text: 4 май е 124-тият ден в годината според григорианския календар (125-и през високосна). Остават 241 дни до края на годината. Събития 1493 г. – Папа Александър VI става арбитър между Испания и Португалия за определяне на границите им на влияние в Новия свят. 1593 г. – Основан е бразилският град Жабоатау дус Гуарарапис. 1626 г. – Остров Манхатън е продаден от индианците на холандските заселници в Америка. 1675 г. – Кралят на Англия Чарлз II нарежда да бъде изградена Кралската Обсерватория в Гринуич. 1715 г. – В Париж е произведен първият сгъваем чадър. 1799 г. – Мишел Ней е прехвърлен в Армията на Андре Масена. 1872 г. – Завършва първото общо събрание на БРЦК, на което инициатор е Васил Левски. 1903 г. – Четата на Гоце Делчев е обкръжена от турска войска край село Баница (Сярско) и в сражението загива самият Делчев. 1924 г. – В Париж са открити VIII Летни олимпийски игри. 1925 г. – Публикуван е Закон за администрацията и полицията. С него се създава Дирекция на полицията с три отдела: Държавна сигурност, Криминален и Административна полиция. 1932 г. – В Атланта, мафиотът Ал Капоне, обявен за „обществен враг No 1“ в САЩ, влиза в затвора за единадесет години с присъда за укриване на данъци. 1937 г. – С Наредба-закон се забранява на българските граждани да участват в Гражданската война в Испания. 1945 г. – Ханс Франк е пленен от американски войници близо до Берхтесгаден. 1949 г. – Вследствие на самолетна катастрофа край Торино загива целият футболен отбор на италианския клуб Торино, с изключение на един играч, който не лети поради контузия. 1953 г. – Ърнест Хемингуей получава наградата Пулицър за повестта си Старецът и морето. 1966 г. – В СССР започва производство на леките коли Жигули и Лада по лиценз на Фиат. 1979 г. – Маргарет Тачър става първата жена министър-председател на Обединеното кралство. 1990 г. – Латвия обявява възстановяване на независимостта си след Съветската окупация. 1994 г. – Израелският министър-председател Ицхак Рабин и лидера на Организацията за освобождение на Палестина Ясер Арафат подписват историческо споразумение, даващо автономия на палестинците в окупирания Западен бряг на река Йордан и в Ивицата Газа. 1994 г. – Европейският парламент одобрява предложението за приемане в Европейския съюз на Австрия, Финландия, Норвегия и Швеция. 1999 г. – XXXVIII народно събрание гласува искането на НАТО България да предостави части от въздушното си пространство за въздушни акции срещу Югославия. 2001 г. – Папа Йоан Павел II започва пътуване, наречено по стъпките на Свети Павел – от Гърция до Сирия и оттам до Малта. 2005 г. – Открит е естественият спътник на Сатурн Егир. Родени на 4 май 1008 г. – Анри I, крал на Франция († 1060 г.) 1733 г. – Жан-Шарл дьо Борда, френски математик, физик и философ († 1799 г.) 1770 г. – Франсоа Жерар, френски художник († 1837 г.) 1777 г. – Луи Жак Тенар, френски химик († 1857 г.) 1807 г. – Томас Дънкан, шотландски художник-портретист († 1845 г.) 1825 г. – Томас Хъксли, британски биолог – дарвинист († 1895 г.) 1833 г. – Валерий Якоби, руски художник († 1902 г.) 1873 г. – Джо Де Грас, канадски режисьор († 1940 г.) 1886 г. – Александър Пеев, български общественик († 1943 г.) 1891 г. – Петко Петков, български политик († 1923 г.) 1900 г. – Антун Аугустинчич, хърватски скулптор († 1979 г.) 1911 г. – Христо Минковски, български футболист († 1997 г.) 1917 г. – Веселин Хаджиниколов, български историк и етнолог († 2003 г.) 1923 г. – Ед Касиди, американски поп-музикант 1928 г. – Волфганг фон Трипс, немски пилот от Ф1 († 1961 г.) 1928 г. – Хосни Мубарак, египетски президент († 2020 г.) 1929 г. – Одри Хепбърн, американска киноактриса († 1993 г.) 1931 г. – Генадий Рождественски, руски диригент 1937 г. – Методий Григоров, български хоров диригент († 2020 г.) 1939 г. – Амос Оз, израелски писател и журналист († 2018 г.) 1943 г. – Георги Аспарухов, български футболист († 1971 г.) 1943 г. – Артин Потурлян, български композитор 1947 г. – Иван Добчев, български режисьор 1947 г. – Филип Трифонов, български актьор († 2021 г.) 1951 г. – Николай Колев - Босия, български дисидент и поет († 2023 г.) 1951 г. – Жерар Жюньо, френски артист 1952 г. – Майкъл Баримор, американски комедиен актьор 1958 г. – Зорка Първанова, първа дама на България (2002 –) 1958 г. – Кийт Харинг, американски художник († 1990 г.) 1972 г. – Майк Дърнт, американски музикант 1976 г. – Адриан Лазаровски, български писател 1979 г. – Христо Янев, български футболист 1981 г. – Кубрат Пулев, български боксьор 1987 г. – Сеск Фабрегас, испански футболист 1992 г. – Кристиян Николов, български покер играч. 1994 г. – Александър Гулд, американски дете-актьор Починали 1003 г. – Херман II, херцог на Швабия (* ? г.) 1530 г. – Никлас граф Салм, австрийски военен командир 1677 г. – Айзък Бароу, английски математик (* 1630 г.) 1811 г. – Николай Каменски, руски офицер (* 1776 г.) 1903 г. – Гоце Делчев, български революционер (* 1872 г.) 1921 г. – Алфред Херман Фрид, австрийски журналист, Нобелов лауреат (* 1864 г.) 1938 г. – Карл фон Осиецки, германски журналист, Нобелов лауреат през 1935 (* 1889 г.) 1946 г. – Иван Сматракалев, български революционер (* 1878 г.) 1955 г. – Джордже Енеску, румънски композитор (* 1881 г.) 1972 г. – Едуард Кендъл, американски биохимик, Нобелов лауреат през 1950 г. (* 1886 г.) 1980 г. – Йосип Броз Тито, президент на Югославия (* 1892 г.) 1982 г. – Жорж Алека Дамас, габонски политик (* 1902 г.) 1993 г. – Франце Щиглиц, югославски режисьор (* 1919 г.) 2001 г. – Васка Илиева, македонска певица (* 1923 г.) Празници Международен ден на металурга, пожарникаря и коминочистача (Ден на патрона на тези професии в католическата църква Свети Флориан) Замбия – Ден на труда Италия – Празник на град Анкона Китай – Ден на младежта Нидерландия – Ден на памет на жертвите от Втората световна война Тонга – Ден на престолонаследника 504


source: wikipedia

text: 4 юни е 155-ият ден в годината според григорианския календар (156-и през високосна). Остават 210 дни до края на годината. Събития 1783 г. – Братя Монголфие демонстрират своя балон с горещ въздух. 1880 г. – II обикновено народно събрание на Княжество България приема закон, с който се създава националната валута лев = 100 стотинки = 1 френски франк. 1896 г. – Хенри Форд извършва тестово шофиране на първия си модел автомобил по улиците на Детройт. 1911 г. – В Аляска (САЩ) са открити големи залежи от злато. 1917 г. – Колумбийският университет (САЩ) започва връчването на престижните награди Пулицър за върхови постижения в литературата, журналистиката, музиката и драмата. 1920 г. – Унгария губи 71% от територията си и 63% от населението си по силата на Трианонския договор, подписан в Париж. 1936 г. – Леон Блум става министър-председател на Франция. 1942 г. – Втората световна война: Започва най-голямото морско сражение през войната – Битката при Мидуей. 1970 г. – Тонга получава независимост от Обединеното кралство. 1972 г. – Руският писател Йосиф Бродски е изгонен от СССР. 1989 г. – Протестите на площад Тянанмън в столицата на Китай, Пекин, са жестоко потушени от въоръжени войници и танкове на Народната освободителна армия, загиват стотици студенти. 1996 г. – Първият полет на европейската ракета-носител Ариана 5 се проваля, след като ракетата се саморазрушава, 37 секунди след полета, в резултат на програмни грешки. 1996 г. – След 53-годишно прекъсване ПФК Славия печели Купата на България. 1998 г. – Конституционният съд на България публикува решение, с което обявява за противоконституционен Закона за обявяване в държавна собственост на имуществото на царете Фердинанд I и Борис III и техните наследници. 2001 г. – Състои се премиерата на филма Парола: Риба меч в САЩ. 2002 г. – Открит е транснептуновия обект 50000 Кваоар. Родени 1394 г. – Филипа Английска, кралица на Дания, Норвегия и Швеция (†1430 г.) 1489 г. – Антон II, херцог на Лотарингия (†1544 г.) 1604 г. – Клавдия Медичи, ерцхерцогиня на Австрия († 1648 г.) 1694 г. – Франсоа Кене, френски икономист († 1774 г.) 1738 г. – Джордж III, крал на Великобритания († 1820 г.) 1867 г. – Карл Густав Манерхейм, финландски политик († 1951 г.) 1882 г. – Йон Бауер, шведски художник († 1918 г.) 1882 г. – Фьодор Комисаржевски, руски режисьор († 1954 г.) 1900 г. – Алфредо Ле Пера, аржентински поет († 1935 г.) 1904 г. – Алва Беси, американски писател († 1985 г.) 1911 г. – Милован Джилас, югославски политик († 1995 г.) 1915 г. – Кейта Модибо, първи президент на Мали († 1977 г.) 1916 г. – Робърт Фърчгот, американски учен, Нобелов лауреат († 2009 г.) 1925 г. – Кольо Витковски, български художник († 1999 г.) 1926 г. – Константин Коцев, български актьор († 2007 г.) 1926 г. – Алфредо ди Стефано, аржентински футболист († 2014 г.) 1927 г. – Владимир Гиновски, български скулптор († 2014 г.) 1929 г. – Каролос Папуляс, президент на Гърция († 2021 г.) 1930 г. – Георги Георгиев, български ветроходец († 1980 г.) 1933 г. – Годфрид Данелс, белгийски духовник († 2019 г.) 1934 г. – Никола Ковачев, български футболист († 2009 г.) 1936 г. – Нутан Бел, индийска актриса († 1991 г.) 1937 г. – Пандо Колевски, писател от Република Македония († 2011 г.) 1941 г. – Екатерина Йосифова, българска поетеса († 2022 г.) 1948 г. – Юрген Шпарвасер, германски футболист 1956 г. – Димитър Дерелиев, български кинопродуцент 1957 г. – Сю Ходж, британска актриса 1960 г. – Георги Ангелов, български телевизионен водещ и преводач 1961 г. – Ференц Дюрчан, унгарски политик 1963 г. – Адриана Велчева, българска тенисистка 1966 г. – Чечилия Бартоли, италианска певица 1970 г. – Изабела Скорупко, полско-шведска актриса и модел 1971 г. – Джеймс Калис, британски актьор 1971 г. – Жозеф Кабила, президент на Конго 1971 г. – Ноа Уайли, американски актьор 1975 г. – Анджелина Джоли, американска актриса 1977 г. – Александер Манингер, австрийски футболист 1978 г. – Робин Тейлър, американски актьор 1983 г. – Емануел Ебуе, котдивоарски футболист 1983 г. – Ромарик, котдивоарски футболист 1985 г. – Лукас Подолски, германски футболист 1985 г. – Анна-Лена Грьонефелд, германска тенисистка 1985 г. – Бар Рафаели, израелска манекенка и водещ 1986 г. – Фахрие Евджен, турска актриса 1986 г. – Уна Чаплин, испанска актриса 1986 г. – Иван Велчев, български актьор 1987 г. – Моли Кинг, английска певица и модел 1990 г. – Евън Шпигел, американски бизнесмен 1990 г. – Джетсун Пема, кралица на Бутан 1991 г. – Лоренцо Инсине, италиански футболист 1992 г. – Морган Грифин, австралийска актриса 1996 г. – Мария Бакалова, българска актриса 2004 г. – Макензи Зиглър, американска танцьорка, певица, актриса и модел Починали 1039 г. – Конрад II, император на Свещената римска империя (* ок. 990) 1472 г. – Несауалкойотъл, владетел на Текскоко (* 1402 г.) 1789 г. – Луи-Жозеф Ксавие Франсоа, дофин на Франция (* 1781 г.) 1798 г. – Джакомо Казанова, италиански авантюрист и писател (* 1725 г.) 1848 г. – Неофит Бозвели, български духовник (* 1785 г.) 1872 г. – Станислав Монюшко, полски композитор (* 1819 г.) 1875 г. – Едуард Мьорике, германски поет (* 1804 г.) 1875 г. – Иларион Макариополски, български висш духовник (* 1812 г.) 1876 г. – Абдул Азис, султан на Османската империя (* 1830 г.) 1887 г. – Уилям Уилър, американски политик (* 1819 г.) 1911 г. – Александър Радев, български политик (* 1864 г.) 1917 г. – Йордан Николов, български просветен деец (* 1884 г.) 1923 г. – Дмитрий Анучин, руски учен (* 1843 г.) 1925 г. – Пиер Луис, френски писател (* 1870 г.) 1932 г. – Христо Стамболски, български общественик, лекар-анатом (* 1843 г.) 1941 г. – Вилхелм II, последен император на Германия (* 1859 г.) 1942 г. – Райнхард Хайдрих, нацистки офицер от СС (* 1904 г.) 1971 г. – Дьорд Лукач, унгарски философ и литературен критик (* 1885 г.) 1974 г. – Петър Пенков, български актьор (* 1934 г.) 1997 г. – Евгени Матеев, български икономист (* 1920 г.) 2002 г. – Фернандо Белаунде Тери, президент на Перу (* 1912 г.) 2017 г. – Хуан Гойтисоло, испански писател (* 1931 г.) Празници ООН – Международен ден за защита на децата – жертви на агресия (от 1983 г.) Тонга – Ден на независимостта (от Великобритания, 1970 г., национален празник) Естония – Ден на знамето, празнува се от 1884 г. Финландия – Ден на знамето на Военните сили, отбелязва се ежегодно в деня, когато е роден известния финландски държавник Карл Густав Манерхейм Унгария – Ден на националното единство, от 2010 г. се отбелязва годишнината от подписването на Трианонския договор, когато Кралство Унгария губи 72% от своята територия. 604


text: 4 юли е 185-ият ден в годината според григорианския календар (186-и през високосна). Остават 180 дни до края на годината. Събития 1054 г. – Свръхнова с наименование SN 1054 е забелязана за пръв път от династията Сун, араби и вероятно от американски индианци в близост до звездата Зета Таури. За няколко месеца е достатъчно ярка, за да може да се наблюдава и през деня. Формирана е от остатъците на т.нар. Ракообразна мъглявина. 1456 г. – Османската армия, предвождана от Мехмед II, започва обсадата на Белград. 1776 г. – На континентален конгрес във Филаделфия е подписана американската Декларация за независимост, която обявява, че Тринадесет колонии престават да бъдат част от Британската империя. 1802 г. – Открита е Военната академия на Съединените щати в Уест Пойнт. 1879 г. – Англо-зулуската война приключва. 1894 г. – Хавайските острови са провъзгласени за република за кратко време. 1898 г. – При морска катастрофа между френския параход „Ла Бургон“ и английския търговски кораб „Кромартишир“ загиват 560 души. 1906 г. – Великобритания, Франция и Италия дават независимост на Етиопия. 1916 г. – Учреден е Военноисторическият музей в София. 1941 г. – В Рига латвийски националисти, колаборанти на Нацистка Германия, разрушават всички синагоги и убиват над 400 евреи. 1942 г. – Приключва обсадата на Севастопол, с което градът е завладян от страните от Оста. 1946 г. – След 381 години колониално управление, Филипините получават независимост от САЩ. 1959 г. – Каймановите острови се отделят от Ямайка и стават част от Обединеното Кралство. 1971 г. – Ловчанският митрополит Максим е избран за Български патриарх. 1997 г. – Космическият апарат на НАСА Марс Патфайндър каца успешно на Марс. 1999 г. – Американският състезател по тенис на корт Пийт Сампрас става най-титулувания тенисист в света. 2004 г. – Гърция побеждава Португалия с 1:0 на финала на Европейското първенство по футбол 2004. 2005 г. – Космическата сонда на НАСА „Дийп Импакт“ успешно се сблъсква с ядрото на кометата Темпел 1, изривайки късове от вътрешността на ядрото за изучаване. Родени 1546 г. – Мурад III, султан на Османската империя († 1595 г.) 1795 г. – Карл Айхвалд, руски учен († 1876 г.) 1804 г. – Натаниел Хоторн, американски писател († 1864 г.) 1807 г. – Джузепе Гарибалди, италиански патриот († 1882 г.) 1807 г. – Мариано Гуадалупе Валехо, американски военен и политик († 1890 г.) 1826 г. – Стивън Фостър, американски композитор († 1864 г.) 1872 г. – Калвин Кулидж, 30-и президент на САЩ († 1933 г.) 1881 г. – Богомил Радославов, български учен по минно инженерство († 1953 г.) 1883 г. – Петър Мутафчиев, български историк († 1943 г.) 1902 г. – Майър Лански, американски мафиот († 1983 г.) 1910 г. – Глория Стюарт, американска актриса († 2010 г.) 1915 г. – Кристине Лавант, австрийска поетеса, белетристка и художничка († 1973 г.) 1921 г. – Джерард Дебрю, американски икономист с френски произход, Нобелов лауреат († 2004 г.) 1926 г. – Алфредо Ди Стефано, аржентински футболист († 2014 г.) 1927 г. – Джина Лолобриджида, италианска актриса 1928 г. – Патрик Тили, британски писател († 2020 г.) 1929 г. – Тодор Рачински, български аграрен учен († 1980 г.) 1930 г. – Щефан Ухер, словашки режисьор († 1993 г.) 1935 г. – Кейносуке Еноеда, японски каратист († 2003 г.) 1941 г. – Томаж Шаламун, словенски поет († 2014 г.) 1944 г. – Алберт Капенгут, американски шахматист 1947 г. – Михаил Мутафов, български актьор 1954 г. – Александър Хайтов, български скулптор 1955 г. – Диян Мачев, български актьор 1960 г. – Роланд Ратценбергер, австрийски пилот от Формула 1 († 1994 г.) 1964 г. – Еди Рама, албански политик 1965 г. – Джанкарло Мароки, италиански футболист 1969 г. – Атанас Джамбазки, български футболист 1972 г. – Алексей Широв, испански шахматист 1972 г. – Нина Бадрич, хърватска певица и текстописец 1973 г. – Гакт Камуи, японски певец 1974 г. – Серафим Неврокопски, български висш духовник, митрополит на Неврокопската епархия 1977 г. – Весела Казакова, българска актриса 1999 г. – Марио Василев, български актьор 1999 г. – Илиана Аладжова, българска национална, европейска шампионка по карате. Има трето място на световното от 2016. Починали 965 г. – Бенедикт V, римски папа (* ? г.) 1296 г. – Конрад фон Фойхтванген, немски аристократ (* ок. 1230 г.) 1541 г. – Педро де Алварадо, испански конкистадор (* 1495 г.) 1546 г. – Хайредин Барбароса, алжирски владетел (* 1478 г.) 1826 г. – Джон Адамс, 2-ри президент на САЩ (* 1735 г.) 1826 г. – Томас Джеферсън, 3-ти президент на САЩ (* 1743 г.) 1831 г. – Джеймс Монро, 5-и президент на САЩ (* 1758 г.) 1848 г. – Франсоа Рене дьо Шатобриан, френски писател (* 1768 г.) 1873 г. – Йохан Якоб Кауп, германски зоолог (* 1803 г.) 1888 г. – Теодор Щорм, германски писател (* 1817 г.) 1901 г. – Иван Котков, български революционер (* 1858 г.) 1902 г. – Свами Вивекананда, индийски гуру (* 1863 г.) 1907 г. – Атанас Кършаков, български революционер (* 1880 г.) 1910 г. – Джовани Скиапарели, италиански астроном (* 1835 г.) 1921 г. – Антони Грабовски, полски химик и есперантист (* 1857 г.) 1934 г. – Мария Кюри, полска физичка, Нобелов лауреат през 1903, Нобелов лауреат през 1911 (* 1867 г.) 1973 г. – Леонид Щейн, украински шахматист (* 1934 г.) 1974 г. – Амин ал Хусейни, палестински религиозен водач (* 1895 г.) 1976 г. – Йонатан Нетаняху, израелски командос (* 1946 г.) 1989 г. – Джак Хейг, британски актьор (* 1913 г.) 1989 г. – Леда Тасева, българска актриса (* 1926 г.) 1992 г. – Астор Пиацола, аржентински музикант (* 1921 г.) 1993 г. – Лола Гаос, испанска актриса (* 1921 г.) 2003 г. – Бари Уайт, американски певец (* 1944 г.) 2004 г. – Георги Джубрилов, български актьор (* 1938 г.) 2008 г. – Томас Диш, американски писател (* 1940 г.) 2011 г. – Ото фон Хабсбург, германски политик (* 1912 г.) 2015 г. – Неделчо Беронов, български юрист и политик (* 1928 г.) Празници ООН – Международен ден на кооперативите (за 2015 г.) – Отбелязва се от 1995 г. по инициатива на ООН през първата събота на юли България – Празник на град Велинград България – Боен празник на 9-и Пловдивски, 11-ви Сливенски и 3-ти артилерийски полкове САЩ – Ден на независимостта (от Великобритания, 1776 г., национален празник) Филипино-американския ден на приятелството (Филипините) 704


text: 4 август е 216-ият ден в годината според григорианския календар (217-и през високосна). Остават 149 дни до края на годината. Събития 1693 г. – Смята се за датата на създаването на шампанското от бенедиктинския монах Дом Периньон. 1704 г. – Войната за испанското наследство: Гибралтар е завладян от английска и холандска флотилия под командването на британския адмирал сър Джордж Рук в съюз с ерцхерцог Карл 1782 г. – Волфганг Амадеус Моцарт сключва брак с Констанце Вебер 1791 г. – Подписан е Свищовският договор, с който се слага край на Австро-турската война (1787 – 1791). 1836 г. – В Кремъл камбаната Цар Камбана е поставена на каменен пиедестал. 1870 г. – В германския град Баден-Баден завършва един от първите международни шахматни турнири. 1879 г. – Княжество България освобождава от мито стоките, внасяни от Македония, Одринско и Източна Румелия. 1879 г. – Елзас и Лотарингия са провъзгласени за територия на Германия. 1903 г. – Пий X е избран за 257. римски папа. 1914 г. – Първа световна война: Германия нахлува в Белгия, в отговор на което Великобритания обявява война на Германия. Съединените щати обявяват неутралитет. 1916 г. – Първа световна война: Либерия обявява война на Германия. 1936 г. – Министър-председателят на Гърция Йоанис Метаксас суспендира парламента и Конституцията и установява Режима от 4 август. 1957 г. – Аржентинецът Хуан Мануел Фанджо за пети път става победител в състезанията от Формула 1. 1964 г. – Тонкински инцидент: Американските разрушители USS Maddox и USS Turner Joy докладват за сблъсък със северновиетнамски плавателни съдове в Тонкинския залив. 1983 г. – В резултат на държавен преврат в Горна Волта (днес Буркина Фасо) президент става Томас Санкара. 1984 г. – Африканската република Горна Волта се преименува на Буркина Фасо. 1995 г. – Хърватия започва Операция Буря, за да си възвърне анклавa, обявен за Република Сръбска Крайна и намиращ се от 4 години под контрола на сръбското малцинство. 1996 г. – В Атланта (САЩ) са закрити 26-те Олимпийски игри. 2007 г. – Изстрелян е космическият апарат на НАСА Финикс. Родени 1521 г. – Урбан VII, римски папа († 1590 г.) 1713 г. – Елизабета Албертина фон Сакс-Хилдбургхаузен, германска принцеса († 1761 г.) 1787 г. – Александър Алябиев, руски композитор († 1851 г.) 1792 г. – Пърси Шели, британски поет († 1822 г.) 1859 г. – Кнут Хамсун, норвежки писател, Нобелов лауреат през 1920 († 1952 г.) 1890 г. – Ерих Вайнерт, немски поет († 1953 г.) 1900 г. – Елизабет Боуз-Лайън, британска кралица († 2002 г.) 1901 г. – Луис Армстронг, американски музикант († 1971 г.) 1904 г. – Витолд Гомбрович, полски романист († 1969 г.) 1910 г. – Уилям Шуман, американски композитор († 1992 г.) 1911 г. – Михаил Ботвиник, руски шахматист († 1995 г.) 1916 г. – Елена Стефанова, българска актриса († 2010 г.) 1920 г. – Иван Кръстев, български писател († 2013 г.) 1921 г. – Морис Ришар, канадски хокеист († 2000 г.) 1925 г. – Александър Сталийски, български политик († 2004 г.) 1925 г. – Манол Манолов, български футболист († 2008 г.) 1930 г. – Любомир Димитров, български актьор († 2001 г.) 1933 г. – Тодор Андрейков, български кинокритик и киноисторик († 1997 г.) 1938 г. – Саймън Престън, американски диригент 1942 г. – Огнян Сапарев, български политик 1951 г. – Валди Тотев, български музикант 1955 г. – Били Боб Торнтън, американски актьор 1958 г. – Марио Тагарински, български политик 1961 г. – Барак Обама, 44-ти президент на САЩ, Нобелов лауреат 1961 г. – Веселин Маринов, български певец 1967 г. – Цветелина Узунова, българска журналистка 1968 г. – Даниъл Дей Ким, американски актьор 1968 г. – Илиян Киряков, български футболист 1968 г. – Хироши Куротаки, японски пианист 1969 г. – Диего Латоре, аржентински футболист 1969 г. – Макс Кавалера, бразилски музикант 1973 г. – Деян Статулов, български кинокритик и сценарист 1981 г. – Владимир Атъпов, български волейболист 1981 г. – Меган Съсекска, британска херцогиня и бивша актриса 1982 г. – Жечо Станков, български политик и икономист 1984 г. – Карлос Веласкес, пуерторикански боксьор 1977 г. – Луиш Боа Морте, португалски футболист 1988 г. – Том Паркър, британски певица (The Wanted) 1989 г. – Уан Хао, китайски шахматист 1992 г. – Кол и Дилан Спраус, американски актьори-близнаци 1998 – Киметриус Кристофър Фууз (Lil Skies), американски рапър Починали 1060 г. – Анри I, крал на Франция (* 1008 г.) 1306 г. – Вацлав III, унгарски, чешки и полски крал (* 1289 г.) 1578 г. – Себастиан I, крал на Португалия (* 1554 г.) 1816 г. – Франсоа-Андре Венсан, френски художник (* 1746 г.) 1875 г. – Ханс Кристиян Андерсен, датски писател и поет (* 1805 г.) 1900 г. – Исак Левитан, руски художник (* 1860 г.) 1922 г. – Енвер паша, турски военачалник (* 1881 г.) 1924 г. – Иван Ангелов, български живописец (* 1864 г.) 1930 г. – Зигфрид Вагнер, германски композитор (* 1869 г.) 1948 г. – Милева Марич, сръбска математичка (* 1875 г.) 1977 г. – Сър Едгар Дъглас Ейдриън, британски физиолог, Нобелов лауреат през 1932 г. (* 1889 г.) 1978 г. – Иван Леков, български езиковед и славист (* 1904 г.) 1985 г. – Иван Радоев, български футболист (* 1901 г.) 1989 г. – Люба Енчева, българска пианистка (* 1914 г.) 1991 г. – Емил Чакъров, български диригент (* 1948 г.) 1998 г. – Юрий Артюхин, съветски космонавт (* 1930 г.) 2003 г. – Фредерик Робинс, американски педиатър, Нобелов лауреат през 1954 г. (* 1916 г.) 2004 г. – Методи Димов, български писател и общественик (* 1938 г.) 2007 г. – Константин Коцев, български комедиен и драматичен актьор (* 1926 г.) 2011 г. – Наоки Мацуда, японски футболист (* 1977 г.) Празници Буркина Фасо – Годишнина от революцията (1984 г.) Острови Кук – Ден на конституцията (1981 г., национален празник) САЩ – Ден на бреговата охрана 804


text: 4 септември е 247-ият ден в годината според григорианския календар (248-и през високосна година). Остават 118 дни до края на годината. Събития 476 г. – Одоакър детронира последния римски император Ромул Августул. 1207 г. – Българи убиват солунския крал Бонифаций Монфератски от засада и изпращат главата му на цар Калоян. 1260 г. – В битката при Монтаперто (Италия) войските на Свещената Римска империя разгромяват армията на римския папа. 1781 г. – Основан е Лос Анджелис, Калифорния, от 44 испански заселници. 1852 г. – Състои се премиерата на операта Ако бях цар на Адолф Адам. 1867 г. – Основан е ФК Шефилд Уензди. 1870 г. – Френският император Наполеон III е свален и е обявена Трета френска република. 1886 г. – Вождът на апачите Джеронимо се предава на армията на САЩ. 1888 г. – Джордж Ийстман регистрира търговската марка Кодак и получава патент за своя фотоапарат, който използва фотофилм. 1907 г. – Франция, Русия, Германия и Великобритания подписват в Осло съглашение, с което признават границите на Норвегия след излизането ѝ от федерацията с Швеция. 1911 г. – Провеждат се избори за XV обикновено народно събрание, спечелени от управляващите народняци и прогресивнолиберали. 1916 г. – Първата световна война: Тутраканска битка: Трета българска армия, командвана от генерал Пантелей Киселов започва атака за овладяване на крепостта край град Тутракан. 1916 г. – Първата световна война: Войскови части, командвани от генерал Тодор Катранджиев, освобождават Добрич. 1947 г. – В Авиньон (Франция) е открит първият театрален фестивал, организиран от Жан Вилар. 1954 г. – Произведен е първият български пеницилин. 1958 г. – Във Франция е приета нова конституция на страната, която поставя началото на Петата република. 1969 г. – Открит е ТЕЦ Марица Изток 2. 1972 г. – Марк Шпиц става първият състезател, който спечелва седем медала в едни олимпийски игри. 1973 г. – Салвадор Алиенде е избран за президент на Чили. 1974 г. – Пуснат е в действие първият реактор на АЕЦ Козлодуй. 1976 г. – Обявена е независимостта на Азорските острови. 1992 г. – Тодор Живков е осъден от Върховния касационен съд на България на 7 г. затвор и парична глоба за злоупотреба с държавни средства, но след смъртта му всички обвинения срещу него отпадат. 1997 г. – 8 души са убити и 150 ранени при три самоубийствени атаки на военната групировка Хамас в центъра на Йерусалим. 1999 г. – В дагестанския град Буйнакск при терористичен акт е взривен жилищен блок – загиват 62 души, а повече от 100 са ранени. 2006 г. – Завършва едноседмичният културен ежегоден фестивал Burning Man в САЩ. Родени 1241 г. – Александър III, шотландски крал († 1286 г.) 1729 г. – Луи, дофин на Франция († 1765 г.) 1768 г. – Франсоа Рене дьо Шатобриан, френски писател († 1848 г.) 1809 г. – Юлиуш Словацки, полски поет († 1849 г.) 1824 г. – Антон Брукнер, австрийски композитор, органист и педагог († 1896 г.) 1877 г. – Карлис Улманис, латвийски политик и диктатор († 1942 г.) 1882 г. – Леонхард Франк, немски писател († 1961 г.) 1892 г. – Дариус Мийо, френски композитор († 1974 г.) 1896 г. – Антонен Арто, френски драматург, актьор и режисьор († 1948 г.) 1906 г. – Макс Дебрюк, германски биолог, лауреат на Нобелова награда за физиология и медицина през 1969 г. († 1981 г.) 1910 г. – Ремо Джацото, италиански музиколог († 1998 г.) 1913 г. – Кензо Танге, японски архитект († 2005 г.) 1913 г. – Станфорд Мур, американски биохимик, лауреат на Нобелова награда за химия през 1972 г. († 1982 г.) 1927 г. – Джон Маккарти, американски информатик и когнитивен изследовател († 2011 г.) 1933 г. – Ричард Кастелано, американски актьор († 1988 г.) 1941 г. – Александър Шаламанов, български футболист († 2021 г.) 1942 г. – Бисер Киров, български поп певец, музикант, композитор, телевизионен водещ, режисьор, продуцент и дипломат († 2016 г.) 1943 г. – Боян Иванов, български поп певец († 2012 г.) 1955 г. – Наталия Андреева, българска писателка 1957 г. – Патриша Толман, американска актриса 1960 г. – Деймън Уейънс, американски актьор 1967 г. – Игор Корнеев, руски футболист 1969 г. – Николина Чакърдъкова, българска народна певица 1970 г. – Игор Кавалера, бразилски барабанист (Сепултура) 1971 г. – Милен Велев, български тенисист 1975 г. – Никос Либеропулос, гръцки футболист 1977 г. – Елена Атанасова, българска филмова и театрална актриса 1980 г. – Дейвид Гарет, немско-американски цигулар 1980 г. – Хитоми Шиматани, японска певица 1981 г. – Бийонсе, американска певица и актриса 1982 г. – Лу Доайон, френска актриса 1983 г. – Айдън Селчук, турски боксьор 1988 г. – Дорис Пинчич, хърватска актриса Починали 422 г. – Бонифаций I, римски папа (* ? г.) 1063 г. – Тогрул I, селджукски султан (* ок. 990 г.) 1207 г. – Бонифаций Монфератски, италиански благородник (* 1155 г.) 1588 г. – Робърт Дъдли, английски политик (* 1532 г.) 1839 г. – Хендрик Вогд, нидерландски художник (* 1768 г.) 1899 г. – Йован Ристич, сръбски политик (* 1831 г.) 1907 г. – Едвард Григ, норвежки композитор (* 1843 г.) 1912 г. – Уилям Джон Макгий, американски геолог (* 1853 г.) 1930 г. – Владимир Арсениев, руски изследовател (* 1872 г.) 1936 г. – Богомил Берон, български лекар (* 1866 г.) 1942 г. – Горазд II, чешки светец (* 1878 г.) 1960 г. – Алфред Едуард Грийн, американски филмов режисьор (* 1889 г.) 1963 г. – Робер Шуман, министър-председател на Франция (* 1886 г.) 1964 г. – Вернер Бергенгрюн, немско-балтийски писател (* 1892 г.) 1965 г. – Алберт Швайцер, германски общественик, Нобелов лауреат (* 1875 г.) 1984 г. – Панайот Пондалов, български волейболист (* 1926 г.) 1989 г. – Жорж Сименон, френски писател (* 1903 г.) 1997 г. – Иван Ненов, български художник (* 1902 г.) 1997 г. – Ханс Айзенк, германски психолог (* 1916 г.) 2006 г. – Джачинто Факети, италиански футболист (* 1942 г.) 2006 г. – Стив Ъруин, австралийски телевизионен водещ и естествоизпитател (* 1962 г.) 2011 г. – Любен Йорданов, български цигулар (* 1926 г.) Празници Беларус – Ден на писмеността и печата 904


text: 4 октомври е 277-ият ден в годината според григорианския календар (278-и през високосна). Остават 88 дни до края на годината. Събития 771 г. – След смъртта на брат си Карломан, Карл Велики става единствен владетел на Франкската държава. 1366 г. – Започва антитурският (по-късно и антибългарски) кръстоносен морски поход на граф Амадей VI Савойски. 1537 г. – Излиза от печат първата пълна англоезична Библия с преводи на Уилям Тиндъл и Майлс Ковърдел. 1582 г. – Въведен е Григорианският календар от папа Григорий XIII; в Италия, Полша, Португалия и Испания 4 октомври е последван от 15 октомври. 1824 г. – Мексико е обявено за република. 1830 г. – Белгия е обявена за независима държава, след като 15 години е била част от Нидерландия 1853 г. – Кримска война: Османската империя обявява война на Русия, след като тя отказва да изтегли войските си от дунавските княжества. 1883 г. – Ориент Експрес започва първото си пътуване от Париж до Румъния, преминавайки през 6 държави. 1910 г. – След бягството на крал Мануел II във Великобритания Португалия става република. 1912 г. – Балканска война: Османската империя обявява война на Балканския съюз. 1930 г. – Основан е футболният клуб АЕЛ. 1957 г. – Космическа програма на СССР: Съветският съюз изстрелва от космодрума в Байконур първия в света орбитален изкуствен спътник Спутник-1. 1958 г. – Обявена е Петата френска република. 1974 г. – Започва строежът на автомагистрала Хемус, предвидена да свързва София и Варна. 1963 г. – Гамбия получава право на вътрешно самоуправление, а на следващата година става независима държава. 1974 г. – В Гърция е основана партията „Нова демокрация“. 1990 г. – Демонтирана е петолъчката от фасадата на вече бившия Партиен дом в София. 1993 г. – Руска конституционна криза (1992 – 1993): Борис Елцин потушава бунта на твърдолинейните комунисти, след 10-часов щурм с танкове срещу сградата на парламента в Москва. 2001 г. – Полет 1812 на авиокомпания „Сибир“: Самолет Ту-154 е свален над Черно море от заблудена украинска военна ракета С-200, загиват 78 души. 2004 г. – Американският частен ракетоплан SpaceShipOne извършва втория си пробен полет в космоса, за което получава наградата Ansari X Prize в размер на 10 млн. долара. Родени 1289 г. – Луи X, крал на Франция († 1316 г.) 1542 г. – Роберто Белармино, италиански кардинал († 1621 г.) 1729 г. – Джовани Пиранези, италиански художник († 1778 г.) 1787 г. – Франсоа Гизо, френски политик († 1874 г.) 1802 г. – Адолф Ниел, френски генерал († 1869 г.) 1814 г. – Жан-Франсоа Миле, френски живописец († 1875 г.) 1822 г. – Ръдърфорд Хейс, 19-и президент на САЩ († 1893 г.) 1853 г. – Стефан Панаретов, български учен († 1931 г.) 1874 г. – Гаврил Кацаров, български историк († 1958 г.) 1892 г. – Енгелберт Долфус, австрийски политик († 1934 г.) 1895 г. – Бъстър Кийтън, американски актьор († 1966 г.) 1895 г. – Рихард Зорге, журналист († 1944 г.) 1903 г. – Андрей Гречко, съветски маршал († 1976 г.) 1903 г. – Джон Атанасов, американски компютърен пионер († 1993 г.) 1903 г. – Ернст Калтенбрунер, нацистки офицер († 1946 г.) 1912 г. – Любомир Ангелов, български футболист († 1984 г.) 1916 г. – Виталий Гинзбург, руски физик, Нобелов лауреат († 2009 г.) 1923 г. – Чарлтън Хестън, американски актьор († 2008 г.) 1924 г. – Иван Митев, български лекар († 2006 г.) 1926 г. – Георги Георгиев – Гец, български актьор († 1996 г.) 1937 г. – Франц Враницки, австрийски политик 1938 г. – Иван Лалов, български физик 1939 г. – Ангел Михайлов, български композитор († 1998 г.) 1941 г. – Ан Райс, американска писателка († 2021 г.) 1945 г. – Димитър Кирков, български писател († 2017 г.) 1946 г. – Сюзън Сарандън, американска актриса 1949 г. – Луис Сепулведа, чилийски писател († 2020 г.) 1952 г. – Кърстен Кук, английска актриса 1955 г. – Хорхе Валдано, аржентински футболист 1967 г. – Лив Шрайбър, американски актьор 1976 г. – Алиша Силвърстоун, американска актриса 1980 г. – Томаш Росицки, чешки футболист 1982 г. – Кейти Макграт, ирландска актриса 1984 г. – Елена Катина, руска певица (Тату) 1984 г. – Ивайло Захариев, български актьор 1986 г. – Йоанна Темелкова, българска актриса 1989 г. – Кими Майснер, американска фигуристка 1990 г. – Михаела Маевска, българска спортистка Починали 1305 г. – Камеяма, 90-и император на Япония (* 1249 г.) 1497 г. – Беноцо Гоцоли, италиански художник (* 1421 г.) 1660 г. – Франческо Албани, италиански художник (* 1578 г.) 1669 г. – Рембранд ван Рейн, холандски художник (* 1606 г.) 1747 г. – Амаро Парго, испански корсар (* ок. 1678 г.) 1800 г. – Йохан Херман, френски зоолог (* 1738 г.) 1872 г. – Владимир Дал, руски писател и лексикограф (* 1801 г.) 1879 г. – Сергей Соловьов, руски историк (* 1820 г.) 1903 г. – Ото Вайнингер, австрийски философ (* 1880 г.) 1936 г. – Георги Баласчев, български историк и археолог (* 1869 г.) 1944 г. – Стоян Филипов, български революционер и политик (* 1877 г.) 1944 г. – Иван Хаджийски, български философ, социолог, общественик и народопсихолог (* 1907 г.) 1947 г. – Макс Планк, германски физик, Нобелов лауреат през 1919 (* 1858 г.) 1970 г. – Джанис Джоплин, американска певица (* 1943 г.) 1982 г. – Ахмед Хасан ал-Бакър, иракски политик (* 1914 г.) 1982 г. – Глен Гулд, канадски пианист и композитор (* 1932 г.) 1983 г. – Богдан Добранов, български духовник (* 1914 г.) 1985 г. – Евдокия, българска княгиня (* 1898) 1989 г. – Греъм Чапман, британски комедиант (* 1941 г.) 1992 г. – Денис Хълм, новозеландски автомобилен състезател (* 1936 г.) 1997 г. – Никола Николов, български писател и общественик (* 1920 г.) 2006 г. – Оскар Пастиор, немски поет (* 1927 г.) 2007 г. – Емил Камиларов, български цигулар и педагог (* 1928 г.) 2013 г. – Во Нгуен Зиап, виетнамски генерал (* 1911 г.) Празници Ден на свети Франциск от Асизи Световен ден за защита на животните (начало на световната десетдневка на животните) - Решение за отбелязването му е взето през 1931 г. на международния конгрес на Движението за защита на природата във Флоренция. Лесото – Ден на независимостта (от Великобритания, 1966 г., национален празник) Мозамбик – Ден на мира и разбирателството България – Ден на информационното общество – професионален празник на специалистите по компютърна техника, информационни технологии и автоматика – с Решение No 633 от 27 септември 2007 г. на Министерски съвет Празник на българския програмист Източници A04


text: 4 ноември е 308-ият ден в годината според григорианския календар (309-и през високосна година). Остават 57 дни до края на годината. Събития 1429 г. – Арманяк-бургундска гражданска война: Жана д'Арк освобождава Сен Пиер льо Мутие. 1501 г. – Катерина Арагонска (по-късно първа съпруга на Хенри VIII) среща Артър, принц на Уелс, по-възрастния брат на Хенри VIII, за когото по-късно същата година се омъжва. 1576 г. – Осемдесетгодишната война: Във Фландрия, Испания превзема Антверпен (и след три дни градът е почти разрушен). 1783 г. – Симфония No 36 на Волфганг Амадеус Моцарт и изпълнена за пръв път в Линц, Австрия. 1798 г. – Започва руско-османската обсада на остров Корфу срещу французите. 1842 г. – Ейбрахам Линкълн се жени за Мари Тод. 1848 г. – Във Франция е приета конституцията на Втората френска република. 1856 г. – В Галац се провежда първата конференция на държавите, извършващи корабоплаване по Дунав. 1906 г. – Съставено е двадесет и седмото правителство на Княжество България, начело с Димитър Петков. 1912 г. – Балканската война: Започва Битката при Чаталджа – първият опит на българите да преодолеят защитната линия на османската Чаталджанска армия на подстъпите към столицата Константинопол. 1913 г. – В България е учреден Върховен административен съд. 1918 г. – Първата световна война: Австро-Унгария подписва акт за капитулация. 1922 г. – В Египет, британският археолог Хауърд Картър открива гробницата на фараона Тутанкамон в Долината на царете. 1942 г. – Втората световна война: Втората битка при Ел Аламейн (Северна Африка) завършва с победа на британската армия над войските на хитлеристка Германия. 1945 г. – Ръководителят на българските комунисти Георги Димитров се завръща от Москва в България след 22-годишна емиграция. 1946 г. – Влиза в сила уставът на ЮНЕСКО, ратифициран от двадесет държави. 1950 г. – В Рим започва подписването на Европейската конвенция за защита правата на човека и основните свободи. 1952 г. – Създадена е Българската търговско-промишлена палата. 1952 г. – Дуайт Айзенхауър е избран за 34-ти президент на САЩ. 1956 г. – Съветски военни сили нахлуват в Унгария, за да потушат избухналото на 23 октомври въстание срещу комунистическия режим; хиляди са убити и ранени, а почти четвърт милион напускат страната. 1962 г. – На пленум на ЦК на БКП Антон Югов е освободен от поста министър-председател на България, а Вълко Червенков е изключен от БКП. 1979 г. – Ирански гвардейци превземат посолството на САЩ в Техеран и държат повече от 440 дни 90 заложници, 63 от които са американци. 1980 г. – Роналд Рейгън е избран за 40-и президент на САЩ. 1981 г. – СССР е изстрелва автоматичния космически апарат Венера 14. 1995 г. – Министър-председателят на Израел Ицхак Рабин е смъртоносно прострелян на площад в Тел Авив от израелски студент. 2004 г. – САЩ признава Република Македония под конституционното ѝ име. 2008 г. – Барак Обама става първият афроамериканец, който печели изборите за президент на САЩ. 2015 г. – Министър-председателят на Румъния Виктор Понта подава оставка след 20-хиляден протест, във връзка с трагедията в дискотека „Колектив“, при която загиват над 30 души, а 140 са тежко ранени. Родени 1407 г. – Едуард V, крал на Англия († 1483 г.) 1575 г. – Гуидо Рени, италиански художник († 1642 г.) 1618 г. – Аурангзеб, император на Индия († 1707 г.) 1731 г. – Мария Жозефа Саксонска, дофина на Франция († 1767 г.) 1744 г. – Йохан III Бернули, швейцарски математик († 1807 г.) 1765 г. – Пиер-Симон Жирар, френски инженер († 1836 г.) 1770 г. – Франсоа Пуквил, френски дипломат и учен († 1838 г.) 1864 г. – Георги Колушки, български химик († 1944 г.) 1873 г. – Джордж Едуард Мур, британски философ († 1958 г.) 1883 г. – Владимир Василев, български критик († 1963 г.) 1891 г. – Иван Наков, български политик († 1977 г.) 1908 г. – Джоузеф Макарти, американски политик († 1957 г.) 1908 г. – Юзеф Ротблат, британски физик, Нобелова награда за мир през 1995 г. († 2005 г.) 1918 г. – Арт Карни, американски актьор († 2003 г.) 1932 г. – Томас Клестил, президент на Австрия († 2004 г.) 1933 г. – Чарлз Као, китайски инженер, Нобелова награда за физика през 2009 г. († 2018 г.) 1940 г. – Марлен Жобер, френска актриса 1946 г. – Лора Буш, първа дама на САЩ 1950 г. – Чарлз Фрейзър, американски писател 1951 г. – Траян Басеску, президент на Румъния 1953 г. – Карлос Гутиерес, американски политик 1957 г. – Диляна Грозданова, български журналист 1957 г. – Хансйорг Шертенлайб, швейцарски писател 1965 г. – Джеф Скот Сото, американски музикант 1965 г. – Уейн Статик, американски музикант († 2014 г.) 1969 г. – Матю Макконъхи, американски актьор 1969 г. – Шон Комбс, американски музикант 1972 г. – Луиш Фиго, португалски футболист 1977 г. – Евгения Раданова, българска състезателка по шорттрек 1977 г. – Христо Йовов, български футболист 1979 г. – Одри Холандър, американска порноактриса 1982 г. – Нийл Мелър, английски футболист 1983 г. – Иржи Билек, чешки футболист 2006 г. - Кирил Велинов, български футболист Починали 1584 г. – Карло Боромео, италиански духовник (* 1538 г.) 1847 г. – Феликс Менделсон Бартолди, германски композитор (* 1809 г.) 1918 г. – Уилфред Оуен, английски поет (* 1893) 1929 г. – Карл фон ден Щайнен, германски етнолог (* 1855 г.) 1952 г. – Иван Лазаров, български скулптор (* 1889 г.) 1966 г. – Веселин Ханчев, български поет (* 1919 г.) 1981 г. – Петър Димков, народен лечител (* 1886 г.) 1995 г. – Ицхак Рабин, министър-председател на Израел, Нобелова награда за мир през 1994 г. (* 1922 г.) 1995 г. – Жил Дельоз, френски философ (* 1925 г.) 2001 г. – Никола Ганчев, български кавалджия и педагог (* 1919) 2008 г. – Майкъл Крайтън, американски писател (* 1942 г.) 2011 г. – Норман Рамзи, американски физик, Нобелова награда за физика през 1989 г. (* 1915 г.) Празници Ден на Европейската конвенция за правата на човека Професионален празник на русенските корабостроители – През 1881 г. в Русе е построен първият български кораб „Бот-1“ с дължина 16 м, широчина 3 м и водоизместимост 60 тона, с което се поставя началото на българското корабостроене. Чества се от 1993 г. Русия – Ден на народното единство Доминика – Ден на Общността Тонга – Празник на конституцията Северни Мариански острови – Ден на гражданството B04


text: 4 декември е 338-ият ден в годината според григорианския календар (339-и през високосна). Остават 27 дни до края на годината. Събития 1533 г. – Иван Грозни става велик княз на Московското княжество. 1639 г. – Йеремия Хорокс и Уилям Крабтрий за първи път наблюдават пасаж на Венера. 1808 г. – Наполеон Бонапарт забранява папската институция Светата инквизиция на територията на Испания. 1864 г. – В Румъния е забранено на евреите да изучават и практикуват юридидически науки. 1887 г. – Основан е шведският футболен отбор Йоргрюте ИС. 1904 г. – В София, с подкрепата на Иван Шишманов (тогава министър) е открито първото музикално училище в България, което през 1913 г. става държавно, а през 1921 г. е преобразувано на музикална академия. 1908 г. – В София е открит първият киносалон в България, втори в Европа. 1941 г. – Втората световна война: Във Великобритания е направена гражданска мобилизация на неомъжените жени от 20 до 30-годишна възраст за служба в полицията и пожарната охрана. 1947 г. – VI велико народно събрание приема Конституция на Народна република България, известна като Димитровска конституция. 1948 г. – Китайският пътнически кораб Киянг попада на мина от Втората световна война и потъва – загиват 2750 пътници и членове на екипажа. 1949 г. – Територията на континентален Китай е поставена окончателно под комунистически контрол от верните на Мао Дзедун войски. 1958 г. – Република Дахомей и Бряг на слоновата кост стават автономни държави в рамките на Френската общност. 1963 г. – Пленумът на ЦК на БКП изпраща писмо до Хрушчов, в което НРБ обещава сближаване със СССР. 1971 г. – Индийската армия навлиза в Източен Бенгал, което по-късно довежда до откъсването му от Пакистан и създаването на държавата Бангладеш. 1976 г. – Жан-Бедел Бокаса обявява републиканско управление в Централната африканска империя (сега ЦАР), година по-късно възстановява монархията и се обявява за император Бокаса I. 1980 г. – Обявен е разпадът на британската рок-група Led Zeppelin 1991 г. – Египетският политик Бутрос Бутрос-Гали е избран за генерален секретар на ООН. 2002 г. – Състои се първият полет на самолет от новата държавна авиокомпания България Ер, създадена след фалита на националния превозвач БГА Балкан. Родени 1735 г. – Йозеф Николай Лауренти, австрийски зоолог († 1805 г.) 1795 г. – Томас Карлайл, британски философ и историк († 1881 г.) 1801 г. – Карл Лудвиг Мишле, немски философ († 1893 г.) 1835 г. – Самюъл Бътлър, британски писател († 1902 г.) 1852 г. – Сава Муткуров, първият български генерал († 1891 г.) 1854 г. – Василий Абашидзе, грузински актьор († 1926 г.) 1866 г. – Василий Кандински, художник от руски произход († 1944 г.) 1875 г. – Райнер Мария Рилке, австрийски поет († 1926 г.) 1878 г. – Никола Данчов, български лексикограф († 1956 г.) 1881 г. – Елисавета Консулова-Вазова, българска художничка († 1965 г.) 1882 г. – Стефан Гевгалов, български просветен деец († 1956 г.) 1889 г. – Николай Петрини, деец на БЗНС († 1925 г.) 1892 г. – Франсиско Франко, испански диктатор, генералисимус († 1975 г.) 1908 г. – Алфред Хърши, британски биохимик и микробиолог, Нобелов лауреат през 1969 († 1997 г.) 1914 г. – Георги Чилингиров, български народен певец († 2000 г.) 1920 г. – Надир Афонсо, португалски архитект и художник († 2013 г.) 1922 г. – Жерар Филип, френски актьор († 1959 г.) 1924 г. – Любен Станев, български писател, белетрист, кинодраматург († 2009 г.) 1925 г. – Алберт Бандура, американски психолог († 2021 г.) 1940 г. – Георги Костов, български писател († 1995 г.) 1949 г. – Джеф Бриджис, американски актьор 1952 г. – Роналд Сега, американски астронавт 1962 г. – Александър Литвиненко, руски офицер и писател († 2006 г.) 1963 г. – Сергей Бубка, украински лекоатлет 1964 г. – Сертаб Еренер, турска поп изпълнителка 1964 г. – Феридун Заимоглу, немски писател 1964 г. – Мариса Томей, американска актриса 1966 г. – Владимир Алекно, руски волейболист 1969 г. – Джей Зи, американски рапър 1971 г. – Адам Хороуиц, американски телевизионен сценарист 1973 г. – Тайра Банкс, американски супермодел 1975 г. – Васил Камбуров, български футболист 1978 г. – Десислава Бакърджиева, българска актриса 1979 г. – Любомир Виденов, български футболист 1992 г. – Ким Сок Джин, южнокорейски певец и автор на песни. Починали 1122 г. – Омар Хаям, ирански учен и поет (* 1048 г.) 1334 г. – Йоан XXII, римски папа (* 1249 г.) 1371 г. – Стефан Урош V, сръбски крал и цар (* 1336 г.) 1642 г. – Арман Жан дю Плеси дьо Ришельо, френски политик (* 1585 г.) 1679 г. – Томас Хобс, английски философ (* 1588 г.) 1680 г. – Томас Бартолин, датски лекар (* 1616 г.) 1798 г. – Луиджи Галвани, италиански лекар и физик (* 1737 г.) 1850 г. – Уилям Стърджън, английски физик и изобретател (* 1783 г.) 1881 г. – Димитър Горов, български революционер (* 1840 г.) 1893 г. – Хайнрих Гьобел, изобретател (* 1818 г.) 1898 г. – Павел Третяков, руски предприемач и колекционер (* 1832 г.) 1904 г. – Костандо Живков, български революционер (* ? г.) 1912 г. – Атанас Лютвиев, български революционер (* 1885 г.) 1922 г. – Димитър Вачов, български политик (* 1855 г.) 1933 г. – Стефан Георге, германски писател (* 1868 г.) 1934 г. – Адриан Жерлаш дьо Гомери, белгийски изследовател (* 1866 г.) 1942 г. – Адалберт Антонов, български комунистически деец и партизанин (* 1909 г.) 1945 г. – Димитър Бабев, български поет и литературен критик (* 1880 г.) 1945 г. – Томас Морган, американски генетик, Нобелов лауреат през 1933 г. (* 1866 г.) 1952 г. – Карен Хорни, германска психоложка (* 1885 г.) 1975 г. – Хана Аренд, германски философ (* 1906 г.) 1976 г. – Бенджамин Бритън, британски композитор (* 1913 г.) 1976 г. – Томи Боулин, американски рок музикант (Deep Purple) (* 1951 г.) 1979 г. – Петя Дубарова, българска поетеса (* 1962 г.) 1988 г. – Владимир Полянов, български писател драматург (* 1899 г.) 1993 г. – Франк Запа, американски музикант и композитор (* 1940 г.) 2005 г. – Грег Хофман, американски филмов продуцент (* 1963 г.) 2009 г. – Вячеслав Тихонов, руски артист (* 1928 г.) 2010 г. – Атанас Славов, български писател, изкуствовед, семиотик, поет и сценарист (* 1930 г.) 2010 г. – Дафо Трендафилов, български майстор гайдар и преподавател (* 1919 г.) 2011 г. – Сократес, бразилски футболист (* 1954 г.) Празници Православна и католическа църква – Ден на Света Варвара България – Храмов празник на село Варвара Индия – Ден на военноморския флот Полша – Ден на миньорите Тайланд – Ден на околната среда (от 1991 г.) Тонга – Ден на краля C04


text: 5 януари е 5-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 360 дни до края на годината (361 през високосна година). Събития 1444 г. – Варненски кръстоносен поход: В Битката при Куновица турците са победени от кръстоносците на крал Владислав III Варненчик и Янош Хуняди и много турски командири, включително Махмуд бей, зет на султан Мурад II, са пленени. 1762 г. – Петър III става император на Русия, след смъртта на царица Елисавета. 1775 г. – Екзекутиран е Емилян Пугачов, водач на селско въстание в Русия. 1919 г. – В Мюнхен, Германия е основана Националсоциалистическата партия. В Берлин е основана Германска работническа партия. По-късно двете се обединяват под името Националсоциалистическа германска работническа партия. 1933 г. – Започва строителството на Моста Голдън Гейт в Санфранциския залив. 1937 г. – В СССР е проведено преброяване на населението. 1968 г. – Александър Дубчек идва на власт; започва „Пражката пролет“ в Чехословакия. 1969 г. – От СССР е изстрелян автоматичния космически апарат Венера 5. 1971 г. – Израел, Египет и Йордания започват непреки преговори с посредничеството на ООН. 1972 г. – По нареждане на президента на САЩ Ричард Никсън НАСА започва да разработва проект по създаване на космическа совалка. 1976 г. – Режимът на Пол Пот преименува държавата Камбоджа на Кампучия. 1990 г. – Процеси на демократизиране на управлението на България след падането на Желязната завеса: с решение на Министерския съвет се закрива Шесто управление на Държавна сигурност. 2005 г. – Ерида, втората най-голяма планета джудже в Слънчевата система, е открита от научния екип на Майкъл Браун при изучаване на снимки, направени в обсерватория Паломар на 21 октомври 2003. 2007 г. – В Тайван е пуснат в движение високоскоростен влак (300 км/ч). Родени 1548 г. – Франсиско Суарес, испански философ и теолог († 1617 г.) 1592 г. – Шах Джахан, император на Великите Моголи († 1666 г.) 1767 г. – Жан-Батист Сей, френски икономист († 1832 г.) 1846 г. – Рудолф Ойкен, германски философ, Нобелов лауреат († 1926 г.) 1849 г. – Василий Немирович-Данченко, руски писател († 1936 г.) 1874 г. – Джоузеф Ърленгър, американски химик, Нобелов лауреат през 1944 г. († 1965 г.) 1876 г. – Конрад Аденауер, германски канцлер († 1967 г.) 1893 г. – Парамаханса Йогананда, индийски гуру († 1952 г.) 1909 г. – Андон Митов, български лекар († 1975 г.) 1913 г. – Джак Хейг, британски актьор († 1989 г.) 1914 г. – Джордж Рийвс, американски актьор († 1959 г.) 1916 г. – Добри Джуров, български офицер и политик († 2002 г.) 1916 г. – Иван Тодоров-Горуня, български генерал и политик († 1965 г.) 1917 г. – Джейн Уаймън, американска актриса († 2007 г.) 1921 г. – Фридрих Дюренмат, швейцарски писател († 1990 г.) 1928 г. – Зулфикар Али Бхуто, президент на Пакистан († 1979 г.) 1931 г. – Робърт Дювал, американски актьор и режисьор 1932 г. – Раиса Горбачова, съветска общественичка († 1999 г.) 1932 г. – Умберто Еко, италиански писател и философ († 2016 г.) 1935 г. – Васил Методиев, български футболист и треньор († 2019 г.) 1936 г. – Жулиета Шишманова, българска треньорка († 1978 г.) 1938 г. – Хуан Карлос I, крал на Испания 1946 г. – Даян Кийтън, американска актриса 1951 г. – Николай Пекарев, български художник 1952 г. – Ули Хьонес, германски футболист 1953 г. – Василий Соломин, съветски боксьор († 1997 г.) 1953 г. – Джордж Тенет, бивш директор на ЦРУ 1959 г. – Кланси Браун, американски актьор 1960 г. – Ваня Кастрева, български учител и заместник-министър на образованието и науката в две правителства 1965 г. – Вини Джоунс, уелски футболист и актьор 1967 г. – Джо Фланиган, американски актьор 1968 г. – DJ BoBo, швейцарски певец, композитор и продуцент 1969 г. – Мерилин Менсън, американски певец 1972 г. – Сакис Рувас, гръцки поп певец 1982 г. – Яница Костелич, хърватска скиорка 1982 г. – Ярослав Плашил, чешки футболист 1986 г. – Дипика Падуконе, индийска актриса Починали 1589 г. – Катерина Медичи, кралица на Франция (* 1519 г.) 1762 г. – Елисавета (Русия), руска императрица (* 1709 г.) 1858 г. – Йозеф Радецки, австрийски офицер (* 1766 г.) 1922 г. – Ърнест Шекълтън, ирландски изследовател на Антарктида (* 1874 г.) 1933 г. – Калвин Кулидж, 30-и президент на САЩ (* 1872 г.) 1944 г. – Паисий Каравелов, български духовник и общественик (* 1891 г.) 1952 г. – Христо Татарчев, български революционер (* 1869 г.) 1969 г. – Франц Теодор Чокор, австрийски писател (* 1885 г.) 1970 г. – Макс Борн, германски физик, Нобелов лауреат през 1954 г. (* 1882 г.) 1973 г. – Христо Миндов, български поет и есеист (* 1888 г.) 1981 г. – Харолд Юри, американски физик и физикохимик, Нобелов лауреат през 1934 г. (* 1893 г.) 1989 г. – Янко Янков, български актьор (* 1924 г.) 1995 г. – Георги Стоянов, български актьор (* 1934 г.) 1996 г. – Александър Петков, български политик (* 1942 г.) 1996 г. – Яхия Аяш, палестински терорист (* 1966 г.) 1998 г. – Сони Боно, американски музикант и политик (* 1935 г.) 2014 г. – Еузебио, португалски футболист (* 1942 г.) Празници Беларус – Ден на служителите в социалната защита Сърбия и Черна гора – Tutsindan (Ден на облаците) – Национален религиозен християнски празник 105


text: 6 януари е 6-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 359 дни до края на годината (360 през високосна година). Събития 1066 г. – За крал на Англия е коронован Харолд Годуинсън. 1579 г. – Осемдесетгодишна война: В Арас е подписан договор за създаване на Араския съюз на лоялните към испанския крал нидерландски провинции. 1720 г. – Публикуван е указ за създаването на Компания на южните морета в Англия, която на практика съществува от 1711 г. и има монопол върху търговията с Южна Америка. 1838 г. – Американецът Самюъл Морз става първият човек, създал електрически телеграф. 1853 г. – Американският президент Франклин Пиърс и семейството му претърпяват железопътна катастрофа – президентът и съпругата му Джейн оживяват, но загива 7-годишният им син Бен. 1853 г. – Основан е окръг Айлънд в щата Вашингтон, САЩ. 1900 г. – Лейдисмит (Южна Африка) е атакуван от бурите. 1912 г. – Ню Мексико става 47-ият щат на САЩ. 1919 г. – В Германия започва формирането на Фрайкорпс – доброволни про-десни военни формирования, съществували в началото на 19 век, участвали във войната срещу Наполеон. 1929 г. – В Югославия крал Александър I Караджорджевич извършва държавен преврат и поставя начело на изпълнителната власт военните (т.нар. Шестоянуарска диктатура). 1929 г. – Католическата монахиня Майка Тереза, основала по-късно ордена Мисионери на милосърдието, пристига в Индия. 1930 г. – От Индианаполис до Ню Йорк е осъществено първото пътуване с автомобил с дизелов двигател. 1931 г. – Томас Едисън патентова последното си изобретение. 1939 г. – Германският химик Ото Хан прави публично достояние откритието си за разпадане на атомното ядро. 1940 г. – Втората световна война: Германските окупационни власти извършват масови екзекуции в Познан (Полша). 1942 г. – Пан Американ получава редовна линия за извършване на околосветски полети. 1950 г. – Великобритания признава Китайската народна република и между двете държави са установени дипломатически отношения. 1971 г. – В САЩ е синтезиран хормон на растежа – соматропин. 1972 г. – САЩ връщат на Унгария взетата по време на Втората световна война Корона на Свети Стефан – една от националните реликви. 1984 г. – Правителството на Тунис въвежда извънредно положение. 1992 г. – Президентът на Грузия Звияд Гамсахурдия бяга в Армения. 1994 г. – Американската фигуристка Нанси Керигън е намушкана в левия крак от съперничката си и съотборничка Тоня Хардинг. 2002 г. – Германският ски скачач Свен Ханавалд става първият победител във всички състезания на Турнира на четирите шанци. 2005 г. – В Брюксел започва световен конгрес на имамите и равините за мир. 2021 г. – Капитолият на САЩ е завзет от поддръжници на Доналд Тръмп, които забавят формалното потвърждаване на избора на Джо Байдън за президент. Родени 1367 г. – Ричард II, крал на Англия († 1400 г.) 1412 г. – Жана д'Арк, национална героиня на Франция († 1431 г.) 1486 г. – Мартин Агрикола, германски поет († 1556 г.) 1665 г. – Карл Лудвиг фон Насау-Саарбрюкен, германски граф († 1723 г.) 1745 г. – Жак-Етиен Монголфие, френски пионер, извършил първия полет с балон с горещ въздух († 1799 г.) 1799 г. – Джедидая Смит, американски пътешественик († 1831 г.) 1822 г. – Хайнрих Шлиман, германски археолог († 1890 г.) 1832 г. – Гюстав Доре, френски художник († 1883 г.) 1838 г. – Макс Брух, германски композитор († 1920 г.) 1839 г. – Георге Анджелеску, румънски политик († 1915 г.) 1848 г. – Христо Ботев, български поет и революционер († 1876 г.) 1850 г. – Едуард Бернщайн, германски общественик († 1932 г.) 1861 г. – Виктор Орта, белгийски архитект († 1947 г.) 1865 г. – Алексий Калайджиев, български духовник († ? г.) 1865 г. – Никола Жеков, военен деец († 1949 г.) 1866 г. – Алексей Апостол, финландски диригент († 1927 г.) 1866 г. – Антон Арнаудов, български революционер († 1948 г.) 1870 г. – Густав Бауер, германски политик († 1944 г.) 1872 г. – Александър Скрябин, руски композитор († 1915 г.) 1872 г. – Йордан Иванов, български учен († 1947 г.) 1875 г. – Атанас Калфов, български революционер († ? г.) 1878 г. – Стефан Добрев, български революционер († ? г.) 1878 г. – Карл Сандбърг, американски поет († 1967 г.) 1881 г. – Ернст Фесман, германски офицер († 1962 г.) 1881 г. – Тодор Оровчанов, български революционер († 1927 г.) 1882 г. – Александра Екстер, руска художничка († 1949 г.) 1882 г. – Антон Стериов, български революционер († 1924 г.) 1883 г. – Халил Джибран, ливански и американски поет († 1931 г.) 1884 г. – Исак Бродски, руски живописец († 1939 г.) 1884 г. – Кина Герджикова, българска актриса († 1950 г.) 1888 г. – Христо Николов Луков, български политик († 1943 г.) 1894 г. – Владимир Григоров, български художник († 1985 г.) 1894 г. – Освин Гролиг, германски офицер († 1944 г.) 1896 г. – Иван Маринов, български военен деец († 1979 г.) 1897 г. – Ференц Салаши, унгарски държавник († 1946 г.) 1900 г. – Мария Румънска, кралица на Югославия († 1961 г.) 1905 г. – Ерик Франк Ръсел, английски писател фантаст († 1978 г.) 1909 г. – Здравко Сугарев, български икономист († 1993 г.) 1909 г. – Моше Снех, израелски комунист († 1972 г.) 1913 г. – Едвард Герек, полски политик († 2001 г.) 1913 г. – Лорета Йънг, американска актриса († 2000 г.) 1915 г. – Боню Ангелов, български филолог († 1989 г.) 1915 г. – Джон Лили, американски писател († 2001 г.) 1921 г. – Христо Евтимов, български футболист († 2005 г.) 1927 г. – Ристо Кирязовски, македонски историк († 2002 г.) 1928 г. – Евгения Камова, българска писателка († 2008 г.) 1929 г. – Бабрак Кармал, афганистански политик († 1996 г.) 1931 г. – Едгар Лорънс Доктороу, американски писател († 2015 г.) 1933 г. – Олег Макаров, съветски космонавт († 2003 г.) 1935 г. – Клод Щайнер, австрийски психолог († 2017 г.) 1935 г. – Маргарита Гомес-Асебо и Сехуела, съпруга на Симеон Сакскобургготски 1938 г. – Адриано Челентано, италиански певец 1944 г. – Ролф Цинкернагел, швейцарски имунолог, Нобелов лауреат през 1996 г. 1945 г. – Иван Григоров, български юрист († 2017 г.) 1946 г. – Сид Барет, британски музикант („Pink Floyd“) († 2006 г.) 1953 г. – Малкълм Йънг, австралийски китарист („AC/DC“) 1953 г. – Манфред Калц, германски футболист 1954 г. – Антъни Мингела, британски режисьор († 2008 г.) 1955 г. – Роуън Аткинсън, английски комик 1957 г. – Майкъл Фоул, американски астронавт 1958 г. – Димитър Петков, български режисьор 1958 г. – Людмила Путина, съпруга на Владимир Путин 1960 г. – Андреа Томпсън, американска актриса 1962 г. – Анджей Михалек, полски историк, писател и художник († 2007 г.) 1963 г. – Карен Мовсисян, арменски шахматист 1965 г. – Бьорн Ломборг, датски политолог 1966 г. – Атилио Ломбардо, италиански футболист 1970 г. – Димитър Екимов, български музикант († 2008 г.) 1970 г. – Цанко Цветанов, български футболист 1982 г. – Еди Редмейн, английски актьор 1986 г. – Петер Нортхуг, норвежки ски бегач 1989 г. – Андрю Керъл, английски футболист 1995 г. – Уинифер Фернандес, волейболистка от Доминиканската република Починали 1448 г. – Кристоф III, крал на Дания, Норвегия и Швеция (* 1418 г.) 1478 г. – Узун Хасан, тюркски владетел (* 1423 г.) 1536 г. – Балтазаре Перучи, италиански художник и архитект (* 1481 г.) 1607 г. – Гуидобалдо дел Монте, италиански учен (* 1545 г.) 1693 г. – Мехмед IV, Султан на Османската империя (* 1642 г.) 1831 г. – Родолф Кройцер, френски композитор и диригент (* 1766 г.) 1852 г. – Луи Брайл, създател на азбуката за слепи (* 1809 г.) 1860 г. – Уилям Лийк, британски топограф и историк (* 1777 г.) 1875 г. – Кръстьо Пишурка, български народен будител (* 1823 г.) 1878 г. – Станислав Доспевски, български възрожденски художник (* 1823 г.) 1884 г. – Грегор Мендел, австрийски монах, биолог и генетик (* 1822 г.) 1885 г. – Пьотър Левиз-оф-Менар, руски офицер (* 1829 г.) 1899 г. – Стоян Лазов, български революционер (* 1871 г.) 1902 г. – Коце Пейков, български революционер (* 1873 г.) 1918 г. – Георг Кантор, германски математик (* 1845 г.) 1919 г. – Теодор Рузвелт, 26-и президент на САЩ, Нобелов лауреат през 1906 г. (* 1858 г.) 1934 г. – Хърбърт Чапман, английски футболист (* 1878 г.) 1942 г. – Александър Беляев, руски писател (* 1884 г.) 1942 г. – Анри дьо Байе-Латур, белгийски президент на МОК (* 1876 г.) 1944 г. – Весела Василева, българска поетеса (* 1919 г.) 1945 г. – Владимир Вернадски, руски учен (* 1863 г.) 1946 г. – Божил Райнов, български просветен деец (* 1857 г.) 1949 г. – Виктор Флеминг, американски режисьор (* 1883 г.) 1949 г. – Стоян Бъчваров, български актьор (* 1878 г.) 1964 г. – Вернер Кемпф, германски офицер (* 1886 г.) 1981 г. – Арчибалд Кронин, шотландски писател (* 1896 г.) 1983 г. – Ерик Витковер, британски психоаналитик (* 1899 г.) 1990 г. – Павел Черенков, руски физик, лауреат на Нобелова награда за физика през 1958 г. (* 1904 г.) 1993 г. – Дизи Гилеспи, американски джаз музикант (* 1917 г.) 1993 г. – Рудолф Нуреев, руски балетист (* 1938 г.) 1994 г. – Иления Кариси, италианска поетеса (* 1970 г.) 1995 г. – Тодор Диев, български футболист (* 1934 г.) 1999 г. – Мишел Петручани, френски джаз пианист (* 1962 г.) 2000 г. – Алексей Въжманавин, руски шахматист (* 1960 г.) 2000 г. – Дон Мартин, американски илюстратор (* 1931 г.) 2000 г. – Илия Минев, български антикомунист и националист (* 1917 г.) 2004 г. – Пиер Чарлз, министър-председател на Доминика (* 1954 г.) 2019 г. – Иван Ласкин, български филмов и театрален актьор (* 1970 г.) Празници Православна църква – Кръщение Господне (Йордановден) – Богоявление Православна църква и Арменска църква – Бъдни вечер – по Юлиянски календар Католическа църква – „Ден на тримата крале“ (Three Kings' Day) Българска армия – Водоосвещаване на българските бойни знамена и светини Ирак – Празник на армията Франция – Ден на семейството 106


text: 7 януари е 7-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 358 дни до края на годината (359 през високосна година). Събития 1558 г. – Франция завладява Кале, последното владение на Англия в континентална Европа. 1566 г. – Започва понтификатът на папа Пий V. 1598 г. – Борис Годунов става цар на Русия. 1610 г. – Италианският математик и астроном Галилео Галилей наблюдава четири от естествените спътника на Юпитер – Йо, Европа, Ганимед и Калисто, наречени по-късно Галилееви спътници. 1714 г. – Англичанинът Хенри Мил патентова пишеща машина, от която не е правено масово производство. 1768 г. – Роден е Жозеф Бонапарт, крал на Испания и брат на Наполеон Бонапарт. 1782 г. – Открита е първата търговска банка в САЩ. 1785 г. – Американецът Джон Джефри и французинът Жан-Пиер Бланшар прелитат първи в света Ламанша с балон с горещ въздух. 1797 г. – Италия започва да използва настоящия си национален флаг. 1841 г. – Писателят Виктор Юго е избран за член на Френската академия. 1879 г. – В София е открита Първа мъжка гимназия. 1887 г. – Томас Стивънс от Сан Франциско завършва първото в света околосветско пътешествие с велосипед, изминавайки за 4 години над 13 хиляди мили. 1894 г. – Уилям Диксън патентова филмовата лента. 1904 г. – Влиза в употреба международния сигнал за бедствие CQD, изместен 2 години по-късно от SOS. 1909 г. – Във Франция е издаден първият лиценз за пилотиране на самолет. 1914 г. – През Панамския канал преминава първият кораб. 1924 г. – Джордж Гершуин приключва Рапсодия в синьо. 1924 г. – Австрия, Белгия, Испания, Швейцария, Унгария, Франция и Чехословакия учредяват в Париж Международна федерация по хокей. 1927 г. – Открита е трансатлантическата телефонна линия между Лондон и Ню Йорк. 1945 г. – Във Вардарска Македония са избити 1200 граждани, които проявяват българско самосъзнание – актът е известен като Кървавата Коледа. 1950 г. – При пожар в болницата на Дейвънпорт (Айова) загиват 41 души. 1953 г. – Президентът Хари Труман обявява, че САЩ са разработили водородна бомба. 1959 г. – САЩ признават временното правителство на Куба, начело с Фидел Кастро. 1979 г. – Виетнамската армия превзема столицата на Кампучия (дн. Камбоджа) Пном Пен и сваля от власт режима на Пол Пот и Червените кхмери. 1984 г. – Бруней става шестия член на Асоциацията на страните от Югоизточна Азия. 1990 г. – От съображения за сигурност е забранен достъпа на посетители във вътрешността на Наклонената кула в Пиза. 1999 г. – Започва процедурата по импийчмънт на президента на САЩ Бил Клинтън. Родени 1502 г. – Григорий XIII, римски папа († 1585 г.) 1800 г. – Милърд Филмор, 13-и президент на САЩ († 1874 г.) 1845 г. – Димитър Моллов, български лекар-хирург и политик, акад. († 1914 г.) 1846 г. – Теодосий Скопски, български духовник († 1926 г.) 1856 г. – Стоян Михайловски, български писател († 1927 г.) 1857 г. – Сава Дацов, български икономист († 1940 г.) 1858 г. – Елиезер Бен Йехуда, еврейски лингвист († 1922 г.) 1860 г. – Емануил Манолов, български композитор († 1902 г.) 1862 г. – Иван Георгов, български философ († 1936 г.) 1871 г. – Матей Икономов, български артист († 1960 г.) 1892 г. – Иван Вазов, български политик († 1945 г.) 1895 г. – Георги Костов, български режисьор († 1961 г.) 1897 г. – Георги Наджаков, български физик († 1981 г.) 1899 г. – Степан Шчипачов, руски поет († 1980 г.) 1899 г. – Франсис Пуленк, френски композитор († 1963 г.) 1906 г. – Иван Дочев, български политик († 2005 г.) 1912 г. – Иван Якубовски, съветски маршал († 1976 г.) 1916 г. – Орце Николов, македонски партизанин († 1942 г.) 1916 г. – Паул Керес, естонски шахматист († 1975 г.) 1924 г. – Захари Медникаров, български диригент († 2007 г.) 1925 г. – Манол Тодоров, български музикант, фолклорист и педагог († 2019 г.) 1925 г. – Джералд Даръл, английски писател († 1995 г.) 1928 г. – Христо Минчев, български артист († 2012 г.) 1935 г. – Валерий Кубасов, съветски космонавт († 2014 г.) 1937 г. – Али Соили, коморски политик († 1978 г.) 1938 г. – Теодор Мусев, български пианист († 2021 г.) 1939 г. – Иван Радулов, български шахматист 1941 г. – Джон Уолкър, британски химик, Нобелов лауреат през 1997 г. 1945 г. – Раила Одинга, министър-председател на Кения 1948 г. – Ичиро Мидзуки, японски певец 1949 г. – Ан Шедийн, американска актриса 1952 г. – Франц Йозеф Чернин, австрийски писател 1952 г. – Цоньо Василев, български футболист († 2015 г.) 1953 г. – Велизар Енчев, български журналист 1956 г. – Дейвид Карузо, американски актьор 1962 г. – Александър Дугин, руски философ 1962 г. – Радосвета Пиронкова, българска плувкиня 1963 г. – Клинт Мансел, английски композитор 1964 г. – Никълъс Кейдж, американски актьор 1968 г. – Георги Господинов, български поет 1970 г. – Сарухан Хюнел, турски актьор 1971 г. – Джереми Ренър, американски актьор 1977 г. – Софи Оксанен, финландска писателка 1985 г. – Луис Хамилтън, английски състезател от Формула 1 1987 г. – Линдзи Фонсека, американска актриса 1987 г. – Давиде Астори, италиански футболист († 2018 г.) 1991 г. – Еден Азар, белгийски футболист Починали 1285 г. – Карл I Анжуйски (* 1226 г.) 1536 г. – Катерина Арагонска, съпруга на Хенри VIII (* 1485 г.) 1655 г. – Инокентий X, римски папа (* 1574 г.) 1862 г. – Константин Миладинов, български поет (* 1830 г.) 1882 г. – Игнаци Лукашевич, полски аптекар (* 1822 г.) 1890 г. – Августа Сакс-Ваймарска, кралица на Прусия (* 1811 г.) 1892 г. – Ернст Вилхелм фон Брюке, германски физиолог (* 1819 г.) 1892 г. – Тауфик паша, владетел на Египет (* 1852 г.) 1914 г. – Михаил Петрович Клодт, руски художник, передвижник (* 1835 г.) 1932 г. – Андре Мажино, френски офицер (* 1877 г.) 1943 г. – Никола Тесла, американски изобретател (* 1856 г.) 1943 г. – Станимир Станимиров, български просветен деец (* 1858 г.) 1944 г. – Иван Бележков, български революционер (* 1866 г.) 1944 г. – Лу Хенри Хувър, първа дама на САЩ (1929 – 1933) (* 1874 г.) 1959 г. – Борис Лавреньов, руски писател (* 1891 г.) 1984 г. – Алфред Кастлер, френски физик, Нобелов лауреат през 1966 г. (* 1902 г.) 1988 г. – Венко Марковски, български писател (* 1915 г.) 1989 г. – Хирохито, император на Япония (* 1901 г.) 1992 г. – Ричард Хънт, американски кукловод – Мъпет Шоу (* 1951 г.) 1998 г. – Владимир Прелог, хърватски химик, Нобелов лауреат през 1975 г. (* 1906 г.) 2004 г. – Ингрид Тюлин, шведска актриса (* 1926 г.) 2006 г. – Юри Буков, български пианист (* 1923 г.) Празници Православна църква – св. Йоан Кръстител (Ивановден). Имен ден празнуват Иван, Иво, Йоан, Йоана, Ивайло, Иванка, Ивана, Ива, Ванчо, Ваньо, Ваня, Ивелин, Калоян, Йото, Йонко, Жана Православна църква – Коледа (по Юлиански календар) Италия – Ден на националното знаме (Festa del Tricolore, от 1797 г.) Камбоджа – Ден на освобождението (1979 г., чества се свалянето на режима на Пол Пот след инвазията на Виетнамската армия в страната). Япония – Фестивал на седемте билки (七草の節句 – Nanakusa-no-sekku) 107


text: 8 януари е 8-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 357 дни до края на годината (358 през високосна година). Събития 1198 г. – Инокентий III става римски папа. 1598 г. – Евреите са прогонени от Република Генуа. 1815 г. – Британско-американска война: Американските сили водени от генерал Андрю Джаксън побеждават британската армия близо до Ню Орлеанс, две седмици след като САЩ и Великобритания подписват мирен договор за край на войната. 1838 г. – Алфред Вейл демонстрира телеграфа, като използва точки и чертички (поставя се началото на т.нар. Морзов код). 1900 г. – Президентът на САЩ Уилям Маккинли обявява военно положение в Аляска. 1918 г. – Американският президент Удроу Уилсън излага своя мирен план за последиците от Първата световна война в 14 точки (включващи открита дипломация, право на народите на суверенитет, създаване на Общество на народите, либерализиране на търговията). 1931 г. – Папа Пий XI издава енциклика срещу разводите и срещу контролирането на раждаемостта. 1949 г. – В Москва социалистическите държави учредяват Съвет за икономическа взаимопомощ. 1958 г. – 14-годишният Боби Фишър печели Американския шампионат по шахмат. 1959 г. – Генерал Шарл дьо Гол е обявен за първи президент на Петата република на Франция. 1962 г. – Картината на Леонардо да Винчи Мона Лиза е показана за пръв път в САЩ. 1973 г. – Изстреляна е съветската космическа сонда Луна 21 с Луноход 2 на борда. 1992 г. – Президентът на САЩ Джордж Х. У. Буш заболява, докато е на визита в Япония и по време на официален обяд повръща върху японския министър-председател. 1996 г. – В България стартира масовата приватизация. 2004 г. – Кралица Елизабет II кръщава най-големия пътнически лайнер, строен някога – Кралица Мери II. Родени 1628 г. – Люксамбур, френски офицер († 1695 г.) 1823 г. – Алфред Ръсел Уолъс, английски естествоизпитател († 1913 г.) 1824 г. – Уилки Колинс, английски писател († 1889 г.) 1830 г. – Ханс фон Бюлов, германски композитор († 1894 г.) 1836 г. – Лорънс Алма-Тадема, британски художник († 1912 г.) 1849 г. – Степан Макаров, руски офицер († 1904 г.) 1852 г. – Димитър Ценов, български предприемач, дарителят на Стопанска академия († 1932 г.) 1861 г. – Димитър Кирков, български военен деец († 1918 г.) 1867 г. – Емили Грийн Болч, американска писателка, Нобелов лауреат през 1946 г. († 1961 г.) 1870 г. – Мигел Примо де Ривера, испански генерал и диктатор († 1930 г.) 1871 г. – Михаил Апостолов, войвода († 1902 г.) 1873 г. – Елена Петрович Негош, кралица на Италия († 1952 г.) 1885 г. – Иван Дипчев, български военен деец († 1954 г.) 1886 г. – Славчо Пирчев, български революционер († 1973 г.) 1888 г. – Борис Верлински, съветски шахматист († 1950 г.) 1890 г. – Шандор Радо, унгарски психоаналитик († 1972 г.) 1891 г. – Богомил Андреев, български режисьор († 1939 г.) 1891 г. – Валтер Боте, германски физик, Нобелов лауреат през 1954 г. († 1957 г.) 1892 г. – Акиле Гама, бразилски футболист († ? г.) 1899 г. – Соломон Бандаранайке, министър-председател на Цейлон и Шри Ланка († 1959 г.) 1902 г. – Георгий Маленков, съветски политик († 1988 г.) 1902 г. – Карл Роджърс, американски психолог († 1987 г.) 1907 г. – Жан Иполит, френски философ († 1968 г.) 1911 г. – Йорданка Чанкова, деятелка на младежкото революционно движение († 1944 г.) 1914 г. – Херман Пилник, аржентински шахматист († 1981 г.) 1918 г. – Хаим Оливер, български писател († 1986 г.) 1922 г. – Артемио Франки, италиански футболен деятел († 1983 г.) 1923 г. – Лари Сторч, американски актьор († 2022 г.) 1924 г. – Йордан Томов, български футболист († 1998 г.) 1924 г. – Стефан Савов, български политик († 2000 г.) 1930 г. – Иван Абаджиев, български партиен деец († 2006 г.) 1933 г. – Зев бен Шимон Халеви, автор на съчинения върху Кабала († 2020 г.) 1933 г. – Хуан Марсе, испански писател († 2020 г.) 1935 г. – Елвис Пресли, американски певец († 1977 г.) 1935 г. – Илия Чубриков, български рали пилот († 2020 г.) 1936 г. – Георги Данаилов, български писател († 2017 г.) 1936 г. – Сафет Исович, босненски музикант († 2007 г.) 1937 г. – Шърли Беси, американска певица 1941 г. – Борис Валехо, перуански илюстратор 1941 г. – Греъм Чапман, британски актьор († 1989 г.) 1942 г. – Ангел Марин, вицепрезидент на България 1942 г. – Валя Балканска, българска певица 1942 г. – Стивън Хокинг, британски физик († 2018 г.) 1944 г. – Тери Брукс, американски писател 1946 г. – Роби Кригър, американски музикант 1947 г. – Дейвид Боуи, британски музикант († 2016 г.) 1958 г. – Рей Мистерио старши, мексикански кечист 1959 г. – Асен Масларски, български певец, музикант и композитор 1961 г. – Иван Ненков, български поет, сатирик, журналист и учител 1963 г. – Дмитрий Галямин, руски футболист 1967 г. – Ар Кели, американски музикант 1976 г. – Филип Колев, български футболист 1977 г. – Амбър Бенсън, американска актриса 1978 г. – Марко Фу, играч на снукър от Хонг Конг 1978 г. – Николай Атанасов, български поет († 2019 г.) 1979 г. – Стипе Плетикоса, хърватски футболист 1980 г. – И Чън-су, южнокорейски футболист 1981 г. – Женевив Кортес, американска актриса 1984 г. – Илиян Гаров, български футболист 1986 г. – Давид Силва, испански футболист 1987 г. – Орлин Старокин, български футболист 1988 г. – Павел Виданов, български футболист 1999 г.– Дамяно Давид, италиански певец 2000 г. – Ноа Сайръс, американска актриса Починали 1107 г. – Едгар I, крал на Шотландия (* 1074 г.) 1324 г. – Марко Поло, венециански пътешественик (* 1254 г.) 1337 г. – Джото, италиански художник (* 1267 г.) 1642 г. – Галилео Галилей, италиански учен (* 1564 г.) 1713 г. – Арканджело Корели, италиански композитор (* 1653 г.) 1878 г. – Николай Некрасов, руски писател (* 1821 г.) 1881 г. – Арзас Тергукасов, руски офицер (* 1819 г.) 1896 г. – Пол Верлен, френски поет (* 1844 г.) 1904 г. – Феликс Каниц, унгарски археолог и етнограф (* 1829 г.) 1919 г. – Петер Алтенберг, австрийски писател (* 1859 г.) 1922 г. – Димитър Гешов, български военен деец (* 1860 г.) 1934 г. – Илия Балтов (ВМОК), български военен и революционер (* 1877 г.) 1937 г. – Борис Дякович, български археолог от Бесарабия (* 1868 г.) 1938 г. – Иван Кепов, български историк и журналист (* 1870 г.) 1938 г. – Неофит Скопски, български духовник (* 1870 г.) 1941 г. – Робърт Бейдън-Пауел, основател на скаутското движение (* 1857 г.) 1944 г. – Джоузеф Джастроу, американски психолог (* 1863 г.) 1944 г. – Дочо Пенков Маринов, български партизанин (* 1924 г.) 1948 г. – Курт Швитерс, германски художник (* 1887 г.) 1950 г. – Йозеф Шумпетер, австрийски икономист (* 1883 г.) 1951 г. – Войдан Чернодрински, български театрален деец и писател (* 1875 г.) 1953 г. – Иван Романов, български католически епископ – умира в затвора (* 1878 г.) 1956 г. – Павел Францалийски, български художник (* 1884 г.) 1957 г. – Иван Хаджимарчев, български писател (* 1897 г.) 1966 г. – Владимир Мусаков (преводач), български преводач (* 1928 г.) 1968 г. – Пиеро Пасторе, италиански футболист и киноартист (* 1903 г.) 1971 г. – Бертрам Левин, американски психоаналитик (* 1896 г.) 1974 г. – Бланш Ревершон-Жув, френски психоаналитик (* 1879 г.) 1981 г. – Александър Котов, руски шахматист (* 1913 г.) 1981 г. – Шигеру Егами, японски каратист (* 1912 г.) 1986 г. – Пиер Фурние, френски виолончелист (* 1906 г.) 1988 г. – Тодор Дермонски, български футболист (* 1910 г.) 1991 г. – Стив Кларк, английски музикант (* 1960 г.) 1996 г. – Теобалдо Депетрини, италиански футболист и треньор (* 1913 г.) 1996 г. – Франсоа Митеран, президент на Франция (* 1916 г.) 2000 г. – Неделчо Чернев, български режисьор (* 1923 г.) 2000 г. – Стефан Савов, български политик († 1924 г.) 2002 г. – Александър Прохоров, руски физик, Нобелов лауреат (* 1916 г.) 2012 г. – Алексис Вайсенберг, френски пианист с български произход (* 1929 г.) Празници Бабинден – Ден на родилната помощ (нов стил) Монако – Ден на независимостта (от Република Генуа, 1297 г.) 108


text: 9 януари е 9-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 356 дни до края на годината (357 през високосна година). Събития 475 г. – Император Зенон е изгонен от Константинопол. 1317 г. – Филип V е коронован за крал на Франция. 1349 г. – Под претекст, че са носители на чума, в Базел (Швейцария) са изгорени заедно с домовете им около 700 евреи. 1399 г. – Войските на монголския хан Тимур завземат Бейрут. 1431 г. – Започва процесът срещу Жана Д'Арк в Руан. 1768 г. – Филип Астли отваря в Лондон първия модерен амфитеатрален цирк. 1788 г. – Кънектикът става петият щат, който се присъединява към САЩ. 1799 г. – В Англия за първи път в света е въведен данък върху дохода. 1861 г. – Параходът Star of the West, изпратен от президента Джеймс Бюканън в помощ на Форт Съмтър с храна и амуниции, е обстрелван от оръдията на Южна Каролина. 1878 г. – Руско-турска война (1877–1878): Руските войски удържат победа в битката при Шипка-Шейново. 1878 г. – Умберто I става крал на Италия. 1882 г. – Оскар Уайлд изнася първата си лекция на тема „Английският ренесанс в изкуството“ в Ню Йорк. 1892 г. – Приета промяна в организационната структура на българската армия – от полкова към дивизионна. 1900 г. – В Рим е основан футболният клуб Лацио. 1901 г. – Генерал Рачо Петров застава начело на служебен безпартиен кабинет. 1909 г. – Ирландският изследовател Ърнест Шакълтън достига на 156 км от Южния полюс – най-близко от всички изследователи дотогава. 1912 г. – Военноморски кораби на САЩ навлизат в Хондурас. 1927 г. – Инцидент с кинокамера създава паника в киносалон в Монреал (Канада), загиват 77 деца, което е причина на многогодишна забрана на децата да посещават киносалони в Квебек. 1929 г. – В Лондон за първи път е използван суров пеницилин като лекарство. 1941 г. – Втората световна война: Германия изпраща военна помощ на Италия в Северна Африка. 1941 г. – Холокост: При масов погром в Букурещ са избити 6000 евреи. 1941 г. – Осъществен е първият полет на британския бомбардировач Авро Ланкастър. 1943 г. – Втората световна война: Прояпонското правителство на Китай обявява война на САЩ и Великобритания. 1944 г. – Втората световна война: Англо-американската авиация бомбардира София. 1951 г. – В Ню Йорк е официално открита сградата на ООН. 1954 г. – В Юкон (Канада) е измерен абсолютен минимум на температурата на въздуха за тази страна – минус 63 °C. 1960 г. – Започва строежът на Асуанския язовир в Египет. 1964 г. – Край Панамския канал избухва антиамерикански бунт на панамски студенти, при който загиват 29 души. 1969 г. – Във Великобритания се извършва първи пробен полет на прототипа на Конкорд. 1972 г. – В Хонконг изгаря лайнерът Кралица Елизабет. 1978 г. – Състои се премиерата на български игрален драматичен филм „Адиос, мучачос“. 1989 г. – В Ню Йорк и Лос Анджелис започва продажбата на игралната конзола Sega Genesisis. 1991 г. – Армията на СССР атакува Вилнюс, за да прекрати обявяването на независимост в Литва. 1992 г. – Сърбите в Босна и Херцеговина обявяват своя република, като заявяват, че тя ще е част от СР Югославия. 1995 г. – Космонавтът Валери Поляков завършва своя 366-дневен престой на борда на космическата станция Мир. 1996 г. – Фирмата Sun Microsystems обявява създаването на JavaSoft. 2005 г. – В Палестина се провеждат избори за поста на починалия през 2004 г. Ясер Арафат, спечелени от Махмуд Абас. Родени 1554 г. – Григорий XV, пимски папа († 1623 г.) 1624 г. – Меишо, императрица на Япония († 1696 г.) 1797 г. – Фердинанд Врангел, руски мореплавател († 1870 г.) 1807 г. – Елена Павловна, велика руска княгиня († 1873 г.) 1835 г. – Ивасаки Ятаро, японски финансист и индустриалец († 1885 г.) 1856 г. – Антон Ашкерц, словенски поет († 1912 г.) 1869 г. – Ноел Бъкстон, английски политик († 1948 г.) 1876 г. – Роберт Михелс, немски политолог († 1936 г.) 1878 г. – Джон Б. Уотсън, американски психолог († 1958 г.) 1888 г. – Никола Антонов, български дипломат († 1979 г.) 1890 г. – Карел Чапек, чешки писател и драматург († 1938 г.) 1890 г. – Курт Тухолски, германски журналист († 1935 г.) 1908 г. – Симон дьо Бовоар, френска писателка († 1986 г.) 1913 г. – Ричард Никсън, 37-и президент на САЩ († 1994 г.) 1914 г. – Иван Точко, писател от СР Македония († 1973 г.) 1920 г. – Стефан Дичев, български писател († 1996 г.) 1920 г. – Хаким Мохамед Саид, пакистански просветител († 1998 г.) 1922 г. – Ахмед Секу Туре, президент на Гвинея († 1984 г.) 1923 г. – Стоян Анастасов, български художник 1925 г. – Лий Ван Клийф, американски актьор († 1989 г.) 1928 г. – Джудит Кранц, американска писателка († 2019 г.) 1929 г. – Хайнер Мюлер, немски писател († 1995 г.) 1931 г. – Алгис Будрис, американски писател († 2008 г.) 1936 г. – Кина Мутафова, българска актриса 1937 г. – Енрике Лисалде, мексикански актьор († 2013 г.) 1941 г. – Джоун Байез, американска поп певица 1941 г. – Цветан Северски, български писател 1944 г. – Джими Пейдж, британски китарист (Led Zeppelin) 1945 г. – Левон Тер-Петросян, арменски политик 1948 г. – Явор Милушев, български актьор 1958 г. – Мехмет Али Агджа, турски терорист, опитал да убие папа Йоан Павел II 1959 г. – Венцислав Мартинов, български комик 1959 г. – Ригоберта Менчу, гватемалска общественичка, Нобелова лауреатка през 1992 г. 1967 г. – Дейв Матюс, китарист и солист 1967 г. – Клаудио Каниджа, аржентински футболист 1970 г. – Лара Фабиан, белгийско-канадска поп певица 1978 г. – Дженаро Гатузо, италиански футболист 1982 г. – Кейт Мидълтън, херцогиня на Кембридж 1982 г. – Бенямин Леберт, немски писател 1982 г. – Нора Босонг, немска писателка 1987 г. – Лукаш Лейва, бразилски футболист 1989 г. – Нина Добрев, българска актриса 1990 г. – Тодор Скримов, български волейболист 2003 г. – Сузанита, българска поп и попфолк певица Починали 1799 г. – Мария Гаетана Анези, италианска математичка (* 1718 г.) 1819 г. – Екатерина Павловна, кралица на Вюртемберг (* 1788 г.) 1873 г. – Наполеон III, император на Франция (* 1808 г.) 1877 г. – Александър Брюлов, руски художник (* 1799 г.) 1878 г. – Виктор Емануил II, крал на Италия (* 1820 г.) 1918 г. – Емил Рено, френски изобретател (* 1844 г.) 1923 г. – Катрин Мансфийлд, новозеландска писателка (* 1888 г.) 1930 г. – Иван Манолев, български революционер (* 1871 г.) 1936 г. – Йордан Самарджиев, български революционер (* 1875 г.) 1947 г. – Карл Манхайм, германски социолог (* 1893 г.) 1961 г. – Емили Грийн Болч, американска писателка, Нобелова лауреатка през 1946 г. (* 1867 г.) 1962 г. – Лев Ошанин, руски антрополог (* 1884 г.) 1977 г. – Константин Исаев, руски драматург (* 1907 г.) 1981 г. – Лозан Стрелков, български писател (* 1912 г.) 1994 г. – Йоахим Вернер, германски археолог (* 1909 г.) 1998 г. – Кеничи Фукуи, японски химик, Нобелов лауреат през 1981 г. (* 1918 г.) 1999 г. – Георги Марковски, български писател (* 1941 г.) 2006 г. – Руслан Райчев, български диригент (* 1919 г.) 2013 г. – Джеймс Бюканън, американски икономист, нобелов лауреат (* 1919 г.) Празници Ден на мигрантите и бежанците (за 2011 г., отбелязва се от 1904 г. през втората неделя на януари в рамките на католическата общност България – Празник на висшето военноморско училище „Н. Й. Вапцаров“ – Варна – създадено на 9 януари 1881 г. Италия – Празник на град Албино 109


text: 10 януари е 10-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 355 дни до края на годината (356 през високосна година). Събития 49 г. пр.н.е. – Гай Юлий Цезар пресича Рубикон. 532 г. – Начало на въстанието Ника в Константинопол. 1810 г. – Бракът на Наполеон и Жозефина е анулиран. 1863 г. – Открита е първата линия на Лондонското метро – първото в света метро. 1904 г. – Започва да излиза в. „Българан“ под редакцията на Христо Силянов и Александър Кипров. 1920 г. – Обществото на народите провежда първата си среща, на която ратифицира Версайския договор за края на Първата световна война. 1944 г. – Втората световна война: Извършена е шеста бомбардировка на София от британско-американската авиация. 1946 г. – Състои се първото Общо събрание на ООН; представени са 51 страни. 1968 г. – Американската автоматична станция Surveyor-7 извършва меко кацане на повърхността на Луната в близост до кратера Тихо. 1969 г. – СССР изстрелва сондата Венера 6 към планетата Венера. 1984 г. Тежка самолетна катастрофа в България. САЩ и Ватикана започват дипломатически отношения. 1990 г. – Сформирана е компанията Time Warner, след обединяване на Time Inc. и Warner Communications Inc. 1990 г. – Китайската народна република вдига военното положение, въведено след събитията на площад „Тянънмън“ през юни 1989 г. 1996 г. – Народното събрание отхвърля втори вот на недоверие към кабинета на Жан Виденов, предложен от СДС заради зърнената криза. 1997 г. – Организираното протестно шествие на опозицията срещу управляващата Българска социалистическа партия прераства в щурм на сградата на Народно събрание на България; полицията разгонва със сила демонстрантите. 2000 г. – Възобновени са наблюденията с космическия телескоп Хъбъл. 2000 г. – America Online обявява намерението си да закупи Time Warner за 162 милиарда щатски долара. Родени 1573 г. – Симон Мариус, немски астроном († 1624 г.) 1644 г. – Луи-Франсоа дьо Буфлер, френски офицер († 1711 г.) 1769 г. – Мишел Ней, френски маршал († 1815 г.) 1883 г. – Алексей Николаевич Толстой, руски писател († 1945 г.) 1883 г. – Атанас Дачев, български революционер († 1973 г.) 1897 г. – Методи Шаторов, български партизанин († 1944 г.) 1903 г. – Димитър Мутафчиев, български футболист († 1990 г.) 1904 г. – Шон Макбрайд, ирландски политик, Нобелов лауреат през 1974 († 1988 г.) 1913 г. – Густав Хусак, президент на Чехословакия († 1991 г.) 1916 г. – Иван Венедиков, български археолог († 1997 г.) 1920 г. – Стоян Орманджиев, български футболист и треньор († 2006 г.) 1924 г. – Алексей Аджубей, съветски журналист и политик († 1993 г.) 1924 г. – Едуардо Чилида, испански скулптор, художник († 2002 г.) 1924 г. – Макс Роуч, американски перкусионист, барабанист и композитор († 2007 г.) 1936 г. – Робърт Удроу Уилсън, американски физик, Нобелов лауреат през 1978 1938 г. – Доналд Кнут, американски математик и компютърен учен 1942 г. – Величка Пандева, българска скиорка, състезателка по ски бягане († 1993 г.) 1942 г. – Уолтър Хил, американски филмов режисьор 1943 г. – Джо Масино, американски мафиот 1945 г. – Род Стюарт, британски рок певец 1947 г. – Джордж Ефинджър, американски писател 1948 г. – Тереза Грейвс, американска актриса и певица († 2002 г.) 1949 г. – Джеймс Лапайн, американски режисьор 1949 г. – Джордж Форман, американски боксьор 1950 г. – Любомир Николов, български писател 1954 г. – Такаши Мацуока, американски писател 1955 г. – Майкъл Шенкер, немски китарист 1960 г. – Георги Глушков, български баскетболист 1963 г. – Георги Георгиев, български футболист 1963 г. – Тони Димитрова, българска певица 1965 г. – Йордан Митев, български футболист 1966 г. – Стийв Крамър, американски политик 1971 г. – Камелия, българска попфолк певица 1974 г. – Ритик Рошан, индийски актьор 1973 г. – Глен Робинсън, американски баскетболен играч 1976 г. – Адам Кенеди, американски бейзболен играч 1980 г. – Мердин Байрям, български политик 1980 г. – Сара Шейхи, американска актриса 1983 г. – Тервел Пулев, български боксьор 1992 г. – Иван Ангелов, български футболист Починали 681 г. – Агатон, римски папа (* ок. 577) 976 г. – Йоан I Цимиски, император на Византийската империя (* ок. 925) 1778 г. – Карл Линей, шведски ботаник (* 1707 г.) 1815 г. – Балтазар Акке, френски геолог на австрийска служба (* 1739 г.) 1824 г. – Томас Едуард Боудич, английски изследовател (* 1791 г.) 1862 г. – Самюел Колт, американски изобретател (* 1814 г.) 1873 г. – Димитър Общи, български революционер (* ок. 1835) 1878 г. – Гина Караиванова, майка на Васил Левски (* ок. 1810 г.) 1917 г. – Бъфало Бил, американски заселник (* 1846 г.) 1918 г. – Константин Иречек, чешки историк (* 1854 г.) 1922 г. – Шигенобу Окума, министър-председател на Япония (* 1838 г.) 1934 г. – Маринус Ван дер Любе, холандски комунист, обвинен в подпалването на Райхстага (* 1909 г.) 1937 г. – Генко Мархолев, български военен деец (* 1865 г.) 1944 г. – Герхард Венгел, германски летец (* 1915 г.) 1944 г. – Андрей Тошев, министър-председател на България (* 1867 г.) 1944 г. – Божил Стоянов, български актьор (* 1897 г.) 1944 г. – Христо Обрешков, български цигулар (* 1907 г.) 1951 г. – Синклер Луис, американски писател, Нобелов лауреат през 1930 (* 1885 г.) 1957 г. – Габриела Мистрал, чилийска писателка, Нобелов лауреат през 1945 (* 1889 г.) 1957 г. – Иван Грозев, български поет (* 1872 г.) 1961 г. – Дашиъл Хамет, американски писател (* 1894 г.) 1967 г. – Радхабинод Пал, индийски юрист (* 1886 г.) 1967 г. – Стефан Ненков, български общественик (* 1880 г.) 1971 г. – Коко Шанел, френска модна дизайнерка (* 1883 г.) 1975 г. – Стойчо Мошанов, български политик (* 1892 г.) 1976 г. – Хаулин Уулф, американски музикант (* 1910 г.) 1986 г. – Ярослав Сейферт, чешки писател, Нобелов лауреат през 1984 (* 1901 г.) 2001 г. – Неджати Джумалъ, турски писател (* 1921 г.) 2007 г. – Елена Георгиева, българска езиковедка (* 1930 г.) 2007 г. – Карло Понти, италиански продуцент (* 1912 г.) 2008 г. – Михаил Минин, поставил знамето на победата над Райхстага през 1945 г. (* 1922 г.) 2010 г. – Божидар Спириев, български статистик (* 1932 г.) 2014 г. – Георги Найденов – Гого, български певец (* 1949 г.) 2015 г. – Франческо Рози, италиански режисьор и сценарист (* 1922 г.) 2017 г. – Роман Херцог, президент на Германия (* 1934 г.) Празници – ден на Св. Евстатий Чудотворец 110