. – Юрий Визбор, руски артист (* 1934 г.) 1987 г. – Владимир Басов, руски режисьор (* 1923 г.) 1991 г. – Людмила Исаева, българска поетеса (* 1926 г.) 1994 г. – Карл Попър, британски философ (* 1902 г.) 1994 г. – Кирил Игнатов, български политик (* 1913 г.) 1999 г. – Гари Кошницки, австралийски шахматист (* 1907 г.) 2009 г. – Панайот Узунов, български авиатор (* 1957 г.) 2014 г. – Андрий Гусин, украински футболист (* 1971 г.) 2018 г. – Кирил Батембергски, български художник (* 1958) Празници Международен ден за безопасност на пациентите Аржентина – Ден на учителя, в чест на Хосе Мануел Естрада (1842 – 1894). Чили – Национални празници на Чили (навечерие), Национален ден на уасо Хондурас – Ден на учителя Перу – Ден на геолога Венецуела – Ден на психопедагога Православие – Св. мъченици София и трите ѝ дъщери Вяра, Надежда и Любов (Любен, Люба, Любомир, Севда) Международен ден в памет на загиналите в Сабра и Шатила – Отбелязва се от 1983 г. с решение на Международната конференция за солидарност с народите на Палестина и Ливан България – Празник на град София – С решение на Столичния общински съвет от 25 март 1992 г. църковният празник на мъчениците София, Вяра, Надежда и Любов се определя като празник на града; Празник на град Костинброд – Определен с решение на Общинския съвет от 14 юни 2007 г.; Празник на град Лом – За първи път се празнува на 17 септември 1993 г.; Празник на село Съдиево (област Сливен) САЩ – Ден на Конституцията 917


text: 19 септември е 262-рият ден в годината според григорианския календар (263-ти през високосна). Остават 103 дни до края на годината. Събития 335 г. – Далмаций е повишен в цезар и става управител на провинциите Тракия и Македония на Римската империя. 1356 г. – Стогодишната война: В Битката при Поатие английската войска, предвождана от Едуард, Черния принц, нанася поражение на французите и взема в плен техния крал Жан II. 1478 г. – Леонардо да Винчи завършва картината си Мона Лиза. 1783 г. – Във Версай е осъществен първият пробен полет с балон с животни на борда (овен, петел и патица). 1848 г. – Приключва строежът на първата международна железопътна линия между френския град Страсбург и швейцарския град Базел. 1881 г. – Честър Артър става 21-вия президент на САЩ, след убийството на Джеймс Гарфийлд. 1883 г. – Съставено е осмото правителство на Княжество България, начело с Драган Цанков. 1888 г. – В Спа (Белгия) е проведен първият конкурс за красота в света. 1903 г. – Първият американски посланик в България, Джон Б. Джаксън, връчва акредитивните си писма на княз Фердинанд – начало на българо-американските дипломатически отношения. 1918 г. – Първата световна война: Части на Българската армия спират настъплението на английската армия в битката при Дойран. 1920 г. – По време на Полско-съветската война започва Битката при Немен. 1924 г. – Потушено е болшевишкото Татарбунарско въстание в Южна Бесарабия. 1924 г. – Подписана е невлязлата в сила Спогодба Калфов - Политис за осигуряване на националните и културните права на българското малцинство в Гърция и на гръцкото малцинство в Царство България. 1944 г. – Финландия и Съветският съюз подписват в Москва спогодба за примирие и слагат край на Съветско-финландската война 1944 г. – Учреден е Съюз на българските художници (СБХ). 1946 г. – В Швейцария Уинстън Чърчил издига идеята за създаването на Съвет на Европа за държавите от Западна Европа, който е учреден 3 години по-късно в Страсбург. 1946 г. – След седемгодишно прекъсване поради Втората световна война се провежда филмовият Фестивал в Кан. 1951 г. – Учредена е Световна федерация на глухите. 1957 г. – САЩ извършва първи подземен ядрен опит. 1966 г. – Народна република България установява дипломатически отношения с Ливан. 1976 г. – Боинг на турските авиолинии претърпява самолетна катастрофа, загиват 155 души. 1983 г. – Карибската държава Сент Китс и Невис получава независимост от Великобритания. 1985 г. – При Мексиканското земетресение загиват около 9000 души, главно в град Мексико и са разрушени около 400 сгради. 1989 г. – Бомба, поставена в самолет МакДонъл Дъглас на френска авиокомпания, летящ от Бразавил до Париж, избухва над Сахара – загиват всичките 171 души на борда. 1991 г. – Семейство туристи от Германия откриват в Алпите на границата между Италия и Австрия замразена мумия на човек, умрял около 3300 пр.н.е. и го наричат Йоци. 1995 г. – The Washington Post и The New York Times публикуват манифеста на Юнабомбъра. 2006 г. – Две момичета, пътуващи в автомобил, загиват при срутване на изоставена сграда в София – събитието довежда до масови проверки на опасните сгради в България. 2006 г. – В Тайланд е извършен държавен преврат. 2022 г. – Състои се погребението на кралица Елизабет II в Уестминстърското абатство в Лондон. Родени 866 г. – Лъв VI Философ, византийски император († 912 г.) 1551 г. – Анри III, крал на Франция († 1589 г.) 1730 г. – Огюстен Пажу, френски скулптор († 1809 г.) 1802 г. – Лайош Кошут, унгарски революционер († 1894 г.) 1865 г. – Тодор Митов, български генерал († ?) 1871 г. – Фриц Рихард Шаудин, германски протистолог († 1906 г.) 1909 г. – Фери Порше, австрийски производител на автомобили († 1998 г.) 1910 г. – Борис Недков, български учен († 1975 г.) 1911 г. – Сър Уилям Голдинг, английски писател, Нобелов лауреат († 1993 г.) 1922 г. – Деймън Найт, американски писател († 2002 г.) 1922 г. – Емил Затопек, чешки лекоатлет († 2000 г.) 1924 г. – Петър Дойчев, български деятел на туризма († 2019 г.) 1926 г. – Масатоши Кошиба, японски физик, Нобелов лауреат през 2002 г. († 2020 г.) 1928 г. – Адам Уест, американски актьор († 2017 г.) 1931 г. – Мария Апостолова, български художник 1941 г. – Жерар Корбио, белгийски режисьор 1948 г. – Джеръми Айрънс, английски актьор 1949 г. – Туиги, английска манекенка и актриса 1956 г. – Дочо Боджаков, български режисьор 1960 г. – Теодора Димова, българска писателка 1963 г. – Алесандра Мартинес, италианска актриса 1967 г. – Александър Карелин, руски спортист 1967 г. – Роланд Шимелпфениг, немски драматург и писател 1968 г. – Анатоли Тонов, български футболист 1969 г. – Георги Симеонов, български оперен режисьор 1970 г. – Сони Андерсон, бразилски футболист 1974 г. – Виктория Силвстед, шведски фотомодел 1977 г. – Райън Дюсик, американски барабанист 1982 г. – Елени Данилиду, гръцка тенисистка Починали 1147 г. – Игор II, велик княз на Киевска Рус (* ? г.) 1812 г. – Майер Ротшилд, германски бизнесмен (* 1744 г.) 1881 г. – Джеймс Гарфийлд, 20-и президент на САЩ (* 1831 г.) 1895 г. – Юлия фон Хауке, принцеса Батенберг (* 1825 г.) 1912 г. – Георги Лютаков, български революционер (* ок. 1840 г.) 1914 г. – Стефан Дедов, македонски журналист (* 1869 г.) 1929 г. – Георги Баждаров, български революционер и учител (* 1881 г.) 1935 г. – Константин Циолковски, руски учен и изобретател (* 1857 г.) 1941 г. – Аце Дорев, български революционер (* 1871 г.) 1966 г. – Адриен Борел, френски психиатър (* 1886 г.) 1977 г. – Ненко Балкански, български художник (* 1907 г.) 1981 г. – Христо Коджабашев, български актьор (* 1888 г.) 1985 г. – Итало Калвино, италиански писател (* 1923 г.) 1996 г. – Хелмут Хайсенбютел, немски писател (* 1921 г.) 1998 г. – Волфганг Краус, австрийски писател (* 1924 г.) 2000 г. – Йото Танчев, български лекар и учен (* 1917 г.) 2010 г. – Иван Кирков, български художник (* 1932 г.) 2021 г. – Джими Грийвс, английски футболист (* 1940 г.) 2022 г. – Досьо Досев, български актьор (* 1934 г.) 2022 г. – Валери Поляков, руски космонавт (* 1942 г.) Празници Ден на избирателното право – по повод деня през 1893 г., когато Нова Зеландия дава на жените правото да гласуват и е първата страна в света, която въвежда универсалното избирателно право. Чили – Ден на армията Сейнт Китс и Невис – Ден на независимостта (от Великобритания, 1983 г., национален празник) 919


text: 20 септември е 263-тият ден в годината според григорианския календар (264-ти през високосна). Остават 102 дни до края на годината. Събития 622 г. – Мохамед и негови последователи се преселват от Мека в Медина, което е начало на арабското летоброене. 1378 г. – С избирането за Климент VII за алтернативен папа се слага началото на разкол в католическата църква, известен като Великата схизма (папската схизма), резултат от преместването на папството от Авиньон в Рим. 1444 г. – Армия от Кръстоносци навлиза в българските територии, като преминава река Дунав при Оршова. 1519 г. – Португалецът Фернандо Магелан потегля от Испания на околосветско пътешествие, завършило през 1522 г. и установило кълбовидната форма на Земята и единството на Световния океан. 1854 г. – Кримската война: В Битката при Алма френско-британските сили побеждават руската армия и откриват пътя за завладяване на Севастопол. 1870 г. – Италианският военен корпус Берсалиери влиза в Рим през Порта Пиа и завършва обединението на Италия. 1891 г. – В Спрингфийлд (Масачузетс), САЩ, е представен първият автомобил с бензинов двигател. 1916 г. – Издигната е кандидатурата на Иван Вазов за Нобелова награда за литература за 1917 г. 1918 г. – България в Първата световна война: Българското правителство приема австро-унгарското предложение от 14 септември за общо примирие. 1920 г. – По подобие на Френския чуждестранен легион е формиран Испански легион. 1942 г. – Холокост: В рамките на два дни германски части на СС избиват в западното украинско градче Летичев около 3000 евреи. 1949 г. – Съставено е първото правителство на Федерална република Германия. 1956 г. – Народна република България установява дипломатически отношения с Индонезия. 1979 г. – С държавен преврат е свален Жан-Бедел Бокаса – диктатор на Централноафриканската република, обявил се за император. 1984 г. – Посолството на САЩ в Бейрут е атакувано от терорист-самоубиец, при което загиват 22 души, а десетки са ранени. 1990 г. – Южна Осетия се обявява за независима от Грузия държава. 2003 г. – В Латвия е проведен референдум, за да се реши дали страната да се присъедини към Европейския съюз. 2008 г. – Самосвал с експлозиви избухва пред хотел Мариот в Исламабад, Пакистан, като убива 54 души и ранява 266 други. Родени 1227 г. – Николай IV, римски папа († 1292 г.) 1778 г. – Фадей Белинсхаузен, руски мореплавател († 1852 г.) 1833 г. – Ернесто Теодоро Монета, италиански журналист и пацифист, Нобелов лауреат през 1907 г. († 1918 г.) 1839 г. – Олга Фьодоровна, велика руска княгиня († 1891 г.) 1842 г. – Джеймс Дюар, британски физик и химик († 1923 г.) 1849 г. – Джордж Бърд Гринел, американски естествоизпитател († 1938 г.) 1853 г. – Рама V, крал на Тайланд († 1910 г.) 1859 г. – Никола Начов, български писател и учен († 1940 г.) 1862 г. – Арнолдо Дзоки, италиански скулптор († 1940 г.) 1865 г. – Любор Нидерле, чешки археолог († 1944 г.) 1875 г. – Матиас Ерцбергер, германски политик († 1921 г.) 1878 г. – Ъптон Синклер, американски писател († 1968 г.) 1879 г. – Виктор Шьострьом, шведски режисьор и актьор († 1960 г.) 1886 г. – Чарлз Уолтър Стансби Уилямс, британски писател († 1945 г.) 1890 г. – Лазар Парашкеванов, български архитект († 1977 г.) 1896 г. – Фридрих Земиш, немски шахматист († 1975 г.) 1903 г. – Йозеф Брайтбах, немски писател († 1980 г.) 1907 г. – Ненко Балкански, български художник († 1977 г.) 1908 г. – Александър Мичерлих, немски психолог († 1982 г.) 1908 г. – Иван Гулев, деец на БРП († 1967 г.) 1914 г. – Магда Колчакова, българска драматична и филмова актриса († 1982 г.) 1917 г. – Фернандо Рей, испански актьор († 1994 г.) 1920 г. – Ханс Цибулка, немски поет и белетрист († 2004 г.) 1923 г. – Стефан Божков, български футболист и треньор († 2014 г.) 1930 г. – Адолф Ендлер, немски поет († 2009 г.) 1932 г. – Марин Върбанов, български художник – художествен текстил († 1989 г.) 1934 г. – София Лорен, италианска актриса 1935 г. – Кейт Робъртс, британска писателка († 2000 г.) 1947 г. – Мия Мартини, италианска певица († 1995 г.) 1948 г. – Джордж Р. Р. Мартин, американски писател 1949 г. – Сабин Азема, френска киноактриса 1950 г. – Лоредана Берте, италианска певица 1955 г. – Гриша Трифонов, български поет и бард († 2015 г.) 1956 г. – Гари Коул, американски актьор 1958 г. – Валентин Райчев, български борец 1965 г. – Робърт Ръслър, американски актьор 1971 г. – Хенрик Ларсон, шведски футболист 1972 г. – Адриана Брънчева, български политик 1975 г. – Деян Максич, сръбски футболист 1975 г. – Хуан Пабло Монтоя, колумбийски пилот от Формула 1 1978 г. – Сарит Хадад, израелска певица 1980 г. – Юдит Шалански, немска писателка 1982 г. – Матия Матко, хърватски футболист 1984 г. – Бриан Жубер, френски състезател по фигурно пързаляне 1988 г. – Аяно Омото (Ночи), японска певица и танцьорка, член на групата Парфюм 1989 г. – Ралица Паскалева, българска актриса Починали 1460 г. – Жил Беншоа, фламандски композитор (* 1400 г.) 1586 г. – Чидиок Тикборн, английски поет и конспиратор (* 1558 г.) 1863 г. – Якоб Грим, немски филолог и фолклорист, един от братята Грим (* 1785 г.) 1898 г. – Теодор Фонтане, немски писател (* 1819 г.) 1941 г. – Михаил Кирпонос, съветски офицер (* 1892 г.) 1957 г. – Ян Сибелиус, финландски композитор (* 1865 г.) 1971 г. – Георгиос Сеферис, гръцки писател, Нобелов лауреат (* 1900 г.) 1975 г. – Сен-Джон Перс, френски поет, Нобелов лауреат (* 1887 г.) 1996 г. – Пал Ердьош, унгарски математик (* 1913 г.) 1998 г. – Атанас Маргаритов, български диригент (* 1912 г.) 1999 г. – Раиса Горбачова, съпруга на Михаил Горбачов (* 1932 г.) 2000 г. – Герман Титов, съветски космонавт (* 1935 г.) 2000 г. – Станислав Стратиев, български писател и драматург (* 1941 г.) 2005 г. – Симон Визентал, „Ловецът на нацисти“ (* 1908 г.) 2006 г. – Свен Нюквист, шведски кинооператор (* 1922 г.) Празници Тайланд – Национален ден на младежта 920


text: 21 септември е 264-тият ден в годината според григорианския календар (265-и през високосна година). Остават 101 дни до края на годината. Събития 1378 г. – Цар Иван Шишман издава Рилската грамота, с която на Рилския манастир се дават 20 села като феодални владения. 1551 г. – Основан е Кралският и папски университет на Мексико. 1719 г. – Състои се сватбата на пфалцграф Кристиан III фон Цвайбрюкен и Каролина фон Насау-Саарбрюкен. 1862 г. – Първата българска легия в Белград е разпусната по решение на военния министър на Сърбия. 1919 г. – Първи мач на ФК Янтра (Габрово) срещу тима на Горна Оряховица (1:0) 1933 г. – В Германия започва съдебен процес във връзка с подпалването на Райхстага, един от обвиняемите е Георги Димитров. 1937 г. – За първи път е публикувана книгата на Дж. Р. Р. Толкин „Хобитът“. 1938 г. – Ураган връхлита Ню Йорк, загиват около 600 души. 1940 г. – Празник на гр. Балчик. На тази дата градът е освободен от румънска окупация и е върнат в пределите на България. 1964 г. – Малта придобива независимост от Обединеното кралство. 1981 г. – Белиз придобива независимост от Обединеното кралство. 1991 г. – Армения получава независимост от Съветския съюз. 1993 г. – Президентът на Русия Борис Елцин прекратява дейността на парламента, в разрез с действащата по това време конституция, и така ускорява Руската конституционна криза от 1992 – 1993 г. 1999 г. – При земетресение в Централен Тайван загиват 2400 души. 2001 г. – XXXIX народно събрание приема декларация по повод терористичните актове в Ню Йорк и Вашингтон, с която обявява борбата с тероризма за дългосрочен приоритет. 2002 г. – Открит е в София универсалният парк София Ленд, който 4 години по-късно е закрит. 2003 г. – Програмата Галилео на НАСА приключва и космическият апарат е спуснат в атмосферата на Юпитер, където той се разпада при скорост от 50 km/s. Родени 1415 г. – Фридрих III, император на Свещената Римска империя († 1493 г.) 1452 г. – Джироламо Савонарола, италиански свещеник († 1498 г.) 1640 г. – Филип I Орлеански, херцог на Орлеан († 1701 г.) 1726 г. – Йован Раич, сръбски историк († 1801 г.) 1760 г. – Иван Лепьохин, руски изследовател († 1802 г.) 1791 г. – Ищван Сечени, унгарски политик († 1860 г.) 1792 г. – Йохан Петер Екерман, немски писател († 1854 г.) 1801 г. – Борис Якоби, руски физик († 1874 г.) 1812 г. – Ангел Кариотов, български хайдутин († ок. 1862 г.) 1840 г. – Мурад V, султан на Османската империя († 1904 г.) 1842 г. – Абдул Хамид II, султан на Османската империя († 1918 г.) 1843 г. – Георги Бенковски, български революционер († 1876 г.) 1846 г. – Светозар Маркович, сръбски журналист († 1875 г.) 1849 г. – Морис Баримор, американски актьор († 1905 г.) 1853 г. – Едмънд Лейтън, английски художник († 1922 г.) 1853 г. – Хейке Камерлинг Онес, холандски физик, Нобелов лауреат († 1926 г.) 1862 г. – Джеймс Талмадж, английски религиозен водач († 1933 г.) 1863 г. – Джон Бъни, американски актьор († 1915 г.) 1866 г. – Хърбърт Уелс, британски писател († 1946 г.) 1866 г. – Шарл Никол, френски бактериолог, Нобелов лауреат († 1936 г.) 1867 г. – Хенри Стимсън, министър на отбраната († 1950 г.) 1868 г. – Борис Михайлов, български художник († 1921 г.) 1872 г. – Нестор Байков, български революционер († 1955 г.) 1874 г. – Густав Холст, английски композитор († 1934 г.) 1887 г. – Йозеф Харп, немски генерал († 1968 г.) 1889 г. – Едуардо Вайс, италиански психоаналитик († 1970 г.) 1891 г. – Геза Рохайм, унгарски психоаналитик († 1953 г.) 1895 г. – Владимир Балан, български авиатор († 1944 г.) 1895 г. – Георги Цанев, български академик († 1986 г.) 1897 г. – Никола Генчев, български военен деец († ? г.) 1899 г. – Михаил Попов, български певец († 1978 г.) 1901 г. – Димитър Тодоров – Жарава, български художник († 1988 г.) 1901 г. – Димитър Хаджиев, български лекар († ? г.) 1902 г. – Луис Сернуда, испански поет († 1963 г.) 1904 г. – Стоян Венев, български художник († 1989 г.) 1909 г. – Кваме Нкрума, ганайски политик († 1972 г.) 1912 г. – Чък Джоунс, американски аниматор († 2005 г.) 1915 г. – Стоян Едрев, публицист и партизанин († 1944 г.) 1919 г. – Георги Григоров, деец на БКП († 1942 г.) 1919 г. – Димче Маленко, писател от СР Македония († 1990 г.) 1922 г. – Зако Хеския, български режисьор († 2006 г.) 1924 г. – Херман Бул, австрийски алпинист († 1957 г.) 1926 г. – Доналд Глейзър, американски физик, Нобелов лауреат († 2013 г.) 1926 г. – Радослав Маринов, български художник († 1987 г.) 1927 г. – Борислав Стоев, български художник († 2017 г.) 1931 г. – Лари Хагман, американски актьор († 2012 г.) 1934 г. – Леонард Коен, канадски певец († 2016 г.) 1935 г. – Джими Армфийлд, английски футболист († 2018 г.) 1936 г. – Юрий Лужков, руски политик († 2019 г.) 1941 г. – Джеймс Улси, американски политик 1943 г. – Клаус Кордон, немски писател 1943 г. – Христо Танев, български художник († 2019 г.) 1944 г. – Никола Любомиров, български актьор 1945 г. – Джери Брукхаймър, американски продуцент 1946 г. – Пол Дохърти, английски писател 1947 г. – Стивън Кинг, американски писател 1950 г. – Бил Мъри, американски киноактьор 1951 г. – Аслан Масхадов, чеченски революционер († 2005 г.) 1951 г. – Брус Арина, американски футболен треньор 1955 г. – Владимир Атанасов, български политик 1957 г. – Итън Коен, американски кинорежисьор 1959 г. – Юлиан Попов, български журналист и писател 1962 г. – Роб Мороу, американски актьор 1963 г. – Ангъс Макфейдън, шотландски актьор 1964 г. – Христо Колев, български футболист 1965 г. – Дейвид Уенъм, австралийски актьор 1965 г. – Роберт Зелчич, хърватски шахматист 1965 г. – Фредерик Бегбеде, френски писател 1967 г. – Фейт Хил, американска певица 1971 г. – Марко Хабер, германски футболист 1972 г. – Дейвид Силверия, американски барабанист (KоЯn) 1973 г. – Вирхиния Руано Паскуал, испанска тенисистка 1975 г. – Александър Панов, руски футболист 1978 г. – Теодор Иванов, български писател 1979 г. – Кристина Арнаудова, певица от Република Македония 1979 г. – Мартина Глагов, германска биатлонистка 1980 г. – Отъм Рийсър, американска актриса 1980 г. – Томас Шектър, южноафрикански автомобилен състезател 1982 г. – Марат Измайлов, руски футболист 1983 г. – Маги Грейс, американска актриса 1999 г. – Петър Владов, български ММА боец Починали 19 пр.н.е. – Вергилий, древноримски поет (* 70 пр.н.е.) 454 г. – Флавий Аеций, римски военачалник (* ок. 396) 1327 г. – Едуард II, крал на Англия (* 1284 г.) 1542 г. – Хуан Боскан, испански поет (* 1490 г.) 1558 г. – Карл V, германски император (* 1500 г.) 1576 г. – Джироламо Кардано, Известен италиански ренесансов математик, лекар, философ и астролог (* 1501 г.) 1832 г. – Уолтър Скот, шотландски романист и поет (* 1771 г.) 1860 г. – Артур Шопенхауер, немски философ (* 1788 г.) 1866 г. – Карл Лудвиг Хенке, немски астроном (* 1793 г.) 1891 г. – Александра Георгиевна, велика руска княгиня (* 1870 г.) 1903 г. – Александър Панайотов, български революционер (* 1878 г.) 1903 г. – Тодор Христов Офицерчето, български революционер (* 1883 г.) 1903 г. – Търпен Марков, български революционер (* 1878 г.) 1904 г. – Джоузеф, индиански вожд (* 1840 г.) 1905 г. – Николай Бенардос, руски учен (* 1842 г.) 1908 г. – Атанас Бадев, български композитор (* 1860 г.) 1911 г. – Араби-паша, египетски лидер (* 1842 г.) 1916 г. – Клавдий Лебедев, руски художник (* 1852 г.) 1921 г. – Карл Дюринг, немски философ (* 1833 г.) 1962 г. – Мари Бонапарт, френска авторка и психоаналитик (* 1882 г.) 1966 г. – Пол Рейнод, министър-председател на Франция (* 1878 г.) 1974 г. – Уолтър Бренан, американски актьор (* 1894 г.) 1974 г. – Джаклин Сюзан, американска актриса (* 1918 г.) 1979 г. – Дитер Зелер, германски футболист (* 1931 г.) 1982 г. – Иван Баграмян, съветски маршал от арменски произход (* 1897 г.) 1998 г. – Стоян Камбарев, български театрален режисьор (* 1953 г.) 1998 г. – Флорънс Грифит-Джойнър, американска лекоатлетка (* 1959 г.) 2020 г. – Димитър Керелезов, български поет (* 1938 г.) Празници Световен ден на мира – Отбелязва се в деня на нападението на Германия над Полша, с което започва Втората световна война (1939 – 1945), Ден на глобалното прекратяване на огъня и отказ от насилие – определен с резолюция на Общото събрание на ООН от 2001 г., призовават се всички държави и народи да спазват прекратяването на военните действия през този ден. До 2001 г. Международният ден на мира се отбелязва през третия вторник от септември съгласно резолюция 36/67 на Общото събрание на ООН от 1981 г., в която поддържането на мира на международно и на национално равнище се определя като главна цел на ООН в съответствие с Устава на ООН и се определя специален ден за отбелязване и укрепване сред всички нации и народи на идеалите на мира. За пръв път Международният ден на мира се чества през 1982 г. Световна здравна организация – Световен ден на болестта на Алцхаймер – Отбелязва се ежегодно от 1994 г. по инициатива на Международната организация за борба с болестта на Алцхаймер Армения – Ден на независимостта (от Съветски съюз, 1991 г., национален празник) Белиз – Ден на независимостта (от Великобритания, 1981 г., национален празник) България – Празник на град Тутракан – От 1993 г. с решение на Общинския съвет този ден е обявен за празник на града Малта – Ден на независимостта (от Великобритания, 1964 г., национален празник) 921


text: 22 септември е 265-ият ден в годината според григорианския календар (266-и през високосна година). Остават 100 дни до края на годината. Събития 1499 – Между Австрия и Швейцария е сключен мирен договор, с което се слага край на Австрийско-швейцарската война и е призната независимостта на Швейцария. 1792 – Франция е обявена за република. 1862 – Ото фон Бисмарк става канцлер на Прусия. 1862 – Американският президент Ейбрахам Линкълн обявява всички роби в разбунтувалите се щати за свободни от 1 януари 1863 г. 1872 – Извършен е Арабаконашкият обир. 1887 – Основан е град Акрън в щата Колорадо, САЩ. 1908 (стар стил) – Обявена е независимостта на България, с което страната отхвърля васалната си зависимост от Османската империя, наложена ѝ от Берлинския договор. 1923 – Съставено е четиридесет и третото правителство на България, начело с Александър Цанков. 1934 – В резултат на взрив и последвал пожар в мина в Уелс загиват 260 миньори. 1944 – Военният министър Дамян Велчев издава заповед за назначаване на политически заместник командири в Българската армия. 1949 – Английското, канадското и американското правителство обявяват, че са регистрирали атомна експлозия в Съветския съюз, която Москва първоначално отрича, но по-късно става ясно, че опитът е извършен на 29 август. 1959 – Открита е телефонна връзка между САЩ и Европа. 1960 – Мали получава независимост от Франция. 1973 – България скъсва дипломатически отношения с Чили, като протест срещу военния преврат на генерал Пиночет от 11 септември, който сваля от власт президента социалист Салвадор Алиенде. 1974 – ООН признава Организацията за освобождение на Палестина и нейния лидер Ясер Арафат като официални пълномощници на палестинското население. 1975 – Извършва се неуспешен опит за убийство на президента на САЩ Джералд Форд в Сан Франциско. 1980 – Ирак напада Иран и започва Ирано-иракската война продължила 8 години. 1981 – Открит е Паметникът на Незнайния воин в София. 2003 – Сливат се проектите Fedora и Red Hat. Родени 1601 – Ана Австрийска, съпруга на френския крал Луи XIII († 1666 г. г.) 1741 – Петер Зимон Палас, германски биолог († 1811 г.) 1764 – Карл-Фридрих Фален, шведски учен († 1830 г.) 1791 – Майкъл Фарадей, английски учен († 1867 г.) 1802 – Юрий Венелин, украински българист, фолклорист и етнограф († 1839 г.) 1875 – Васил Моллов, български хирург и общественик († 1938 г.) 1882 – Вилхелм Кайтел, германски фелдмаршал († 1946 г.) 1885 – Ерих фон Щрохайм, австрийски режисьор и актьор († 1957 г.) 1893 – Алексей Лосев, руски философ († 1988 г.) 1895 – Пол Муни, американски актьор († 1967 г.) 1897 – Борис Спиров, български политик († 1974 г.) 1901 – Чарлз Хъгинз, американски лекар, Нобелов лауреат през 1966 г.(† 1997 г.) 1918 – Хенрик Шеринг, полско-мексикански цигулар († 1988 г.) 1924 – Роузамънд Пилчър, британска писателка († 2019 г.) 1932 – Алгирдас Бразаускас, литовски политик († 2010 г.) 1933 – Светозар Неделчев, български актьор († 2020 г.) 1937 – Веселин Димитров, български есперантист, учител в Софийската духовна семинария „Иван Рилски“ 1938 – Дийн Рийд, американски певец и киноактьор († 1986 г.) 1940 – Ана Карина, френска актриса от датски произход 2019 1941 – Здравко Чолаков, литературовед, професор, университетски преподавател (СУ) († 2014 г.) 1944 – Анна Томова-Синтова, българска оперна певица 1951 – Дейвид Ковърдейл, британски музикант („Whitesnake“) 1951 – Веселин Сариев, български поет и публицист († 2003 г.) 1953 – Сеголен Роаял, френски политик 1957 – Димитър Костов, български политик 1957 – Ник Кейв, австралийски музикант 1958 – Андреа Бочели, италиански тенор 1966 – Ердоган Аталай, германски актьор 1969 – Явор Русинов, български музикант (Vox, Bulgaro, Yaku) 1976 – Роналдо, бразилски футболист 1978 – Хари Кюъл, австралийски футболист 1979 – Емили Отъм, американска певица и цигуларка 1984 – Лора Вандервурт, канадска актриса 1989 – Сабине Лисицки, германска тенисистка 1989 – Хюйон, корейска певица 1990 – Абдул Меджид ал-Фузан, саудитски актьор и певец 1992 – Габриел Ферейра, бразилски футболист Починали 1520 – Селим I, султан на Османската империя (* 1465 г.) 1703 – Винченцо Вивиани, италиански учен (* 1622 г.) 1774 – Климент XIV, римски папа (* 1705 г.) 1826 – Йохан Петер Хебел, германски писател и педагог († 1760 г.) 1828 – Шака Зулу, зулуски предводител (* ok. 1781) 1838 – Салих Ага, османски управник (* 1758 г.) 1921 – Иван Вазов, български поет и писател (* 1850 г.) 1949 – Ким Чен Сук, съпруга на Ким Ир Сен (* 1917 г.) 1956 – Фредерик Соди, английски радиохимик, Нобелов лауреат за 1921 г. (* 1877 г.) 1960 – Мелани Клайн, австрийско-британска психоаналитичка (* 1882 г.) 1972 – Борис Ливанов, руски актьор (* 1904 г.) 1989 – Ървинг Бърлин, американски композитор (* 1888 г.) 1999 – Джордж Скот, американски актьор и режисьор (* 1927 г.) 2000 – Йехуда Амихай, израелски писател (* 1924 г.) 2006 – Пепа Николова, българска актриса (* 1946 г.) 2007 – Марсел Марсо, френски мим (* 1923 г.) 2019 – Юлиан Вучков, български публицист, театрален и телевизионен критик (* 1936 г.) Празници Ден на есенното равноденствие Европейски ден без автомобили Световен ден за защита на слоновете България – Ден на Независимостта на България (от Османската империя, 1908 г.) България – Празник на град Костенец (за 2012 г.) – Чества се четвъртата събота на септември. Обявен с решение на Общинския съвет от 1998 г. Италия – Празник на град Йези и на община Лампедуза и Линоза Казахстан – Ден на народния език Латвия, Литва и Естония – Ден на единството Мали – Ден на независимостта (от Франция, 1960 г., национален празник) Православна църква Свети пророк Иона, син на Амасия Свети свещеномъченик Фока, епископ Синопски Свети мъченик Фока Градинар Свети Петър, който преди това бил митар Свети преподобни Йона Презвитер Свети преподобни Козма Зографски САЩ – Ден на бизнесдамите Украйна – Ден на партизанската слава Швейцария – Ден на независимостта В литературата Ден на хобита, рожден ден на Билбо и Фродо Бегинс, герои от романите на Дж. Р. Р. Толкин „Хобитът“ и „Властелинът на пръстените“ 922


text: 23 септември е 266-ият ден в годината според григорианския календар (267-и през високосна). Остават 99 дни до края на годината. Събития 867 г. – Василий I Македонец извършва преврат, като убива император Михаил III и заема византийския императорски трон. 1122 г. – Папа Каликст II и император Хайнрих V сключват Вормски конкордат, с което се прекратява Борбата за инвеститурата. 1821 г. – Град Триполица в Гърция е превзет и около 30 000 мюсюлмани са избити по време на Гръцката война за независимост. 1846 г. – Германският астроном Йохан Готфрийд Гал открива планетата Нептун, използвайки математическите предположения на френския математик Юрбен Льоверие. 1868 г. – Пуерто Рико обявява независимост. 1875 г. – 15-годишният Уилям Бони (Били Хлапето) – легендарен американски престъпник, е арестуван за първи път. 1902 г. – Избухва Горноджумайското въстание. 1912 г. – Балканската война: С указ на цар Фердинанд I е формирано Македоно-одринско опълчение начело с генерал Никола Генев и с началник-щаб майор Петър Дървингов. 1923 г. – В България започва Септемврийското въстание. 1932 г. – Създадено е Кралство Саудитска Арабия. 1932 г. – Излиза първият брой на списание Пламък. 1943 г. – Втора световна война: Създадена е т.нар. Република Сало. 1944 г. – Към РМС е създадена детско-юношеска организация, наречена по-късно Димитровска пионерска организация „Септемврийче“. 1947 г. – В Софийския централен затвор е изпълнена смъртната присъда на земеделския лидер Никола Петков. 1948 г. – България отправя молба до ООН за членство в организацията. 1955 г. – В Лондон е подписана спогодба за уреждане финансовите задължения на Народна република България към Великобритания. 1963 г. – Куба се присъединява към ЦАОП (Централноамерикански общ пазар). 1973 г. – Хуан Перон е избран за втори път за президент на Аржентина, след като през 1955 г. е свален чрез държавен преврат. 1975 г. – В курортния комплекс „Албена“ започва XX конгрес на Международната асоциация на кинопрегледите и кинохрониките. 1982 г. – Завършва посещението на генералния секретар на ЦК на ЧКП и президент на Чехословакия Густав Хусак в Народна република България. Подписани са основни насоки за задълбочаване на икономическото и научно-техническото сътрудничество между двете страни. 1983 г. – Държавата Сент Китс и Невис става член на ООН. 1994 г. – Левски София разгромява ЦСКА София със 7:1. 1996 г. – С решение на Управителния съвет на БНБ девет банки с ликвидни проблеми са поставени под особен надзор. Това са ТС Банк, Балканбанк, Стопанска банка, Бизнес банка, Елит Банка, ТБ „Славяни“, ТБ „Моллов“, Ямболска и Добруджанска банка. 1999 г. – По време на 6-часовото си посещение в България германският канцлер Герхард Шрьодер заявява, че България може да бъде поканена за присъединяване към ЕС. 2002 г. – Излиза първата публична версия на уеб браузъра Mozilla Firefox (Phoenix 0.1). 2003 г. – В резултат на енергиен срив няколко милиона граждани на Дания и Швеция остават за 2 часа без електрически ток. 2006 г. – Ежегодният Парад на любовта се провежда в Сан Франциско. Родени 480 пр.н.е. – Еврипид, гръцки драматург († 406 пр.н.е.) 63 пр.н.е. – Октавиан Август, римски император († 14 г.) 1713 г. – Фернандо VI, испански крал († 1759 г.) 1759 г. – Клотилд Френска, френска принцеса († 1802 г.) 1781 г. – Анна Фьодоровна, велика руска княгиня († 1860 г.) 1783 г. – Петер фон Корнелиус, немски художник 1791 г. – Йохан Енке, немски астроном († 1865 г.) 1861 г. – Роберт Бош, немски индустриалец († 1942 г.) 1865 г. – Сюзан Валодон, френска художничка († 1938 г.) 1869 г. – Христо Бурмов, български военен деец († 1936 г.) 1870 г. – Крум Прокопов, български революционер († 1950 г.) 1880 г. – Джон Бойд Ор, британски политик, Нобелов лауреат († 1971 г.) 1885 г. – Иван Илиев, български революционер († 1923 г.) 1885 г. – Чудомир Кантарджиев, български революционер († 1924 г.) 1890 г. – Пандо Киселинчев, български скулптор († 1980 г.) 1890 г. – Фридрих Паулус, немски генерал († 1957 г.) 1892 г. – Георги Дамянов, деец на БКП († 1958 г.) 1897 г. – Пол Делво, белгийски художник († 1994 г.) 1901 г. – Ярослав Сейферт, чешки писател, Нобелов лауреат († 1986 г.) 1904 г. – Зорка Йорданова, българска артистка († 1970 г.) 1907 г. – Ан Декло, френска журналистка, преводачка и писателка († 1998 г.) 1915 г. – Клифърд Шул, американски физик, Нобелов лауреат († 2001 г.) 1916 г. – Алдо Моро, министър-председател на Италия († 1978 г.) 1920 г. – Мики Руни, американски актьор († 2014 г.) 1925 г. – Николай Кауфман, български музиковед († 2018 г.) 1926 г. – Джон Колтрейн, американски саксофонист († 1967 г.) 1930 г. – Рей Чарлс, американски музикант († 2004 г.) 1931 г. – Хили Кристъл, американски бизнесмен, собственик на музикалния клуб CBGB († 2007 г.) 1933 г. – Иван Иконописов - Бебето, български плувец († 2015 г.) 1933 г. – Кольо Севов, български писател († 1991 г.) 1934 г. – Пер Улув Енквист, шведски писател († 2020 г.) 1936 г. – Валентин Паниагуа, перуански политик († 2006 г.) 1938 г. – Роми Шнайдер, австрийска актриса († 1982 г.) 1943 г. – Тануджа, индийска актриса 1943 г. – Хулио Иглесиас, испански певец 1946 г. – Валентин Александров, български министър († 2008 г.) 1946 г. – Енрико Катуци, италиански треньор († 2006 г.) 1946 г. – Франц Фишлер, австрийски политик 1949 г. – Брус Спрингстийн, американски певец 1950 г. – Сашка Братанова, българска актриса 1951 г. – Милко Калайджиев, български певец 1953 г. – Димитър Атанасов, български писател († 2014 г.) 1954 г. – Иван Сосков, български математик († 2013 г.) 1956 г. – Паоло Роси, италиански футболист († 2020 г.) 1957 г. – Христо Гърбов, български актьор 1957 г. – Валентин Делиминков, български футболист 1958 г. – Лита Форд, американска певица 1959 г. – Наталия Пушкарьова, руска историчка 1960 г. – Джейсън Картър, британски актьор 1970 г. – Ани Дифранко, американска певица 1972 г. – Рейчъл Ямагата, американска актриса 1973 г. – Артим Шакири, македонски футболист 1977 г. – Диджей Балтазар, български диджей 1978 г. – Кристиян Добрев, български футболист 1979 г. – Росен Каптиев, български футболист 1982 г. – Венелина Хаджиева, българска актриса 1983 г. – Магда, българска попфолк певица 1984 г. – Матей Казийски, български волейболист 1985 г. – Еви Ван Акер, белгийска ветроходка 1985 г. – Маки Гото, японска певица 1988 г. – Хуан Мартин дел Потро, аржентински тенисист 1990 г. – Чаатай Улусой, турски актьор и модел Починали 877 г. – Игнатий, патриарх на Константинопол (* 799 г.) 1253 г. – Венцеслав I, крал на Бохемия (* 1205 г.) 1813 г. – Софроний Врачански, български духовник и писател (* 1739 г.) 1835 г. – Винченцо Белини, италиански композитор (* 1801 г.) 1836 г. – Мария Малибран, испанска оперна певица (* 1808 г.) 1853 г. – Иван Шопов, български библиограф (* 1826 г.) 1869 г. – Йохан Георг фон Хан, австрийски дипломат и учен (* 1811 г.) 1870 г. – Проспер Мериме, френски писател и драматург (* 1803 г.) 1877 г. – Юрбен Льоверие, френски математик (* 1811 г.) 1882 г. – Карл Шпицвег, немски художник (* 1808 г.) 1882 г. – Фридрих Вьолер, немски химик (* 1800 г.) 1888 г. – Франсоа Аший Базен, френски генерал (* 1811 г.) 1889 г. – Уилки Колинс, британски писател (* 1884 г.) 1903 г. – Аце Трайчев, български революционер (* ? г.) 1903 г. – Стерьо Наку, български революционер (* ? г.) 1904 г. – Гюрчин Наумов, български революционер (* 1851 г.) 1904 г. – Емил Гале, френски художник, работил със стъкло (* 1846 г.) 1923 г. – Георги Казепов, български революционер и учител (* 1880 г.) 1923 г. – Димитър Кондов, деец на БКП (* 1880 г.) 1939 г. – Зигмунд Фройд, австрийски психиатър и психолог (* 1856 г.) 1943 г. – Александър Вутимски, български поет (* 1919 г.) 1947 г. – Никола Петков, български политик (* 1893 г.) 1953 г. – Гончигийн Бумценд, монголски политик (* 1881 г.) 1970 г. – Бурвил, френски актьор (* 1917 г.) 1973 г. – Пабло Неруда, чилийски писател, Нобелов лауреат (* 1904 г.) 1994 г. – Робърт Блох, американски писател (* 1917 г.) 2004 г. – Раджа Рамана, индийски ядрен физик (* 1925 г.) 2017 г. – Петко Радев, български кларинетист и музикален педагог (* 1933 г.) 2018 г. – Росица Данаилова, българска актриса (* 1933 г.) Празници В старославянските традиции – Празник на плодородието и равноденствието Начало на астрономическата есен Киргизстан – Ден на държавния език Литва – Ден на загиналите във войните Саудитска Арабия – Празник на обединението на кралството (1923 г., национален празник) Япония – Празник на есенното равноденствие 923


text: 24 септември е 267-ият ден в годината според григорианския календар (268-и през високосна). Остават 98 дни до края на годината. Събития 622 г. – Мохамед и неговите последователи завършват своята хиджра от Мека до Медина, за да избегнат религиозни гонения. 1689 г. – Български доброволци участват в атаката на Ниш на страната на австрийската армия по време на Австро-турската война. 1801 г. – Грузия е анексирана от Русия. 1852 г. – Проведен е първият полет с дирижабъл от французина Анри Жифар. 1872 г. – В българския храм в Цариград се прочита разпространеното из цяла България послание на Антим I срещу схизмата. Отправени са послания и до всички православни църкви. 1915 г. – България в Първата световна война: С указ на цар Фердинанд I за главнокомандващ на Българската армия е назначен генерал-майор Никола Жеков. 1918 г. – България в Първата световна война: Избухва бунт сред отстъпващите войски на Българската армия, известен като Войнишко въстание. 1923 г. – В Берлин е прожектиран първият озвучен филм. 1925 г. – Български бежански въпрос: 42 Правителство на България депозира молба в Обществото на народите за отпускане на Бежански заем от 3 000 000 английски лири. 1931 г. – Подписана е първата международна конвенция, ограничаваща лова на китове. 1937 г. – Започват първите оперативни учения на българската войска след края на Първата световна война, които се провеждат край Попово и остават в историята като Големите царски маневри. 1948 г. – Създадена е японската компания Хонда. 1957 г. – В Барселона (Испания) е открит най-големият стадион в Европа – Камп Ноу. 1966 г. – Франция извършва детонация на първата си атомна бомба. 1968 г. – Есватини е приета в ООН. 1970 г. – На Земята успешно се завръща съветската сонда Луна 16 – първият космически апарат, успял да кацне на повърхността на Луната и да вземе образец от повърхността. 1973 г. – Гвинея Бисау обявява независимост от Португалия. 1975 г. – Дъгъл Хастън и Дъг Скот стават първите британци, които изкачват Еверест. 1988 г. – Канадецът Бен Джонсън поставя световен рекорд от 9.79 секунди на 100 м спринт по време на Летни олимпийски игри 1988, но по-късно е дисквалифициран за допинг. 1990 г. – ГДР формално излиза от Варшавския пакт. 1991 г. – Излиза албумът Nevermind на групата Nirvana. 1992 г. – Стартира първото българско частно радио FM+. 1993 г. – Нородом Сианук става за втори път крал на Камбоджа след детронацията си. 1996 г. – САЩ, Китай, Франция, Русия и Англия подписват Международния договор за забрана на ядрените опити. 1998 г. – В Лион (Франция) за пръв път е направена трансплантация на ръка. 2000 г. – Сръбският диктатор Слободан Милошевич губи президентските избори. 2005 г. – Ураганът Рита връхлита САЩ. Родени 15 г. – Вителий, римски император († 69 г.) 1501 г. – Джироламо Кардано, италиански математик († 1576 г.) 1583 г. – Албрехт фон Валенщайн, германски генерал († 1634 г.) 1717 г. – Хорас Уолпоул, английски писател († 1797 г.) 1820 г. – Александър Дондуков-Корсаков, руски генерал († 1893 г.) 1821 г. – Циприан Норвид, полски поет († 1883 г.) 1859 г. – Радко Димитриев, български генерал († 1918 г.) 1860 г. – Янко Сакъзов, български политик († 1941 г.) 1861 г. – Франц Йосиф фон Батенберг, германски принц († 1924 г.) 1871 г. – Шарлот Дод, английска тенисистка († 1960 г.) 1878 г. – Шарл-Фердинан Рамю, швейцарски писател († 1947 г.) 1884 г. – Исмет Иньоню, турски генерал († 1972 г.) 1886 г. – Едуард Бах, британски хомеопат († 1936 г.) 1895 г. – Андре Курнан, американски физиолог, Нобелов лауреат († 1988 г.) 1896 г. – Франсис Скот Фицджералд, американски писател († 1940 г.) 1898 г. – Хауард Уолтър Флори, британски химик, Нобелов лауреат за 1945 г. († 1968 г.) 1901 г. – Александра Адлер, австрийска невроложка († 2001 г.) 1905 г. – Северо Очоа, испански биохимик, Нобелов лауреат за 1959 г. († 1993 г.) 1910 г. – Иван Кисьов, български инженер († 1998 г.) 1911 г. – Константин Черненко, съветски политик († 1985 г.) 1921 г. – Зуко Джумхур, босненски писател († 1989 г.) 1930 г. – Джон Йънг, американски астронавт († 2018 г.) 1930 г. – Симон Дракул, писател от Република Македония († 1999 г.) 1936 г. – Джим Хенсън, американски кукловод († 1990 г.) 1938 г. – Александър Александров, български лесовъд 1942 г. – Златина Делирадева, български диригент 1943 г. – Антонио Табуки, италиански писател († 2012 г.) 1943 г. – Здравко Драгнев, български актьор 1946 г. – Атанас Киров, български щангист († 2017 г.) 1949 г. – Педро Алмодовар, испански режисьор 1950 г. – Валентин Гацински, български дипломат († 2015 г.) 1951 г. – Красимир Ганев, български журналист 1954 г. – Марко Тардели, италиански футболист 1961 г. – Григор Захариев, български политик и инженер 1961 г. – Рашко Ломски, български боксьор 1966 г. – Росен Манчев български художник 1970 г. – Орлин Станойчев български тенисист 1970 г. – Александрина Пендачанска, българска оперна певица 1974 г. – Адриан Минуне, румънски певец 1974 г. – Юлиян Янакиев, български футболист 1980 г. – Алекс Раева, българска певица и актриса 1980 г. – Виктория Пендълтън, английска велосипедистка 1980 г. – Ана Калви, английска певица и музикант 1980 г. – Йон Арне Рийзе, норвежки футболист 1980 г. – Петри Пасанен, финландски футболист 1981 г. – Диляна Попова, български фотомодел и актриса Починали 366 г. – Либерий, римски папа (* ? г.) 768 г. – Пипин III, майордом на Австразия (* 714 г.) 1180 г. – Мануил I Комнин, византийски император (* 1118 г.) 1228 г. – Стефан Първовенчани, сръбски владетел и светец (* ок. 1176 г.) 1541 г. – Парацелз, немски лекар (* 1493 г.) 1651 г. – Етиен Паскал, френски любител-математик (* 1588 г.) 1803 г. – Елена Павловна, Велика руска княгиня (* 1784 г.) 1834 г. – Педро I, император на Бразилия (* 1798 г.) 1883 г. – Филип Велев, български книжовник и учител (* 1818 г.) 1904 г. – Нилс Финсен, датски лекар, Нобелов лауреат през 1903 г. (* 1860 г.) 1905 г. – Анастас Дуневски, български революционер (* 1873 г.) 1905 г. – Борис Тодев, български революционер (* 1877 г.) 1905 г. – Никола Асланов, български революционер (* 1875 г.) 1905 г. – Христо Димитров Кутруля, български революционер (* 1881 г.) 1908 г. – Мицо Врански, български революционер (* 1866 г.) 1909 г. – Кирил Стоянов, български революционер (* 1878 г.) 1920 г. – Инеса Арманд, руска комунистка (* 1874 г.) 1920 г. – Петер Карл Фаберже, руски бижутер (* 1846 г.) 1945 г. – Ханс Гайгер, немски физик (* 1882 г.) 1947 г. – Тома Баялцалиев, български революционер (* 1870 г.) 1953 г. – Бертолд Фиртел, австрийски поет, драматург и режисьор (* 1885 г.) 1953 г. – Лусиен Леви-Дурмер, френски художник и грънчар (* 1865 г.) 1960 г. – Владимир Димитров – Майстора, български живописец (* 1882 г.) 1967 г. – Роберт ван Хюлик, нидерландски китаист (* 1910 г.) 1980 г. – Иван Остриков, български писател и драматург (* 1929 г.) 2003 г. – Благой Шклифов, български езиковед (* 1935 г.) 2004 г. – Франсоаз Саган, френска писателка (* 1935 г.) 2006 г. – Димитър Инкьов, български писател (* 1932 г.) 2007 г. – Андре Горц, френски журналист и философ (* 1923 г.) Празници Гвинея Бисау – Ден на независимостта (1973 г., от Португалия, национален празник) Доминиканска република – Празник на Божията майка от Лас Мерседес Камбоджа – Празник на конституцията и коронацията Тринидад и Тобаго – Ден на републиката ЮАР – Ден на националното наследство 924


text: 25 септември е 268-ият ден в годината според григорианския календар (269-и през високосна). Остават 97 дни до края на годината. Събития 1396 г. – Султан Баязид I разгромява кръстоносната армия на унгарския крал и император на Свещената римска империя Сигизмунд Люксембургски в Битката при Никопол, и продължава настъплението си в Европа. 1513 г. – Испанският конкистадор Васко Нунес де Балбоа става първият европеец, достигнал Тихия океан. 1768 г. – Руско-турска война (1768-1774): Султан Мустафа III обявява война на Русия. 1794 г. – Oснован e град Одеса. 1869 г. – В Браила (Румъния) е създадено Българското книжовно дружество (БКД), трансформирано по-късно в Българска академия на науките (БАН). 1918 г. – Подписан е Берлински протокол между представители на Царство България, Германия, Австро-Унгария и Османската империя, с който Северна Добруджа се предава на Царство България. 1923 г. – Започва Бойчиновският бой при гара Бойчиновци, което е едно от най-големите сражения по време на Септемврийското въстание в България. 1940 г. – Ден на гр. Добрич. На този ден градът е освободен от румънска окупация и е върнат в пределите на Майка България. 1974 г. – Група учени излизат със съобщението, че продължаващото използване на аерозоли може да доведе до образуване на дупка в озоновия слой на атмосферата на Земята, покачване на температурата на планетата и рязък скок в раковите заболявания. 1990 г. – България става член на Международния валутен фонд и на Световната банка. 1998 г. – Бордът на директорите на Международния валутен фонд одобрява шестото 3-годишно споразумение с България, според което на страната се предвижда да бъдат отпуснати 840 000 000 долара. Родени 1599 г. – Франческо Боромини, италиански архитект († 1667 г.) 1683 г. – Жан-Филип Рамо, френски композитор († 1764 г.) 1788 г. – Бьортън Гунльойсон, исландски математик († 1876 г.) 1843 г. – Иван Попхристов, български революционер († 1868 г.) 1858 г. – Албрехт Пенк, немски географ († 1945 г.) 1862 г. – Иван Стоянович, български революционер († 1947 г.) 1866 г. – Томас Морган, американски биолог, Нобелов лауреат († 1962 г.) 1897 г. – Уилям Фокнър, американски писател, Нобелов лауреат († 1945 г.) 1898 г. – Борис Василев, български футболист († 1983 г.) 1906 г. – Дмитрий Шостакович, руски композитор († 1975 г.) 1917 г. – Юри Арнаудов, български сценарист († 1976 г.) 1925 г. – Силвана Пампанини, италианска актриса († 2016 г.) 1927 г. – Колин Дейвис, британски диригент († 2013 г.) 1929 г. – Владимир Арденски, български журналист 1931 г. – Стоян Дуков, български художник († 2018 г.) 1932 г. – Глен Гулд, канадски пианист († 1982 г.) 1935 г. – Май Шьовал, шведска писателка и преводачка († 2020 г.) 1941 г. – Михаил Гьонин, български футболист 1944 г. – Виталий Цешковски, руски шахматист († 2011 г.) 1944 г. – Майкъл Дъглас, американски актьор 1945 г. – Калина Згурова, народна певица 1951 г. – Марк Хамил, американски актьор 1952 г. – Кристофър Рийв, американски актьор († 2004 г.) 1953 г. – Йордан Ганчовски, български писател 1954 г. – Хуанде Рамос, испански футболист 1955 г. – Дзукеро, италиански певец 1955 г. – Карл-Хайнц Румениге, немски футболист 1955 г. – Луан Райс, американска писателкаИрена Анастасова 1955 г. – Ирена Анастасова, български политик 1956 г. – Джейми Хайнеман, телевизионен водещ 1958 г. – Майкъл Медсън, американски актьор 1960 г. – Игор Беланов, украински футболист 1964 г. – Карлос Руис Сафон, испански писател († 2020 г.) 1965 г. – Скоти Пипън, американски баскетболист 1968 г. – Уил Смит, американски актьор 1969 г. – Катрин Зита-Джоунс, британска актриса 1974 г. – Мат Харди, американски кечист 1976 г. – Армандо Пети, португалски футболист 1980 г. – Никола Жигич, сръбски футболист 1982 г. – Райън Лайстман, американски поп изпълнител 1988 г. – Димитър Илиев, български футболист 1991 г. – Еми Кларк, американска актриса Починали 1066 г. – Харалд III, крал на Норвегия (* 1015 г.) 1534 г. – Климент VII, римски папа (* 1478 г.) 1621 г. – Мери Сидни, английска поетеса (* 1561 г.) 1849 г. – Йохан Щраус, австрийски композитор (* 1804 г.) 1903 г. – Григор Манасиев, български революционер (* ? г.) 1903 г. – Иван Топчев, български военен и революционер (* 1869 г.) 1903 г. – Никола Дечев, български революционер (* 1880 г.) 1924 г. – Никола Хаджиташев, български революционер (* 1882 г.) 1942 г. – Ставре Наумов, български журналист (* 1870 г.) 1949 г. – Ганчо Ценов, български историк (* 1870 г.) 1958 г. – Джон Б. Уотсън, американски психолог (* 1878 г.) 1959 г. – Божидар Здравков, български политик (* 1884 г.) 1961 г. – Кирил Христов Совичанов, български революционер и учител (* 1878 г.) 1963 г. – Курт Цайцлер, германски офицер (* 1895 г.) 1970 г. – Ерих Мария Ремарк, германски писател (* 1898 г.) 1976 г. – Стою Костов Маринов, общественик, деец на кооперативното движение, член на БКП (* 1905) 1980 г. – Джон Бонъм, британски барабанист (* 1948 г.) 1984 г. – Ерих Аренд, немски поет и преводач (* 1903 г.) 1999 г. – Марион Зимър Брадли, американска писателка (* 1930 г.) 2004 г. – Петко Москов, български скулптор (* 1953 г.) 2006 г. – Петре Андреевски, писател от Република Македония (* 1934 г.) 2008 г. – Нино Киров, български шахматист, гросмайстор (* 1945 г.) 2011 г. – Вангари Маатаи, кенийска еколожка, носителка на Нобелова награда за мир през 2004 г. (* 1940 г.) Празници България – Официален празник на град Добрич – По силата на Крайовската спогодба на 25.09.1940 г. градът е освободен от румънска окупация, Празник на община Мадан и ден на миньора България – Ден на свързочните войски и органите за информационно осигуряване на Българската армия – Обявен е със заповед на министъра на отбраната през 1998 г. Мозамбик – Ден на въоръжените сили Добрич – Празник на града 925


text: 26 септември е 269-ият ден в годината според григорианския календар (270-и през високосна). Остават 96 дни до края на годината. Събития 1371 г. – В Битката при Черномен армията на османския султан Мурад I разгромява обединените сили на сърби и българи. 1580 г. – Сър Франсис Дрейк и неговата експедиция акостират в Плимут след 33-месечно околосветско пътешествие. Те стават първите британци, обиколили Земята. 1687 г. – Партенонът в Атина е частично разрушен след експлозия причинена от бомбардировките на венецианските сили срещу Османската армия, разположена край Атина. 1907 г. – Английската колония Нова Зеландия става доминион – самоуправляваща се държава в състава на Британската империя, признаваща върховната власт на английския крал (кралица). 1918 г. – Започва последното голямо сражение през Първата световна война – битката за Аргон. 1934 г. – Пуска се на вода най-големият пътнически кораб на компания „Кунард лайн“ „Куийн Мери“. 1950 г. – Войски на ООН завземат отново Сеул от севернокорейците. 1957 г. – Спектакълът Уестсайдска история на Ленард Бърнстейн започва да се играе на Бродуей. 1960 г. – В Чикаго е проведен първият телевизионен предизборен дебат между кандидатите за президенти Ричард Никсън и Джон Кенеди. 1960 г. – Фидел Кастро произнася най-дългата реч в историята на ООН - 4 часа и 29 минути, с която обявява подкрепата на Куба за СССР. 1961 г. – Боб Дилън прави дебюта си. 1962 г. – Обявено е създаването на Йеменска арабска република. 1969 г. – Издаден е предпоследния студиен албум на британската рок група Бийтълс – Abbey Road. 1983 г. – Студената война: Съветският военнослужещ Станислав Петров предотвратява потенциална световна ядрена война, след като правилно приема, че предупреждението за ракетно нападение от страна на САЩ е компютърна грешка и не изпълнява предписанията за ответна реакция. 1984 г. – Китай и Англия постигат споразумение за преминаването на Хонконг под китайско управление от 1997 г. 1988 г. – Атлетът Бен Джонсън връща своя златен медал за бягане на 100 метра на XXIV летни олимпийски игри в Сеул заради положителни допинг проби. 1989 г. – Европейската общност приема план за подпомагане на Полша и Унгария – програма ФАР (PHARE). 1996 г. – Правителството на България подготвя протокол за присъединяването на страната към Световната търговска организация (СТО). Родени 1181 г. – Франциск от Асизи, основател на Францисканския орден († 1226 г.) 1754 г. – Жозеф Пруст, френски химик († 1826 г.) 1810 г. – Иван Ганецки, руски офицер († 1887 г.) 1834 г. – Димитър Павлович, български лекар († 1911 г.) 1859 г. – Луи Мажорел, френски декоратор († 1926 г.) 1869 г. – Иван Нелчинов, български революционер († 1944 г.) 1873 г. – Алексей Шчусев, руски архитект († 1949 г.) 1879 г. – Александър Буйнов, български революционер († 1924 г.) 1879 г. – Петко Тодоров, български писател († 1916 г.) 1883 г. – Гоно Манчев, български революционер († 1926 г.) 1886 г. – Ран Босилек, български писател († 1958 г.) 1888 г. – Томас Стърнз Елиът, американски писател, Нобелов лауреат, († 1965 г.) 1889 г. – Мартин Хайдегер, немски философ († 1976 г.) 1890 г. – Кирил Петров, български актьор († ? г.) 1893 г. – Милош Църнянски, сръбски поет († 1977 г.) 1895 г. – Джордж Рафт, американски актьор († 1980 г.) 1897 г. – Павел VI, римски папа († 1978 г.) 1898 г. – Джордж Гершуин, американски композитор († 1937 г.) 1918 г. – Григорий Климов, руски писател († 2007 г.) 1919 г. – Матилде Камю, испанска поетеса († 2012 г.) 1923 г. – Александър Алов, съветски режисьор († 1983 г.) 1931 г. – Пенчо Богданов, български инженер († 2000 г.) 1932 г. – Манмохан Сингх, индийски политик 1935 г. – Йордан Василев, български политик († 2017 г.) 1938 г. – Андрей Луканов, министър-председател на България († 1996 г.) 1940 г. – Владимир Савон, украински шахматист († 2005 г.) 1941 г. – Димитър Илиев, български футболист 1944 г. – Петер Турини, австрийски писател 1946 г. – Коста Радев, български писател 1948 г. – Владимир Ремек, космонавт на Чехословакия 1948 г. – Оливия Нютън-Джон, австралийска певица († 2022 г.) 1956 г. – Линда Хамилтън, американска актриса 1957 г. – Клаус Аугенталер, немски футболист 1961 г. – Аян Садъков, български футболист († 2017 г.) 1962 г. – Ал Питрели, американски китарист (Savatage) 1968 г. – Джеймс Кавийзъл, американски актьор 1976 г. – Сами Ванска, финландски китарист (Nightwish) 1979 г. – Мария Игнатова, телевизионна водеща 1981 г. – Серина Уилямс, американска тенисистка Починали 1290 г. – Норвежката дева, шотландска кралица (* 1283 г.) 1371 г. – Александър Комнин, душановски владетел (* неизв. г.) 1808 г. – Павел Враницки, моравски композитор (* 1756 г.) 1826 г. – Александър Гордън Ленг, шотландски пътешественик (* 1793 г.) 1860 г. – Милош Обренович, княз на Сърбия (* 1780 г.) 1868 г. – Аугуст Мьобиус, немски математик и астроном (* 1790 г.) 1897 г. – Алексей Саврасов, руски художник-пейзажист, передвижник (* 1830 г.) 1902 г. – Леви Щраус, американски индустриалец (* 1829 г.) 1914 г. – Ален Фурние, френски писател (* 1886 г.) 1914 г. – Херман Льонс, немски писател (* 1866 г.) 1939 г. – Христо Силянов, български революционер, писател и историк (* 1880 г.) 1940 г. – Валтер Бенямин, германски философ (* 1892 г.) 1945 г. – Бела Барток, унгарски композитор и пианист (* 1881 г.) 1959 г. – Соломон Бандаранайке, министър-председател на Цейлон и Шри Ланка (* 1899 г.) 1961 г. – Александър Николов, български джазов музикант (* 1917 г.) 1973 г. – Ана Маняни, италианска актриса (* 1908 г.) 1976 г. – Пал Туран, унгарски математик (* 1910 г.) 1978 г. – Мане Зигбан, шведски физик, Нобелов лауреат (* 1886 г.) 1988 г. – Бранко Зебец, хърватски футболист и треньор (* 1929 г.) 1990 г. – Алберто Моравия, италиански писател (* 1907 г.) 1998 г. – Бети Картър, американска певица (* 1930 г.) 2004 г. – Димитър Въндев, български математик (* 1945 г.) 2008 г. – Пол Нюман, американски актьор и режисьор (* 1925 г.) 2010 г. – Глория Стюарт, американска актриса (* 1910 г.) 2019 г. – Жак Ширак, френски политик (* 1932 г.) Празници Европейски ден на езиците Световен ден на контрацепцията България – Празник на град Карнобат – Отбелязва се в деня на празника на храма „Свети Йоан Богослов“ с решение на Общински съвет от 30 юни 1999 г. Йемен – Ден на революцията 926


text: 27 септември е 270-ият ден в годината според григорианския календар (271-ви през високосна). Остават 95 дни до края на годината. Събития 1529 г. – Започва Обсадата на Виена, след като Сюлейман I напада града. 1540 г. – Папа Павел III узаконява, създадения шест години по-рано от Игнаций Лойола, Общество на Исус (йезуитите). 1821 г. – Мексико получава независимостта си от Испания. 1822 г. – Жан-Франсоа Шамполион обявява, че е разшифровал Розетския камък. 1825 г. – Пусната е в експлоатация първата в света пътническа железопътна линия между английските градове Стоктън он Тийс и Дарлингтън (40 km). 1854 г. – Параходът Арктик с 300 души на борда потъва. Това е първото голямо бедствие в Атлантическия океан. 1864 г. – Хаджи Димитър се прехвърля във Влашко след неуспешен опит да бъде ликвидиран търновския гръцки митрополит. 1877 г. – Руско-турската война (1877-1878): В щаба на руската армия пристига генерал Едуард Тотлебен, който е определен да поеме ръководството на военните действия край Плевен. 1885 г. – В Харков е открит Южноруският технологически институт – първото висше техническо учебно заведение в Русия. 1898 г. – Открита е жп линията Гебедже (днес Белослав) – Варна (15 km). 1903 г. – Избухва Кръстовденското въстание. 1918 г. – Владайското въстание: Въстаниците обявяват, че монархията е свалена и България става република (т.нар. Радомирска република) с председател Александър Стамболийски. 1922 г. – Гръцкият крал Константинос I абдикира от трона в полза на най-възрастния си син Георгиос II. 1937 г. – Балийският тигър е обявен за изчезнал животински вид. 1940 г. – Втора световна война: В Берлин е подписан Тристранния пакт – съюзен договор между Нацистка Германия, Фашистка Италия и Японската империя. 1946 г. – XXVI обикновено народно събрание приема Закон за кинокултурата, според който грижата за „правилното ѝ развитие“ принадлежи на държавата. 1959 г. – Около 5000 души умират на главния японски остров Хоншу след преминаването на тайфун. 1962 г. – С Постановление No162 в Търново е основан Висш педагогически институт „Братя Кирил и Методий“, който по-късно прераства във Великотърновски университет „Св. св. Кирил и Методий“. 1964 г. – Комисията „Уорън“ решава, че единствено Ли Харви Осуалд е виновен за убийството на президента на САЩ Джон Кенеди, извършено на 22 ноември 1963 година. 1972 г. – На двудневно посещение в Народна република България пристига генералният секретар на Румънската комунистическа партия и председател на Държавния съвет на Социалистическа република Румъния Николае Чаушеску. 1983 г. – Ричард Столман представя проекта GNU за разработване на свободна операционна система, подобна на UNIX. 1996 г. – В обръщение по БНТ президентът д-р Желю Желев обявява, че е изпратил лична молба до МВФ за финансова помощ за България. 1998 г. – Интернет търсачката на Google обявява, че това е нейният рожден ден. 2000 г. – Съдът официално реабилитира д-р Г. М. Димитров, осъден задочно през 1940-те години за „антидържавна дейност“. 2003 г. – Изстрелян е апаратът на Европейската космическа агенция СМАРТ-1, предназначен за изследване на Луната от лунна орбита. Родени 1389 г. – Козимо Медичи, основател на династията Медичи († 1464 г.) 1271 г. – Вацлав II, Крал на Бохемия († 1305 г.) 1601 г. – Луи XIII, крал на Франция († 1643 г.) 1783 г. – Агустин де Итурбиде, първи император на Мексико († 1824 г.) 1805 г. – Георг Мюлер, немски мисионер († 1898 г.) 1871 г. – Грация Деледа, италианска писателка, Нобелов лауреат († 1936 г.) 1878 г. – Яни Попов, български революционер († 1954 г.) 1879 г. – Михаил Джеров, български революционер († 1944 г.) 1882 г. – Апостол Дограмаджиев, български революционер († 1935 г.) 1888 г. – Николай Бухарин, съветски политик († 1938 г.) 1894 г. – Ото Нагел, немски художник и график († 1967 г.) 1904 г. – Димитър Ангелов, български учител († 1977 г.) 1904 г. – Едвард Коцбек, словенски поет, писател и публицист († 1981 г.) 1912 г. – Илия Йосифов, български оперен певец († 1993 г.) 1913 г. – Албърт Елис, американски психолог († 2007 г.) 1918 г. – Мартин Райл, британски радио астроном, Нобелов лауреат († 1984 г.) 1920 г. – Таки Хрисик, югославски композитор († 1983 г.) 1921 г. – Миклош Янчо, унгарски филмов режисьор († 2014 г.) 1922 г. — Богомил Симеонов, български актьор († 1991 г.) Артър Пен, американски режисьор († 2010 г.) 1923 г. – Пенчо Богданов, български актьор и режисьор († 2013 г.) 1926 г. – Кръстьо Манчев, български историк и балканист († 2019 г.) 1931 г. – Кина Къдрева, българска детска писателка († 2020 г.) 1933 г. – Стефан Димитров, български актьор († 1990 г.) 1947 г. – Мийт Лоуф, американски певец и актьор († 2022 г.) 1952 г. – Думитру Прунариу, румънски космонавт 1953 г. – Клаудио Джентиле, италиански футболист 1955 г. – Спас Джевизов, български футболист 1956 г. – Боряна Пунчева, българска актриса и режисьор 1958 г. – Ървин Уелш, шотландски романист 1961 г. – Иван Станчев, български полицай 1964 г. – Алфред Бекер, германски писател 1964 г. – Владо Стоянов, български футболист 2019 1965 г. – Мария Шрадер, германска актриса 1965 г. – Рошди Зем, френски киноактьор 1972 г. – Гуинет Полтроу, американска актриса 1974 г. – Георги Владимиров, български историк 1982 г. – Лил Уейн, американски рапър 1982 г. – Маркус Русенбери, шведски футболист 1984 г. – Аврил Лавин, канадска певица Починали 1657 г. – Олимпия Майдалкини, италианска благородничка (* 1594 г.) 1700 г. – Инокентий XII, римски папа (* 1615 г.) 1891 г. – Александър Екзарх, български общественик (* 1810 г.) 1901 г. – Иван Драсов, български революционер и общественик (* 1848 г.) 1905 г. – Коте Христов, гръцки андартски капитан (* 1863 г.) 1913 г. – Стоян Поппетров, български революционер (* 1874 г.) 1917 г. – Едгар Дега, френски художник (* 1834 г.) 1924 г. – Александър Буйнов, български революционер (* 1879 г.) 1924 г. – Стойо Хаджиев, български революционер (* 1880 г.) 1926 г. – Гоно Манчев, български революционер (* 1883 г.) 1939 г. – Стефан Костов, Ст. Л. Костов български писател и етнограф (* 1879 г.) 1940 г. – Юлиус Вагнер-Яурег, австрийски лекар, Нобелов лауреат (* 1857 г.) 1941 г. – Никола Ботушев, деец на БКП (* 1897 г.) 1944 г. – Аристид Майол, френски художник (* 1861 г.) 1944 г. – Георги Тановски, български военен деец (* 1883 г.) 1944 г. – Сергей Прокудин-Горски, руски фотограф (* 1863 г.) 1974 г. – Георги Кулишев, български политик (* 1885 г.) 1986 г. – Клиф Бъртън, американски музикант (Metallica) (* 1962 г.) 1999 г. – Драган Тенев, български писател и тв журналист (* 1919 г.) 2000 г. – Надя Афеян, българска оперна певица (* 1917 г.) 2002 г. – Стефан Христов, български учен (* 1910) 2005 г. – Карл Декер, австрийски футболист (* 1921 г.) 2008 г. – Ивелин Димитров, български музикант (* 1931 г.) 2010 Г. – Анастасия Костова, българска народна певица (* 1935 г.) 2017 г. – Хю Хефнър, американски издател (* 1926 г.) Празници Световен ден на туризма – Отбелязва се от 1980 г. по повод приемането на устава на Световната организация по туризъм Украйна – Ден на машиностроенето 927


text: 28 септември е 271-вият ден в годината според григорианския календар (272-ри през високосна). Остават 94 дни до края на годината. Събития 48 пр.н.е. г. – Помпей Велики е убит по заповед на египетския цар Птолемей XII, след като акостира в Египет. 1066 г. – Уилям Завоевателя напада Англия: започва Норманското нашествие. 1781 г. – Американската война за независимост: Американските войски подкрепени от френската флота започват Обсадата на Йорктаун във Вирджиния. 1823 г. – Папа Лъв XII е избран за папа. 1864 г. – Основана е Международната организация Първи интернационал в Лондон. 1867 г. – Торонто става столица на Онтарио. 1887 г. – В Княжество България се провеждат избори за V обикновено народно събрание, спечелени от поддръжници на Стефан Стамболов. Гласуват 22% от избирателите. 1928 г. – Шотландският биолог и фармаколог сър Александър Флеминг забелязва бактерициден мухъл, развиващ се в лабораторията му в Лондон и открива субстанцията, която по-късно е наречена пеницилин. 1939 г. – Втората световна война: Нацистка Германия и СССР се споразумяват за разделянето на Полша съгласно Пакта Рибентроп-Молотов, след като нахлуват в нея. 1950 г. – Индонезия се присъединява отново към ООН. 1961 г. – Военен преврат в Дамаск окончателно слага край на Обединената арабска република – съюз между Сирия и Египет от 1958 до 1961. 1987 г. – На площад „Свобода“ в Русе над 300 души протестират срещу безразличието на управниците за хлорните румънски отрови над града. Най-смелите от тях носят лозунги: „Мирна демонстрация за въздух“, „Стига празни обещания“, „Искаме здраво поколение“. Това е първата улична демонстрация по време на комунистическата диктатура в Народна република България. 1994 г. – Фериботът Естония потъва в Балтийско море, загиват 852 души. 2000 г. – Втората интифада: Ариел Шарон посещава джамията Ал-Акса, известна сред евреите като Храмовият хълм в Йерусалим. 2008 г. – Американската компания SpaceX успешно изстрелва първата частна космическа ракета в орбита – Фалкън-1. Родени 551 пр.н.е. – Конфуций, китайски философ († 479 г.) 1565 г. – Алесандро Тасони, италиански поет († 1635 г.) 1803 г. – Проспер Мериме, френски писател и драматург († 1870 г.) 1841 г. – Жорж Клемансо, министър-председател на Франция († 1929 г.) 1863 г. – Никола Бобчев, български филолог († 1938 г.) 1867 г. – Никола Писаров, български военен деец († ? г.) 1885 г. – Тодор Сопотски, български революционер († 1944 г.) 1887 г. – Ейвъри Бръндидж, американски спортен функционер († 1975 г.) 1888 г. – Йоахим Лемелсен, немски генерал († 1954 г.) 1897 г. – Мухтар Ауезов, казахски писател († 1961 г.) 1901 г. – Ед Съливан, американски шоумен († 1974 г.) 1905 г. – Макс Шмелинг, немски боксьор († 2005 г.) 1908 г. – Марин Големинов, български композитор († 2000 г.) 1916 г. – Питър Финч, английски актьор († 1977 г.) 1919 г. – Никола Ганчев, български кавалджия и педагог († 2001) 1924 г. – Марчело Мастрояни, италиански актьор († 1996 г.) 1934 г. – Брижит Бардо, френска актриса и модел 1934 г. – Тодор Диев, български футболист († 1995 г.) 1935 г. – Веселин Георгиев, български писател, драматург и преводач († 2013 г.) 1941 г. – Едмунд Щойбер, германски политик 1942 г. – Добромир Манев, български актьор 1954 г. – Максим Генчев, български актьор и режисьор 1958 г. – Бесник Мустафай, албански писател и политик 1961 г. – Йорданка Донкова, българска лекоатлетка 1964 г. – Клаудио Борхи, аржентински футболист 1966 г. – Димитър Цанчев, български дипломат 1966 г. – Мария Каналс Барера, американска актриса 1966 г. – Стефан Командарев, български режисьор 1967 г. – Мира Сорвино, американска актриса 1968 г. – Мика Хакинен, финландски пилот от Формула 1 1968 г. – Наоми Уотс, английска актриса 1970 г. – Кимико Дате-Крум, японска тенисистка 1976 г. – Фьодор Емеляненко, руски състезател по ММА 1979 г. – Нихат Алпту Алтънкая, турски актьор 1982 г. – Александър Анюков, руски футболист 1987 г. – Хилари Дъф, американска актриса 1988 г. – Атанас Курдов, български футболист Починали 48 пр.н.е. – Помпей Велики, римски пълководец (* 106 пр.н.е.) 935 г. – Вацлав I Свети, Херцог на Бохемия (* 907 г.) 1362 г. – Урбан V, римски папа (* 1310 г.) 1891 г. – Херман Мелвил, американски романист (* 1819 г.) 1895 г. – Луи Пастьор, френски учен (* 1822 г.) 1902 г. – Дине Клюсов, български революционер (* ? г.) 1902 г. – Йосиф Иванович, румънски композитор (* 1845 г.) 1917 г. – Димитър Мирасчиев, български революционер (* 1872 г.) 1917 г. – Мирчо Найденов, български революционер (* 1878 г.) 1918 г. – Георг Зимел, Философ (* 1858 г.) 1938 г. – Киро Узунов, български революционер (* 1864 г.) 1953 г. – Едуин Хъбъл, американски астроном (* 1889 г.) 1964 г. – Михаил Светлов, съветски поет (* 1903 г.) 1964 г. – Харпо Маркс, американски артист (* 1888 г.) 1966 г. – Андре Бретон, френски поет (* 1896 г.) 1969 г. – Кимон Георгиев, министър-председател на България (* 1882 г.) 1978 г. – Йоан Павел I, римски папа (* 1912 г.) 1989 г. – Фердинад Маркос, филипински президент (* 1917 г.) 1991 г. – Майлс Дейвис, американски музикант (* 1926 г.) 1994 г. – Илко Ескенази, български политик (* 1949 г.) 2003 г. – Валтер Томан, австрийски писател (* 1920 г.) 2003 г. – Елия Казан, американски режисьор (* 1909 г.) 2010 г. – Артър Пен, американски режисьор (* 1922 г.) 2012 г. – Майкъл О'Хеър, американски актьор (* 1952 г.) Празници Световен ден за борба с беса – Отбелязва се от 2007 г. по инициатива на британския Съюз за контрол на беса, създаден през януари 2006 г. за разпространението на информация за предпазването на хора и животни от болестта бяс. Международен ден на правото да знам – Отбелязва се от 2003 г. по инициатива на Международната мрежа на защитниците на свободата на информацията, създадена на международната среща на организациите за свобода на информацията в София, България (28 септември 2003 г.) Тайван – Ден на учителя 928