text: 10 април е 100-тният ден в годината според григорианския календар (101-ви през високосна година). Остават 265 дни до края на годината. Събития 428 г. – Несторий става патриарх на Константинопол. Три години по-късно е свален от поста заради обвинения в ерес. 837 г. – Халеевата комета прави най-близкия си подход към Земята на разстояние, равно на 0,0342 AU (5,1 милиона километра). 879 г. – Луи III става крал на западните франки. 1500 г. – Лудовико Сфорца е заловен от швейцарски войски при Новара и е предаден на французите. С неговото залавяне Милано попада под френска власт за 360 години. 1710 г. – В Англия влиза в сила приетият през 1709 г. първи в света закон за авторското право. 1741 г. – Война за австрийското наследство: Прусия получава контрол над Силезия в битката при Молвиц. 1790 г. – Създадена е системата за патентоване в САЩ. 1809 г. – Наполеонови войни: Войната на петата коалиция започва, когато войските на Австрийската империя нахлуват в Бавария. 1815 г. – Вулканът Тамбора в Индонезия започва най-бурното изригване в съвременната история, в резултат на което загиват 71 хил. души. 1841 г. – Излиза първият брой на вестник Ню Йорк Трибюн. 1841 г. – В Канада е основан град Халифакс. 1849 г. – Американецът Уолтър Хънт патентова безопасната игла. 1864 г. – Ерцхерцог Максимилиан от Хабсбург е провъзгласен за император на Мексико след френската интервенция в Мексико. 1866 г. – Основано е българско читалище в Цариград. 1868 г. – Английски и индийски войски побеждават в Абисиния армията на етиопския император Теодрос II, избити са 700 етиопци. 1880 г. – Започват преговори за национално обединение на България. 1914 г. – Пред дипломатическия корпус в Крагуевац 2200 български наборници от Македония отказват да положат военна клетва в сръбската армия и на всеки десет е разстрелян по един. 1912 г. – Титаник напуска пристанището в Саутхемптън, Англия за своето първо и единствено плаване. 1913 г. – В 14:00 ч на полето до Руски паметник е основан спортен клуб Славия. 1916 г. – В САЩ е създадена професионалната асоциация по голф. 1919 г. – Лидерът на мексиканската революция Емилиано Сапата е застрелян в засада от правителствените сили в Морелос. 1922 г. – Започва провеждането на Генуезката конференция. 1925 г. – Великият Гетсби от Френсис Скот Фицджералд е публикуван за пръв път. 1930 г. – Произведена е първата синтетична гума. 1940 г. – Исландия се отделя от хегемонията на Дания. 1940 г. – Втора световна война: Катинско клане – десетки хиляди хора – цветът на полската нация – са екзекутирани от НКВД. 1941 г. – Втората световна война: Страните от Оста създават в окупирана Югославия Независима хърватска държава, управлявана от фашисткото движение Усташи на Анте Павелич. 1944 г. – Освобождаване на Одеса от окупацията на Нацистка Германия по време на Одеските операции. 1944 г. – Хенри Форд II става изпълнителен вицепрезидент на Ford Motor Company. 1945 г. – Германският крайцер Адмирал Шеер е потопен при атака на британската авиация, загиват 32-ма души на борда на кораба. 1953 г. – На екран е пуснат първият триизмерен филм – Восъчната къща. 1957 г. – Суецкият канал е отворен за всички кораби, след като е бил затворен за три месеца. 1963 г. – Американската подводница US Thresher потъва в океана, загиват 129 души екипаж. 1970 г. – Пол Маккартни обявява, че напуска Бийтълс по лични и професионални причини. 1972 г. – Подписване на Международната конвенция за забрана на биологичните и токсичните оръжия. 1972 г. – Гробници, съдържащи бамбукови свитъци, сред които Изкуството на войната на Сун Дзъ и изгубения военен трактат на Сун Бин, са случайно открити от строителни работници в Шандун. 1973 г. – Подписано е българо-гръцко споразумение за използване на Солунското пристанище от България. 1979 г. – В 20:34 ч. московско време е изстрелян космическият кораб Съюз-33, в който лети първият български космонавт Георги Иванов. 1988 г. – След 10-годишно строителство е открит 11-километровият мост Сето, съединяващ японските острови Хоншу и Шикоку. 1989 г. – Състои се премиерата на българския игрален филм „Адио, Рио“. 1998 г. – Подписано е Белфасткото споразумение, с което се слага край на „Смутните времена“ в Северна Ирландия. 2001 г. – България е извадена от негативния Шенгенски списък и за българите отпада изискването за визи в ЕС. 2010 г. – Самолетът на полските военновъздушни сили Ту-154 се разбива в Самолетна катастрофа край Смоленск, Русия, при което загиват всичките 96 пътници, в това число президентът на Полша Лех Качински и други официални лица. Родени 401 г. – Теодосий II, римски император († 450 г.) 1512 г. – Джеймс V, крал на Шотландия († 1542 г.) 1583 г. – Хуго Гроций, нидерландски философ († 1645 г.) 1755 г. – Самуел Ханеман, германски лекар, създател на хомеопатията († 1843 г.) 1769 г. – Жан Лан, френски офицер († 1809 г.) 1803 г. – Йохан Якоб Кауп, германски зоолог († 1873 г.) 1847 г. – Джоузеф Пулицър, унгаро-американски журналист († 1911 г.) 1852 г. – Артур Вирендел, белгийски инженер († 1940 г.) 1859 г. – Павел Христов, български военен деец († 1921 г.) 1864 г. – Ойген д'Албер, шотландско-германски композитор († 1942 г.) 1868 г. – Джордж Арлис, британски актьор († 1946 г.) 1869 г. – Георги Баласчев, български историк († 1936 г.) 1872 г. – Величко Георгиев, български лекар († 1924 г.) 1878 г. – Лазар Поптрайков, български революционер († 1903 г.) 1880 г. – Мохамед Надир Шах, афганистански крал († 1933 г.) 1883 г. – Богдан Филов, български археолог, държавник и регент († 1945 г.) 1887 г. – Бернардо Усай, аржентински физиолог, Нобелов лауреат през 1947 г. († 1971 г.) 1897 г. – Ерик Найт, британски писател († 1943 г.) 1913 г. – Щефан Хайм, германски писател († 2001 г.) 1917 г. – Робърт Бърнс Уудуърд, американски химик, Нобелов лауреат през 1965 г. († 1979 г.) 1925 г. – Добромир Ташков, български футболист († 2017 г.) 1927 г. – Луиджи Алва, перуански певец 1927 г. – Маршал Уорън Ниренбърг, американски биохимик, Нобелов лауреат през 1968 г. († 2010 г.) 1929 г. – Лиз Шеридан, американска актриса († 2022 г.) 1929 г. – Майк Хауторн, британски пилот от Формула 1 († 1959 г.) 1929 г. – Макс фон Сюдов, шведски актьор († 2020 г.) 1930 г. – Стефан Елевтеров, български литературовед († 1997 г.) 1932 г. – Омар Шариф, египетски актьор († 2015 г.) 1937 г. – Бела Ахмадулина, руска поетеса († 2010 г.) 1943 г. – Мустафа Чаушев, български поп и попфолк певец 1946 г. – Николай Волев, български актьор 1947 г. – Методи Стамболиски, македонски висш офицер 1947 г. – Халина Фронцковяк, полска певица 1948 г. – Цветан Атанасов, български футболист 1951 г. – Стивън Сегал, американски актьор 1957 г. – Джон Майлоу Форд, американски писател († 2006 г.) 1958 г. – Бейбифейс, американски певец 1967 г. – Димитър Ганев, български актьор 1972 г. – Марио Станич, хърватски футболист 1972 г. – Стоян Михалев, български певец и музикант 1973 г. – Гийом Кане, френски актьор 1973 г. – Роберто Карлош, бразилски футболист 1984 г. – Манди Мур, американска певица 1988 г. – Иван Ракитич, хърватски футболист 1992 г. – Дейзи Ридли, английска актриса 1998 г. – Климентина Фърцова, българска театрална и филмова актриса Починали 1347 г. – Уилям Окам, английски философ (* 1285 г.) 1533 г. – Фредерик I, крал на Дания (* 1471 г.) 1545 г. – Констанцо Феста, италиански композитор (* ок. 1485) 1585 г. – Григорий XIII, римски папа (* 1502 г.) 1646 г. – Сантино Солари, швейцарски архитект и скулптор (* 1576 г.) 1813 г. – Жозеф Луи Лагранж, френски математик (* 1736 г.) 1825 г. – Пол-Луи Курие, френски републиканец, философ и елинист (* 1772 г.) 1861 г. – Едуар Менетрие, френски зоолог (* 1802 г.) 1904 г. – Изабела II, кралица на Испания (* 1830 г.) 1907 г. – Ставре Гогов, български революционер (* 1884 г.) 1909 г. – Алджернон Чарлз Суинбърн, английски поет, драматург, критик (* 1837 г.) 1919 г. – Емилиано Сапата, мексикански революционер (* 1879 г.) 1920 г. – Мориц Кантор, германски математик (* 1829 г.) 1931 г. – Халил Джубран, ливанско-американски поет, писател, философ и художник (* 1883 г.) 1945 г. – Павел Панов, български военнослужещ (* 1895 г.) 1955 г. – Пиер Теяр дьо Шарден, френски палеонтолог и теолог (* 1881 г.) 1962 г. – Майкъл Къртис, американски режисьор (* 1886 г.) 1962 г. – Стюарт Сътклиф, шотландски музикант и член на Бийтълс за кратко време (* 1940 г.) 1962 г. – Марко Марчевски, български писател и преводач (* 1898 г.) 1966 г. – Ивлин Уо, английски писател (* 1903 г.) 1968 г. – Павел Юдин, руски философ (* 1899 г.) 1973 г. – Васил Киселков, български славист, преводач от старобългарски език (* 1887 г.) 1979 г. – Нино Рота, италиански филмов композитор (* 1911 г.) 1989 г. – Николай Гринко, украински актьор (* 1920 г.) 1995 г. – Борис Априлов, български детски писател (* 1921 г.) 2003 г. – Лъчезар Аврамов, български комунист (* 1922 г.) 2010 г. – Лех Качински, президент на Полша (* 1949 г.) 2013 г. – Реймон Будон, френски социолог (* 1934 г.) 2018 г. – Тончо Русев, български композитор, диригент и музикант (* 1932 г.) Празници Международен ден на съпротивителното движение Азербайджан – Ден на строителя САЩ – Ден на Армията на спасението Украйна – Ден на освобождението на Одеса 410


source: wikipedia

text: 11 април е 101-вият ден в годината според григорианския календар (102-ри през високосна). Остават 264 дни до края на годината. Събития 1079 г. – Със заповед на полския крал е екзекутиран епископа на Краков Станислас, който по-късно е канонизиран и става покровител на Полша. 1241 г. – Монголците, предвождани от Бату хан и Субетей, разбиват унгарската армия на крал Бела IV в битката за Мохач. 1713 г. – Подписан е Ултрехтският мир, с което завършва Войната за испанското наследство. 1805 г. – В Санкт Петербург, Русия и Великобритания подписват конвенция за създаването на общоевропейска коалиция срещу Наполеон, към която по-късно се присъединява и Австрия. 1814 г. – По силата на договора от Фонтенбло Наполеон абдикира и е прогонен на остров Елба. На трона се възкачва Луи XVIII. 1822 г. – Хиоското клане в Гърция. 1857 г. – Руският цар Александър II одобрява Герба на Русия – Двуглав орел. 1866 г. – В Браила е представена пиесата на Добри Войников „Райна княгиня“. 1868 г. – Премахване шогуната в Япония. 1879 г. – Руският императорски комисар в България княз Александър Дондуков-Корсаков слага начало на организираните пощенски съобщения в страната. 1888 г. – В Амстердам официално е открита концертната зала Концертгебау, една от най-добрите в света. 1894 г. – Великобритания обявява протекторат над Уганда. 1899 г. – Испания прехвърля Пуерто Рико на САЩ. 1909 г. – Основан е град, който една година по-късно е наречен Тел Авив. 1919 г. – Влиза в сила уставът на Международната организация на труда. 1927 г. – Приета е Конституцията на Беларус. 1935 г. – Започва конференцията на Антантата в Стреза (Италия). 1944 г. – Английската авиация разрушава щаба на Гестапо в Хага. 1945 г. – Втора световна война: Армията на САЩ освобождава концентрационния лагер Бухенвалд, разположен край Ваймар. 1961 г. – В Ерусалим започва процесът срещу бившия офицер от СС Адолф Айхман за престъпления срещу евреите по време на Втората световна война. 1961 г. – Боб Дилън дебютира в Ню Йорк. 1964 г. – Фриц Фреленг и Дейвид ДеПати създават Пинко Розовата пантера. 1969 г. – Публикуван е Закон за паметниците на културата и музеите. 1970 г. – Космическият кораб „Аполо 13“ потегля за мисия на Луната; след експлозия на борда и дни на неизвестност астронавтите се приземяват успешно на 17 април 1982 г. – Англичаните Ранулф Фиънис и Чарлз Бъртън стават първите хора, извършили околосветска обиколка през полюсите. 1991 г. – Съветът за сигурност на ООН обявява прекратяването на военните действия срещу Ирак. 2002 г. – При военен преврат, членове на венецуелската армия задържат президента Уго Чавес и настояват за неговата оставка. 2006 г. – В Корлеоне е заловен е мафиотският бос Бернардо Провенцано. 2007 г. – Взривени са бомби пред дома на премиера и пред полицейско управление в град Алжир, загиват 23-ма, ранените са над 160. 2008 г. – Във Вашингтон в новострояща се сграда е открит Музей на журналистиката и новините, наречен Нюзиъм. Родени 146 г. – Септимий Север, римски император († 211 г.) 1357 г. – Жуау I, крал на Португалия († 1433 г.) 1492 г. – Маргарита Наварска, кралица на Навара и френска писателка († 1549 г.) 1755 г. – Джеймс Паркинсън, английски физик († 1824 г.) 1803 г. – Козма Прутков, измислен руски писател († 1863 г.) 1869 г. – Густав Вигеланд, норвежки скулптор († 1943 г.) 1872 г. – Александър Ставре Дренова, албански поет († 1947 г.) 1893 г. – Дийн Ачисън, Държавен секретар на САЩ († 1971 г.) 1897 г. – Любомир Бобчевски, български актьор († 1963 г.) 1898 г. – Никола Захариев, български политик († 1945 г.) 1900 г. – Шандор Марай, унгарски писател († 1989 г.) 1908 г. – Виктор Абакумов, съветски офицер († 1954 г.) 1908 г. – Масару Ибука, японски предприемач († 1997 г.) 1920 г. – Марлен Хаусхофер, австрийска писателка († 1970 г.) 1922 г. – Александър Райчев, български композитор и теоретик († 2003 г.) 1926 г. – Христо Христов, български режисьор († 2007 г.) 1930 г. – Антон Шандор Ла Вей, американски основател на Църквата на Сатаната († 1997 г.) 1930 г. – Никълъс Брейди, американски финансист и политик 1936 г. – Иван Груев, български писател (+2013 г.) 1945 г. – Стефан Богомилов, български футболист 1948 г. – Марчело Липи, италиански футболен треньор 1950 г. – Георги Ифандиев, български писател, журналист и телевизионен водещ 1953 г. – Ги Верхофстад, министър-председател на Белгия 1953 г. – Силва Бъчварова, българска художничка и сценографка 1956 г. – Николай Камов, български политик 1958 г. – Алексей Ермолински, американски шахматист 1958 г. – Георги Славков, български футболист († 2014 г.) 1959 г. – Алеандро Балди, италиански певец 1961 г. – Винсънт Гало, американски актьор, режисьор, музикант и художник 1963 г. – Цветан Симеонов, български архитект 1966 г. – Петер Щьогер, австрийски футболист 1968 г. – Сергей Лукяненко, руски писател 1971 г. – Диана Йоргова, българска спортистка 1971 г. – Оливер Ридел, германски музикант (Rammstein) 1974 г. – Алекс Кореча, испански тенисист 1974 г. – Триша Хелфър, канадска актриса 1979 г. – Хейли Коуп, американска плувкиня 1980 г. – Стелиос Халкиас, гръцки шахматист 1981 г. – Алесандра Амбросио, бразилски модел 1981 г. – Миа Даймънд, унгарска порно актриса 1986 г. – Стойко Колев, български футболист 1997 г. – Марин Рангелов, български актьор Починали 678 г. – Доний, римски папа (* неизв.) 1034 г. – Роман III Аргир, византийски император (* 968 г.) 1514 г. – Донато Браманте, италиански архитект (* 1444 г.) 1896 г. – Иван Атанасов – Инджето, български революционер (* неизв.) 1904 г. – Андрей Казепов, български революционер (* 1878 г.) 1917 г. – Скот Джоплин, американски композитор (* 1868 г.) 1918 г. – Ото Вагнер, австрийски архитект (* 1841 г.) 1934 г. – Джон Колиър, британски художник (* 1850 г.) 1938 г. – Джордж Бърд Гринел, американски естествоизпитател (* 1849 г.) 1944 г. – Димитър Добрев, български офицер (* 1868 г.) 1949 г. – Роза Попова, българска актриса и режисьорка († 1879 г.) 1958 г. – Йозеф Фолтман, германски офицер († 1887 г.) 1973 г. – Людмил Стоянов, български филолог (* 1886 г.) 1977 г. – Жак Превер, френски сценарист (* 1900 г.) 1985 г. – Енвер Ходжа, албански диктатор (* 1908 г.) 1987 г. – Примо Леви, италиански писател (* 1917 г.) 1987 г. – Ърскин Колдуел, американски писател (* 1903 г.) 1991 г. – Иван Мартинов, български писател (* 1912 г.) 1997 г. – Роже Бернар, френски лингвист (* 1908 г.) 1999 г. – Георги Владиков, български партизанин, деец на БКП, депутат, дипломат, посланик (* 1926 г.) 2002 г. – Иван Димов, български скулптор (* 1913 г.) 2004 г. – Атанас Александров, български футболист (* 1952 г.) 2005 г. – Джон Реймънд Броснан, австралийски писател (* 1947 г.) 2007 г. – Кърт Вонегът, американски писател (* 1922 г.) 2008 г. – Клод Аб, френски футболист (* 1927 г.) 2010 г. – Николай Вълчинов, български сценарист (* 1950 г.) 2010 г. – Юлия Ценова, българска пианистка (* 1948 г.) 2012 г. – Ахмед Бен Бела, алжирски политик (* 1916 г.) Празници Международен ден на бившите политзатворници и концлагеристи – Обявен по инициатива на Международната федерация на борците от съпротивата, политзатворниците и пострадалите от фашизма. На този ден през 1945 г. затворниците с бунт освобождават концентрационния лагер Бухенвалд. Световен ден за борба с болестта на Паркинсон – Обявен през 1997 г. от Световната здравна организация (СЗО). Годишнина от рождението на английския лекар Джеймс Паркинсон (1755 – 1824), който описва първи това заболяване през 1817 г. Отбелязва се от 1998 г. Световен ден за борба с шизофренията – Отбелязва се по света от 1949 г., а в България – от 1998 г. Професионален празник на стоматолозите – България Коста Рика – Ден на героите Уганда – Ден на свободата Украйна – Ден на освобождението на Керч 411


text: 12 април е 102-рият ден в годината според григорианския календар (103-ти през високосна). Остават 263 дни до края на годината. Събития 238 г. – Римският император Гордиан II загива в битка с Максимин Трак, а баща му, съимператор Гордиан I се самоубива, научавайки за смъртта на сина си. 467 г. – Антемий става император на Римската империя. 971 г. – Византийската армия на император Йоан I Цимиски навлиза в българските земи. 1796 г. – Наполеон печели първата си значима победа при Монтеноте, разбивайки австрийските и сардинските войски. 1815 г. – По време на изригването на вулкана Тамбора загиват около 10 000 души. 1849 г. – Италианският астроном Анибал де Гаспарис открива 10 Хигея – четвъртият по големина астероид. 1861 г. – Американска гражданска война: Войници от Юга атакуват федералния контингент във Форт Съмтър в пристанището на Чарлстън (Южна Каролина). Това дава повод за начало на войната. 1896 г. – Основан е Хановер 96, немски футболен клуб. 1897 г. – По време на гръцко-турската война от края на 19 век османската армия влиза в Тирнавос, което историческо събитие е отразено във филма „Превземането на Тирнавос“. 1903 г. – В Лондон е пуснат първият в света градски автобус с Двигател с вътрешно горене. 1911 г. – В Санкт Петербург е проведен първият всеруски Аргонавтен конгрес. 1914 г. – Пиесата на Джордж Бърнард Шоу Пигмалион се играе за първи път в Лондон. 1919 г. – Приет е Закон за конфискуване на незаконно придобитите имоти от държавни чиновници за времето след 17 септември 1912 г. 1927 г. – Чан Кай-ши предотвратява опит за комунистически преврат в Китай и установява еднолична власт. 1933 г. – Народното събрание отнема мандата на 33 народни представители от Работническата партия във връзка със Закона за защита на държавата. 1935 г. – Осъществен е първият полет на британския самолет Бристол Бленхайм. 1940 г. – Състои се премиерата на американския игрален филм Ребека. 1945 г. – Американският президент Франклин Делано Рузвелт умира, докато е в кабинета си; като 33-ти президент на САЩ полага клетва вицепрезидента Хари Труман. 1954 г. – Бил Хейли записва на плоча песента си „Rock around the clock“, поради което денят се счита за рождена дата на рокендрола. 1955 г. – Ваксината срещу детски паралич, създадена от американския лекар Джонъс Солк е обявена за ефективна. 1961 г. – СССР изстрелва в Космоса Восток 1 – първият пилотиран космически кораб с космонавта Юрий Гагарин на борда. 1965 г. – Арестувани са участниците в Опита за преврат срещу Тодор Живков. 1981 г. – САЩ изстрелват първата космическа совалка – Колумбия. 1990 г. – Премиерът Андрей Луканов обявява мораториум върху плащанията по външния дълг на България. 1992 г. – Във Франция е открит европейски Дисниленд. 2002 г. – Опит за военен преврат срещу президента на Венецуела Уго Чавес. 2002 г. – Състои се премиерата на филма Авалон в Полша. Родени 599 г. пр.н.е. – Махавира, основател на джайнизма († 527 пр.н.е.) 1500 г. – Йоахим Камерариус, германски просветител († 1574 г.) 1748 г. – Антоан-Лоран дьо Жусийо, френски ботаник († 1836 г.) 1823 г. – Александър Островски, руски писател († 1886 г.) 1839 г. – Николай Пржевалски, руски изследовател на Азия († 1888 г.) 1871 г. – Август Ендел, немски архитект († 1925 г.) 1871 г. – Йоанис Метаксас, министър-председател на Гърция († 1941 г.) 1872 г. – Никола Мушанов, български политик († 1951 г.) 1880 г. – Хари Бор, френски актьор († 1943 г.) 1884 г. – Ото Майерхоф, германски физик, Нобелов лауреат († 1951 г.) 1893 г. – Добрин Василев, български писател и библиограф († 1956 г.) 1900 г. – Димитър Каданов, български учен († 1982 г.) 1903 г. – Ян Тинберген, холандски иконометрист, Нобелов лауреат през 1969 г. († 1994 г.) 1912 г. – Александър Петков, български хидролог († 1986 г.) 1919 г. – Драган Тенев, български юрист, писател и публицист († 1999 г.) 1919 г. – Петър Петров, български оперен певец († 2005 г.) 1924 г. – Лиляна Бочева, пианист и диригент на хор „Бодра смяна“ († 2005 г.) 1926 г. – Димитрина Савова, българска актриса († 2011 г.) 1933 г. – Монсерат Кабайе, испанска оперна певица († 2018 г.) 1934 г. – Досьо Досев, български актьор 1934 г. – Севелина Гьорова, български театровед († 2007 г.) 1934 г. – Тодор Еврев, български лекар, професор († 1994 г.) 1938 г. – Христо Тодоров, български филолог († 1983 г.) 1941 г. – Боби Мур, английски футболист († 1993 г.) 1946 г. – Ед О'Нийл, американски актьор 1947 г. – Дейвид Летърман, американски шоумен 1947 г. – Том Кланси, американски писател († 2013 г.) 1948 г. – Йошка Фишер, немски политик и държавник 1950 г. – Георги Ананиев, български политик († 2021 г.) 1954 г. – Джон Кракауер, американски писател и алпинист 1956 г. – Анди Гарсия, американски актьор 1956 г. – Смиляна Нитова-Кръстева, български политик и юрист 1957 г. – Стойчо Младенов, български състезател и треньор по футбол 1961 г. – Лиза Жерар, австралийска певица и филмов композитор 1962 г. – Йорданка Фандъкова, български политик 1964 г. – Пламен Манасиев, български актьор 1968 г. – Веселин Колчаков, български лекар 1971 г. – Десислава Тенекеджиева, българска актриса и певица 1973 г. – Юрий Иваников, български футболист 1974 г. – Антйе Равич Щрубел, немска писателка 1975 г. – Елена Алексиева, българска писателка 1975 г. – Цветелина Янчулова, българска волейболистка 1979 г. – Дженифър Морисън, американска актриса 1979 г. – Клеър Дейнс, американска актриса 1980 г. – Ерик Монгрен, канадски китарист 1985 г. – Шахрияр Мамедяров, азербайджански шахматист Починали 65 г. – Луций Аней Сенека, римски философ, държавник и драматург (* ок. 3 пр.н.е.) 238 г. – Гордиан I, римски император (* ок. 159) 238 г. – Гордиан II, римски император (* ок. 192) 352 г. – Юлий I, римски папа (* неизв.) 1212 г. – Всеволод III, велик княз на Киев и Владимир-Суздал (* 1154 г.) 1555 г. – Хуана Кастилска, кралица на Кастилия (* 1479 г.) 1782 г. – Пиетро Метастазио, италиански поет и либретист (* 1698 г.) 1817 г. – Шарл Месие, френски астроном (* 1730 г.) 1891 г. – Олга Фьодоровна, велика руска княгиня (* 1839 г.) 1909 г. – Данаил Попов, български революционер (* 1840 г.) 1934 г. – Никола Генев, български военен деец (* 1856 г.) 1938 г. – Фьодор Шаляпин, руски оперен певец – бас (* 1873 г.) 1945 г. – Франклин Рузвелт, 32-ри президент на САЩ (* 1882 г.) 1971 г. – Игор Там, руски физик, Нобелов лауреат през 1958 г. (* 1895 г.) 1972 г. – К. В. Керам, германски журналист и популяризатор на науката (* 1915 г.) 1974 г. – Методи Андонов, български режисьор (* 1932 г.) 1975 г. – Джозефин Бейкър, американска танцьорка (* 1906 г.) 1975 г. – Миле Марковски, български и македонски писател (* 1939 г.) 1981 г. – Джо Луис, американски боксьор (* 1914 г.) 1986 г. – Валентин Катаев, съветски писател (* 1897 г.) 1988 г. – Алън Пейтън, южноафрикански писател (* 1903 г.) 1990 г. – Сергей Закариадзе, грузински актьор (* 1909 г.) 1994 г. – Димитър Велинов, български военен деец (* 1922 г.) 1997 г. – Джордж Уолд, американски физиолог, Нобелов лауреат през 1967 г. (* 1906 г.) 2001 г. – Венцеслав Андрейчев, български ядрен физик (* 1941 г.) 2005 г. – Георги Пачеджиев, български футболист и треньор по футбол (* 1916 г.) 2014 г. – Борис Карадимчев, български композитор и преподавател (* 1933 г.) Празници Ден на римската богиня на победата Виктория Международен ден на авиацията и космонавтиката Либерия – Ден на освобождението Украйна – Ден на работещите в ракетно-космическия отрасъл 412


text: 13 април е 103-тият ден в годината според григорианския календар (104-ти през високосна). Остават 262 дни до края на годината. Събития 1059 г. – Римският папа Николай II издава декрет, според който занапред само кардинали ще имат право да участват в избора на папи. 1204 г. – Кръстоносците от Четвъртия кръстоносен поход превземат и разграбват Константинопол, като убиват и над 2000 православни християни. 1598 г. – Френският крал Анри IV подписва Нантския едикт, с който гарантира свобода на вероизповеданието за френските хугеноти. 1771 г. – Екатерина II заповядва да започнат тайни медицински експерименти с безнадеждно болни от чума с цел откриване на лечение. 1814 г. – Немският математик Карл Вите получава докторска степен на 12-годишна възраст. 1829 г. – Английският парламент гарантира свобода на вероизповеданието за католиците. 1835 г. – В Търново са обесени водачите на Велчовата завера. 1848 г. – Сицилия обявява независимост от Неапол и става самостоятелно кралство. 1849 г. – Унгария е обявена за република. 1871 г. – Двете епархии – Варненска и Преславска са обединени във Варненска и Великопреславска епархия. 1886 г. – Учреден е почетен знак Червен кръст по предложение на Настоятелството на дружество „Червен кръст“. 1919 г. – Провъзгласена е Баварска съветска република, разгромена от войските на правителството на Германия през май същата година. 1924 г. – Основан е ФК АЕК Атина. 1925 г. – Извършен е опит за атентат срещу цар Борис ІІІ при прохода Арабаконак 1934 г. – Извършен е последният полет за спасяване на оцелелите от кораба Челюскин. 1940 г. – Катинското клане: Органите на НКВД (СССР) избиват над 4000 полски офицери. 1941 г. – Втора световна война: Британската авиация извършва първа бомбардировка на София, която е без жертви. 1941 г. – Втора световна война: В Москва е подписан съветско-японският пакт за неутралитет, денонсиран от правителството на СССР на 5 април 1945 г. 1941 г. – Втора световна война: В хода на операция Ауфмарш 25, 11-а танкова дивизия на Вермахта под командването на Евалд фон Клайст влиза на парад в Белград, като кметът на града му е предал ключовете символично още предния ден вечерта. 1945 г. – Втора световна война: Виена е освободена от хитлеристка окупация от Червената армия и войски на новите съюзници. 1945 г. – Министерският съвет приема наредба-закон за ТКЗС. 1960 г. – В алжирската част на Сахара Франция извършва първото изпитание на атомна бомба. 1962 г. – В София се провежда Първи международен турнир по свободна борба Дан Колов, който става традиционен. 1963 г. – Сидни Поатие става първият афроамериканец, който спечелва Оскар. 1967 г. – Rolling Stones изнасят първия си концерт зад Желязната завеса – във Варшава. 1970 г. – На борда на американски космически кораб Аполо 13, докато лети към Луната, експлодира кислороден резервоар, което поставя екипажа в голяма опасност и предизвиква огромна повреда в кораба. 1987 г. – Португалия и Китай постигат съгласие Макао да бъде върнат под китайска администрация през 1999 г. 1990 г. – СССР признава за първи път отговорността си за убийството на хиляди полски офицери при Катин през 1940 г. 1997 г. – Стадион Лазур (тогава като стадион „Нефтохимик“) е официално открит след реконструкция с мача Нефтохимик – Левски (5:1). 2001 г. – В Египет са открити 20 позлатени мумии. 2005 г. – Европейският парламент гласува с мнозинство в подкрепа на подписването на Договора за присъединяване на България и Румъния към Европейския съюз, който влиза в сила от 1 януари 2007 година. 2009 г. – Американският рапър Ice Cube изнася концерт в з. „Универсиада“ Родени 1519 г. – Катерина Медичи, кралица на Франция († 1589 г.) 1570 г. – Гай Фокс, английски военен деец († 1606 г.) 1593 г. – Томас Страфорд, английски политик († 1641 г.) 1732 г. – Фредерик Норт, британски премиер († 1792 г.) 1743 г. – Томас Джеферсън, трети президент на САЩ († 1826 г.) 1771 г. – Ричард Тревитик, английски механик († 1833 г.) 1784 г. – Фридрих фон Врангел, пруски генерал († 1877 г.) 1859 г. – Веранъс Алва Мур, американски бактериолог († 1931 г.) 1859 г. – Хенри Туреман Алън, американски изследовател († 1930 г.) 1860 г. – Джеймс Енсор, белгийски художник († 1949 г.) 1883 г. – Александър Василевич Александров, руски композитор († 1946 г.) 1883 г. – Демян Бедни, руски писател († 1945 г.) 1885 г. – Дьорд Лукач, унгарски философ († 1971 г.) 1889 г. – Оскар Фонтана, австрийски писател († 1969 г.) 1891 г. – Иван Горанов, български политик († 1945 г.) 1896 г. – Никола Гешев, български полицай († 1984 г.) 1899 г. – Стефан Гъдуларов, български актьор († 1969 г.) 1904 г. – Степан Макаров, руски офицер († 1849 г.) 1906 г. – Антон Панов, македонски писател († 1968 г.) 1906 г. – Самюъл Бекет, ирландски поет, Нобелов лауреат през 1969 г. († 1989 г.) 1908 г. – Георги Белев, български певец († 1966 г.) 1915 г. – Щефан Хермлин, немски писател († 1997 г.) 1922 г. – Джон Брейн, английски писател († 1986 г.) 1922 г. – Джулиъс Ниерере, танзански политик († 1999 г.) 1923 г. – Виктор Данченко, български актьор († 1979 г.) 1927 г. – Морис Роне, френски режисьор и актьор († 1983 г.) 1931 г. – Дан Гърни, американски пилот от Формула 1 († 2018 г.) 1931 г. – Ненко Токмакчиев, български художник († 2014 г.) 1931 г. – Никон Агатополски, български духовник († 2002 г.) 1937 г. – Едуард Фокс, английски актьор 1939 г. – Шеймъс Хийни, северноирландски поет, Нобелов лауреат († 2013 г.) 1940 г. – Макс Моузли, президент на ФИА († 2021 г.) 1943 г. – Милен Пенев, български актьор († 1991 г.) 1944 г. – Ханс Кристоф Бух, немски писател 1948 г. – Драго Янчар, словенски писател 1949 г. – Кристофър Хитчънс, британско-американски автор, литературен критик и политически журналист († 2011 г.) 1955 г. – Сафет Сушич, босненски футболист 1955 г. – Ирина Хакамада, руска политическа деятелка 1958 г. – Георги Димитров, български социолог 1963 г. – Гари Каспаров, руски гросмайстор 1964 г. – Маргарита Генчева, български юрист и политик 1973 г. – Андрей Цеков, български политик и юрист 1973 г. – Килиан Албрехт, австрийско-български скиор 1973 г. – Сергей Шнуров, руски рок музиканг, група Ленинград 1973 г. – Добрина Чешмеджиева, българска журналистка, телевизионна водеща 1974 г. – Аугусто Поросо, еквадорски футболист 1974 г. – Константин Сакаев, руски шахматист 1979 г. – Велизар Димитров, български футболист 1987 г. – Димитър Везалов, български футболист Починали 799 г. – Павел Дякон, историк на лангобардите (* 720 г.) 814 г. – Хан Крум, български монарх (* 755 г.) 1093 г. – Всеволод I, велик княз на Киевска Рус (* 1030 г.) 1377 г. – Гийом дьо Машо, френски поет (* 1300 г.) 1538 г. – Елена Глинская, руска велика княгиня (* 1508 г.) 1592 г. – Бартоломео Аманати, италиански архитект и скулптор (* 1511 г.) 1695 г. – Жан дьо Лафонтен, френски писател (* 1621 г.) 1794 г. – Пиер Шомет, френски политик (* 1763 г.) 1827 г. – Хю Клапертън, британски изследовател (* 1788 г.) 1853 г. – Леополд Гмелин, немски химик (* 1788 г.) 1868 г. – Теодрос II, император на Етиопия (* 1818 г.) 1871 г. – Стефан Захариев, български възрожденец (* 1810 г.) 1894 г. – Филип Шпита, немски музикален историк (* 1841 г.) 1902 г. – Христо Максимов, български писател (* 1867 г.) 1903 г. – Мориц Лацарус, германски философ (* 1824 г.) 1904 г. – Степан Макаров, руски океанограф, вицеадмирал (* 1848 г.) 1918 г. – Лавър Корнилов, руски генерал (* 1870 г.) 1921 г. – Миленко Балкански, български генерал (* 1868 г.) 1927 г. – Иван Куюмджиев, български революционер (* 1870 г.) 1937 г. – Иля Илф, руски писател (* 1897 г.) 1942 г. – Хенк Снейвлит, нидерлански политик (* 1883 г.) 1944 г. – Харалампи Тачев, български художник (* 1875 г.) 1945 г. – Ернст Касирер, германски философ (* 1874 г.) 1975 г. – Франсоа Томбалбайе, 1-ви президент на Чад (* 1905 г.) 1977 г. – Александър Родимцев, руски генерал (* 1918 г.) 1982 г. – Иван Моканов, български футболист (* 1912 г.) 1985 г. – Петя Герганова, българска актриса (* 1907 г.) 1992 г. – Йордан Касабов, български физик (* 1928 г.) 1999 г. – Вили Щоф, германски политик (* 1914 г.) 2006 г. – Мюриъл Спарк, шотландска писателка (* 1918 г.) 2007 г. – Златина Тодева, българска актриса (* 1926 г.) 2008 г. – Джон Уилър, американски физик-теоретик (* 1911 г.) 2012 г. – Марио Рици, италиански католически архиепископ, апостолически нунций на Светия престол в България (* 1926 г.) Празници – Ден на независимостта на Сицилия – Нова година по камбоджанския календар и Пенджаб – Празника Вайсаки (начало на беритбения сезон) – Празник Сонгкран – тайландската Нова година 413


text: 14 април е 104-тият ден в годината според григорианския календар (105-и през високосна година). Остават 261 дни до края на годината. Събития 73 г. – По време на римската обсада на крепостта Масада стотици евреи извършват акт на масово самоубийство, за да не бъдат пленени. 971 г. – След ожесточено сражение, продължило два дни, византийската армия превзема Велики Преслав и пленява българския цар Борис II. 1205 г. – В битката при Адрианопол (дн. Одрин) българският цар Калоян разгромява рицарите от Латинската империя. 1611 г. – Принц Федерико Цези за първи път използва думата телескоп. 1687 г. – Английският крал Джеймс II дава равни права на католици и протестанти. 1775 г. – Бенджамин Франклин създава във Филаделфия първата организация за забрана на робството в САЩ. 1849 г. – Унгария се обявява за независима от Австрия със свой лидер Лайош Кошут. 1865 г. – Във Вашингтонския театър актьорът Джон Буут смъртоносно ранява президента на САЩ Ейбрахъм Линкълн, който умира на следващия ден. 1876 г. – От 14 до 16 април се провежда Оборищенското събрание. 1877 г. – Издадена е везирска заповед, с която екзарх Антим I е уволнен и изпратен на заточение в Мала Азия. 1879 г. – Европейска комисия единодушно приема Органическия устав на Източна Румелия. 1894 г. – Направена е първата демонстрация на кинескопа, изобретен от Томас Едисон. 1900 г. – Избухва въоръжен бунт против натуралния десятък в Тръстеник, Русенско, потушен от армията на 19 април. 1900 г. – Официално е открит мостът Александър III в Париж от френския президент Емил Лубе по повод Световното изложение. 1912 г. – По време на първото си и единствено плаване през Атлантическия океан корабът Титаник се сблъсква с айсберг около остров Нюфаундленд (през нощта на 14 срещу 15 април) и потъва. 1916 г. – Това е първият ден от април същата година след като от 24:00 ч на 31 март България преминава от Юлианския към Григорианския календар и вместо 1 април настъпва 14 април. 1923 г. – Сключва се договорът Ено между Българската народна банка и подполковник Анри Ено за изплащане на българските задължения към Франция и Белгия, натрупани преди и по време на Първата световна война. 1925 г. – Извършен е атентат над цар Борис III в прохода Арабаконак от комунистическа групировка. 1928 г. – Регистриран е първият трус на Чирпанското земетресение с магнитуд 6,8 по скàлата на Рихтер. 1929 г. – В Монте Карло се провежда първото Гран при на Монако. 1929 г. – Учредена е Балканската купа по футбол. 1932 г. – В Санкт Петербург е газифицирана първата жилищна сграда на улица „Ризовская“ 15. 1941 г. – Втората световна война: Британската авиация извършва втора бомбардировка на София без жертви. 1941 г. – Втората световна война: Уинстън Чърчил издава тайна заповед за прекратяване на ежеседмичните отчети за загубите на британския флот като деморализиращи населението. 1945- България във Втората световна война:Първа българска армия излиза на унгарско-австрийската граница след успешно завършената Мурска операция и води военни действия срещу оттеглящите се германски войски. 1988 г. – СССР подписва споразумение, с което поема ангажимента да изтегли войските си от Афганистан. 1991 г. – От музея на Ван Гог са откраднати 20 картини на стойност 500 млн. долара. Родени 1572 г. – Адам Танер, австрийски математик († 1632 г.) 1629 г. – Кристиан Хюйгенс, нидерландски физик, астроном и математик († 1695 г.) 1821 г. – Георги Раковски, български революционер († 1867 г.) 1857 г. – Беатрис Батенберг, британска принцеса († 1944 г.) 1859 г. – Николай Романов, велик руски княз, учен, политик и държавник († 1919 г.) 1862 г. – Коста Шахов, български общественик († 1917 г.) 1862 г. – Пьотър Столипин, руски политик († 1911 г.) 1868 г. – Георги Белев, български революционер († 1945 г.) 1878 г. – Тома Попгеоргиев, български учител и свещеник († 1936 г.) 1889 г. – Ефим Боголюбов, украински/немски шахматист († 1952 г.) 1901 г. – Мартин Кесел, германски писател († 1990 г.) 1903 г. – Анри Корбен, френски ислямовед († 1978 г.) 1904 г. – Джон Гилгуд, английски класически актьор († 2000 г.) 1912 г. – Парашкев Хаджиев, български композитор († 1992 г.) 1925 г. – Род Стайгър, американски актьор († 2002 г.) 1926 г. – Рене Госини, френски писател († 1977 г.) 1931 г. – Димитър Добрев, български борец († 2019 г.) 1936 г. – Живко Бояджиев, български езиковед († 2007 г.) 1936 г. – Франк Серпико, американски полицай 1939 г. – Антон Карастоянов, български актьор († 2005 г.) 1939 г. – Миле Марковски, български и македонски писател († 1975 г.) 1941 г. – Джули Кристи, британска актриса от индийски произход 1941 г. – Пола Ракса, полска актриса 1943 г. – Цветан Тотомиров, български армейски офицер 1945 г. – Ричи Блекмор, британски китарист 1948 г. – Димитър Дъбов, български политик 1948 г. – Татяна Набатникова, руска писателка 1951 г. – Пьотър Мамонов, руски актьор и музикант († 2021 г.) 1954 г. – Брус Стърлинг, американски писател 1961 г. – Робърт Карлайл, британски актьор 1965 г. – Петьо Драгиев, български волейболист 1967 г. – Джеймз Улвет, канадски актьор 1968 г. – Антъни Майкъл Хол, американски актьор 1971 г. – Витомир Саръиванов, български журналист и телевизионен водещ 1972 г. – Симеон Лютаков, български актьор 1973 г. – Ейдриън Броуди, американски актьор 1973 г. – Роберто Аяла, аржентински футболист 1974 г. – Ара Минасян, арменски шахматист 1975 г. – Лита, професионална кечистка 1977 г. – Сара Мишел Гелар, американска актриса 1985 г. – Кристоф Лайтгеб, австрийски футболист 1987 г. – Ервин Хофер, австрийски футболист 1995 г. – Радост Тодорова, български модел и влогър Починали 814 г. – Хан Крум, български владетел (* 8 век) 911 г. – Сергий III, римски папа (* неизв.) 1070 г. – Герхард, херцог на Лотарингия (* 1030 г.) 1132 г. – Мстислав I, велик княз на Киевска Рус (* 1076 г.) 1612 г. – Сасаки Коджиро, японски мечоносец (* 1585 г.) 1682 г. – Авакум Петрович, руски писател (* 1621 г.) 1759 г. – Георг Фридрих Хендел, германски композитор (* 1685 г.) 1848 г. – Хачатур Абовян, арменски писател (* 1805 г.) 1860 г. – Едуард Фридрих Еверсман, германски зоолог (* 1794 г.) 1888 г. – Николай Николаевич Миклухо-Маклай, руски етнограф и антрополог (* 1846 г.) 1892 г. – Христо Караминков, български революционер (* ок. 1846) 1900 г. – Осман паша, османски офицер (* 1832 г.) 1910 г. – Михаил Врубел, руски художник (* 1856 г.) 1917 г. – Людвик Заменхоф, полски лекар, създател на есперанто (* 1859 г.) 1925 г. – Константин Георгиев, български военен деец (* 1873 г.) 1929 г. – Георги Кирков, български учен (* 1848 г.) 1930 г. – Владимир Маяковски, руски писател (* 1893 г.) 1935 г. – Еми Ньотер, германска математичка (* 1882 г.) 1944 г. – Николай Ватутин, съветски генерал (* 1901 г.) 1970 г. – Дейвид Маунтбатън, трети маркиз на Милфорд Хейвън (* 1919 г.) 1975 г.: Фредрик Марч, американски актьор (р. 1897 г.) Клайд Толсън, американец, директор на ФБР (* 1900 г.) 1975 г. – Юрий Тошев, български шахматист (* 1907 г.) 1979 г. – Хари Майен, германски драматург (* 1924 г.) 1980 г. – Джани Родари, италиански писател (* 1920 г.) 1982 г. – Иван Мирчев, български поет (* 1897 г.) 1985 г. – Дико Диков, български офицер и политик (* 1910 г.) 1986 г. – Симон дьо Бовоар, френска писателка феминистка (* 1908 г.) 1990 г. – Мартин Кесел, германски писател (* 1901 г.) 1991 г. – Илия Джаджев, македонски поет (* 1926 г.) 1995 г. – Бърл Айвс, американски актьор и кънтри певец (* 1909 г.) 1997 г. – Видое Подгорец, македонски писател (* 1934 г.) 2005 г. – Ивайло Петров, български писател (* 1923 г.) 2007 г. – Бари Нелсън, американски актьор, първият екранен Джеймс Бонд 2008 г. – Хорст Бингел, германски поет и белетрист (* 1933 г.) 2009 г. – Морис Дрюон, френски писател (* 1918 г.) 2010 г. – Ерика Буркарт, швейцарска поетеса, белетристка и есеистка (* 1922 г.) 2010 г. – Питър Стийл, вокал, басист и композитор на готик дуум групата „Тайп О Негатив“ (* 1962 г.) 2012 г. – Пиермарио Морозини, италиански футболист (* 1986 г.) 2013 г. – Колин Дейвис, британски диригент (* 1927 г.) 2019 г. – Валентин Пензов, български композитор (* 1953 г.) Празници св. Мартин – имен ден на Мартин и Мартина Военна академия „Георги Раковски“ – Патронен празник на ВА „Г. С. Раковски“ Ангола – Ден на младежта Грузия – Ден на майчиния език Украйна – Ден на КАТ Хаити, Салвадор, Хондурас и Венецуела – Панамериканските дни 414


text: 15 април е 105-ият ден в годината според григорианския календар (106-и през високосна). Остават 260 дни до края на годината. Събития 1715 г. – В Южна Каролина индианците убиват 90 английски заселници, което става повод за започване на войната между англичаните и индианците. 1795 г. – Литва е присъединена към Русия. 1841 г. – Карл Маркс получава докторска степен по философия. 1865 г. – Умира президентът на САЩ Ейбрахъм Линкълн (прострелян предната вечер) и начело на държавата застава вицепрезидентът Андрю Джонсън. 1872 г. – Антим I получава своя екзархийски берат на официално организирана във Високата порта церемония. 1874 г. – Под името Анонимно дружество на художници живописци, скулптури, графици и др. се провежда първата изложба на импресионистите. 1912 г. – При първото си пътуване луксозният пасажерски кораб Титаник потъва, два часа и четиридесет минути след сблъсък с айсберг, при което загиват около 1500 души. 1914 г. – Учредена е Българска фондова борса - София; правилникът ѝ влиза в сила от 1 юни 1915. 1919 г. – С декрет на съветската власт са създадени трудово-възпитателните лагери, наречени ГУЛАГ (Главно Управление на Лагерите). 1923 г. – Инсулинът става общодостъпен за всички болни от диабет. 1923 г. – В „Риалто тиътър“ в Ню Йорк се провежда първата в света комерсиална прожекция на озвучен филм. 1938 г. – Частите на генерал Франциско Франко превземат Винарос по време на Испанската гражданска война. 1943 г. – Втората световна война: Самолети на Антихитлеристката коалиция извършват масирана бомбардировка на бившия автомобилен завод Минерва (тогава използван за ремонт на германски военни самолети) и град Мортсел (край Антверпен, Белгия), загиват 936 цивилни граждани, в т.ч. 209 деца. 1943 г. – България във Втората световна война: Емил Попов е арестуван в квартирата си на ул. „Цар Самуил“ No25 в София, по време на нелегална радиовръзка с разузнавателния център в СССР. 1947 г. – В София е създадена Българска народна филхармония, преименувана през 1949 г. на Софийска държавна филхармония. 1948 г. – VI велико народно събрание на България приема Закон за отчуждаване на едрата градска покрита недвижима собственост. 1949 г. – Основан е състезателният отбор Скуадра Карло Абарт. 1951 г. – В Лондон се провежда първият конкурс „Мис Свят“. 1955 г. – Първият ресторант от веригата McDonald's отваря врати в Илиноис. 1957 г. – В София е открит Централният универсален магазин (ЦУМ). 1983 г. – Открит е Дисниленд в Токио. 1986 г. – Американски самолети извършват наказателни полети срещу Либия в отговор на нападението, извършено от либийски катери срещу кораби на Шести американски флот в Средиземно море. 1989 г. – Трагедията Хилзбъро: При неконтролируемо нахлуване на запалянковци на стадион Хилзбъро, Англия, загиват 96 души. 1989 г. – Започват студентски протести на площад Тянанмън в Пекин. 1992 г. – Виетнамският парламент приема нова конституция. 1993 г. – Туркменистан официално преминава от кирилица на латиница. 1994 г. – Подписано е общото споразумение за митата и търговията ГАТТ. 1997 г. – При пожар по време на ислямското пилигримство Хадж в Саудитска Арабия загиват 343 богомолци. 2013 г. – Бомбени атентати в Бостън, Масачузетс, САЩ 2019 г. – Пожар гори в катедралата Нотр Дам в Париж. Рухва кулата-стрела. Родени 1452 г. – Леонардо да Винчи, италиански инженер, архитект, скулптор и художник († 1519 г.) 1469 г. – Нанак, основател на монотеистичната религия сикхизъм († ?) 1489 г. – Синан, османски архитект († 1588 г.) 1588 г. – Клавдий Салмазий, френски лингвист и учен († 1653 г.) 1642 г. – Сюлейман II, султан на Османската империя († 1691 г.) 1646 г. – Кристиан V, крал на Дания († 1699 г.) 1684 г. – Екатерина I, императрица на Русия († 1727 г.) 1707 г. – Леонард Ойлер, швейцарски математик и физик († 1783 г.) 1710 г. – Уилям Кулен, шотландски физик († 1790 г.) 1777 г. – Хайнрих Маркс, пруски адвокат, баща на Карл Маркс († 1838 г.) 1800 г. – Джеймс Кларк Рос, британски полярен изследовател († 1862 г.) 1832 г. – Вилхелм Буш, германски поет († 1908 г.) 1843 г. – Хенри Джеймс, американски писател († 1916 г.) 1854 г. – Антон Безеншек, словенски езиковед († 1915 г.) 1858 г. – Емил Дюркем, френски социолог († 1917 г.) 1860 г. – Еню Димитров, български офицер и революционер († ? г.) 1860 г. – Иван Фичев, български военен деец († 1931 г.) 1862 г. – Хаджи Филиз Нурулла, световен шампион по свободна борба († 1919 г.) 1864 г. – Георги Райков, български революционер († неизв.) 1865 г. – Янаки Паскалев, български революционер († 1933 г.) 1874 г. – Гоно Янев, български революционер († 1904 г.) 1874 г. – Даме Попов, български революционер († 1948 г.) 1874 г. – Йоханес Щарк, немски физик, Нобелов лауреат († 1957 г.) 1875 г. – Вера Игнатиева, българска артистка († 1972 г.) 1875 г. – Георги Евстатиев, български художник († 1923 г.) 1875 г. – Димитър Ботков, български революционер († 1943 г.) 1875 г. – Тома Иванов, български революционер († ? г.) 1877 г. – Георги Бояджиев (революционер), български революционер († ? г.) 1879 г. – Петър Чолаков, български революционер († 1935 г.) 1880 г. – Макс Вертхаймер, немски психолог († 1943 г.) 1885 г. – Франц Бьоме, немски офицер († 1947 г.) 1886 г. – Николай Гумильов, руски поет († 1921 г.) 1895 г. – Корадо Алваро, италиански писател († 1956 г.) 1896 г. – Николай Семьонов, руски физик и химик, Нобелов лауреат през 1956 г. († 1986 г.) 1901 г. – Джо Дейвис, английски играч на билярд и снукър († 1978 г.) 1903 г. – Г. М. Димитров, български политик († 1972 г.) 1903 г. – Ерих Аренд, немски поет и преводач († 1984 г.) 1904 г. – Аршил Горки, американски художник с арменски произход († 1948 г.) 1905 г. – Славчо Давидов, български учен и стоматолог († 1981 г.) 1907 г. – Николас Тинберген, холандски орнитолог, Нобелов лауреат през 1973 г. († 1988 г.) 1910 г. – Мигел Найдорф, полски и аржентински шахматист († 1997 г.) 1912 г. – Ким Ир Сен, президент на Северна Корея († 1994 г.) 1920 г. – Магда Пушкарова, българска народна певица († 2006 г.) 1920 г. – Рихард фон Вайцзекер, 6-и Бундеспрезидент на Германия († 2015 г.) 1920 г. – Томас Сас, унгарски психиатър и академик († 2012 г.) 1922 г. – Лиляна Барева, българска оперна певица († 2007 г.) 1922 г. – Стенли Шахтер, американски психолог († 1997 г.) 1924 г. – Невил Маринър, британски диригент († 2016 г.) 1927 г. – Тодор Бечиров, български футболист и съдия († 2010 г.) 1928 г. – Емил Камиларов, български цигулар († 2007 г.) 1930 г. – Вигдис Финпогадоухтир, четвъртият президент на Исландия 1933 г. – Борис Стругацки, руски писател († 2012 г.) 1935 г. – Велик Капсъзов, български гимнастик († 2017 г.) 1938 г. – Борис Парашкевов, български учен и преводач († 2021 г.) 1938 г. – Клаудия Кардинале, италианска актриса 1949 г. – Алла Пугачова, руска поп-певица 1949 г. – Кадир Инанър, турски киноартист 1951 г. – Павел Васев, български актьор и режисьор († 2019 г.) 1953 г. – Ирина Войнова, българска поетеса 1953 г. – Румен Бояджиев, българска музикант 1953 г. – Пламен Ставрев, български музикант и продуцент († 2011 г.) 1954 г. – Гинка Гюрова, българска гребкиня 1955 г. – Доди ал Файед, египетски бизнесмен († 1997 г.) 1957 г. – Хуанг Гьо-ан, южнокорейски адвокат и политик 1959 г. – Ема Томпсън, британска актриса 1959 г. – Роберто Фиоре, италиански неофашист 1960 г. – Тони Джоунс, английски играч на снукър 1966 г. – Саманта Фокс, британска поп-певица 1968 г. – Ед О'Брайън, британски китарист 1971 г. – Камен Донев, български артист 1972 г. – Алексей Макаров, руски кино и театрален актьор 1973 г. – Дамян Савов, български артист и шоумен 1975 г. – Пол Дана, американски автомобилен състезател († 2006 г.) 1979 г. – Люк Евънс, уелски актьор 1981 г. – Иво Максимов, български футболист 1982 г. – Алберт Риера, испански футболист 1983 г. – Стоян Самунев, български волейболист 1988 г. – Галин Иванов, български футболист 1990 г. – Ема Уотсън, английска актриса Починали 1446 г. – Филипо Брунелески, италиански архитект (* 1377 г.) 1641 г. – Доменикино, италиански художник (* 1581 г.) 1659 г. – Зимон Дах, немски поет (* 1605 г.) 1754 г. – Якопо Рикати, италиански математик (* 1676 г.) 1764 г. – Мадам дьо Помпадур, любовница на Луи XV (* 1721 г.) 1765 г. – Михаил Ломоносов, руски учен (* 1711 г.) 1788 г. – Джузепе Боно, австрийски композитор (* 1711 г.) 1865 г. – Ейбрахам Линкълн, 16-и президент на САЩ (* 1809 г.) 1888 г. – Матю Арнолд, британски поет (* 1822 г.) 1896 г. – Август Александър Ярнефелт, руски офицер (* 1833 г.) 1899 г. – Карл Калбаум, немски психиатър (* 1828 г.) 1906 г. – Анастас Янков, български революционер (* 1857 г.) 1912 г. – Едуард Джон Смит, английски капитан (Титаник) (* 1850 г.) 1912 г. – Томас Андрюс, североирландски бизнесмен (* 1873 г.) 1919 г. – Кръстьо Кръстев, български писател (* 1866 г.) 1922 г. – Иван Николов, български революционер (* 1852 г.) 1925 г. – Август Ендел, немски архитект (* 1871 г.) 1927 г. – Гастон Льору, френски журналист (* 1868 г.) 1931 г. – Дончо Щипянчето, български революционер (* 1867 г.) 1938 г. – Сесар Вайехо, перуански поет (* 1892 г.) 1942 г. – Роберт Музил, австрийски писател (* 1880 г.) 1957 г. – Надежда Станчова, български дипломат (* 1894 г.) 1967 г. – Тото, италиански комик (* 1898 г.) 1977 г. – Георги Герасимов, български художник (* 1905 г.) 1980 г. – Жан-Пол Сартър, френски философ, отказва Нобеловата награда за литература през 1964 г. (* 1905 г.) 1982 г. – Артър Лав, британски актьор (* 1915 г.) 1986 г. – Жан Жене, френски писател (* 1910 г.) 1987 г. – Масатоши Накаяма, японски каратист (* 1913 г.) 1989 г. – Ху Яобан, партиен лидер на Китай (* 1915 г.) 1990 г. – Грета Гарбо, шведска киноактриса (* 1905 г.) 1992 г. – Александър Матковски, историк от Република Македония (* 1922 г.) 1996 г. – Александър Танев, български композитор (* 1928 г.) 1998 г. – Пол Пот, камбоджански диктатор (* 1925 г.) 1999 г. – Харви Постълуайт, британски инженер (* 1944 г.) 2002 г. – Деймън Найт, американски писател (* 1922 г.) 2002 г. – Богомил Нонев, български писател (* 1920 г.) 2005 г. – Йоаким Хербут, скопски католически епископ (* 1928 г.) 2006 г. – Иван Митев, български лекар (* 1924 г.) Празници Босна и Херцеговина – Ден на армията Грузия – Ден на любовта САЩ – Ден на данъците Северна Корея – Фестивал Ариранг или Празник на слънцето (годишнина от рождението на Ким Ир Сен) Украйна – Ден на работещите в наказателно разследване 415


text: 16 април е 106-ият ден в годината според григорианския календар (107-и през високосна). Остават 259 дни до края на годината. Събития 1071 г. – С превземането на Бари Италия се освобождава напълно от Византийска власт. 1346 г. – В Скопие Стефан Душан обявява създаването на Сръбско царство, заемащо голяма част от Югоизточна Европа. 1518 г. – За първи път се обменят дипломатически писма между руския цар Василий III и френския крал Франсоа I. 1705 г. – Английската кралица Анна удостоява Исак Нютон с рицарско звание. 1797 г. – Коронацията на руския император Павел I в Катедралата „Успение Богородично“ в Кремъл. 1797 г. – В Русия е учреден Орденът „Св. Анна“. 1871 г. – Берлин е провъзгласен за столица на Германската Империя. 1879 г. – Учредителното събрание гласува и приема Търновската конституция – първата конституция на България. 1889 г. – В Одеса е открит паметник на Пушкин. 1898 г. – Публикува се първото издание с произведения на Максим Горки. 1912 г. – Американката Хариет Куимби става първата жена, прелетяла със самолет Ла Манш. 1917 г. – Владимир Ленин се завръща тайно в Санкт Петербург през Финландия. 1922 г. – Съветска Русия и Германия възстановяват дипломатически отношения, с което Германия признава болшевишката държава. 1925 г. – Атентат в църквата „Света Неделя“ (Велики четвъртък): По време на церемонията по погребението на генерал Константин Георгиев български комунисти взривяват купола на църквата „Света Неделя“ в София, при което загиват над 160 мъже, жени и деца, като са осакатени други 500. 1934 г. – В СССР е въведено почетното звание Герой на Съветския съюз. 1945 г. – Втората световна война: Германският товарен кораб „Goya“, превозващ германски бежанци от Хелския полуостров (дн. Полша) е потопен от съветската подводница Л-3 „Фрунзевец“. Загиват над 7000 души. Спасяват се едва 165 пътника. 1945 г. – Втората световна война: Червената армия започва Берлинската офанзива. 1946 г. – Сирия обявява национална независимост. 1947 г. – В сената на Южна Каролина американският политик и финансист Бърнард Барух за първи път употребява израза Студена война. 1947 г. – Френският кораб „Grandcamp“, натоварен с 8500 тона амониев нитрат, избухва на пристанище в Тексас, загиват 581 души, а над 8500 са ранени. 1948 г. – Създадена e Организацията за европейско икономическо сътрудничество 1964 г. – Американката Джералдина Мок става първата жена, осъществила околосветски самолетен полет. 1970 г. – Започват преговорите между САЩ и СССР за ограничаване на стратегическото въоръжение. 1972 г. – Виетнамска война: Американски бомбардировачи атакуват Ханой след 4-годишно прекъсване. 1972 г. – Провежда се първият концерт в Англия на групата Electric Light Orchestra. 1982 г. – Кралица Елизабет II провъзгласява новата конституция на Канада, слагаща край на колониалния ѝ статут. 2003 г. – В Гърция е подписан договор за присъединяване на 10 нови страни-членки на ЕС. 2007 г. – В Политехническия институт на Блексбърг, щата Вирджиния, 23-годишният студент от корейски произход Чо Сюн Ху открива огън по присъстващите на територията на колежа. В резултат са убити 32 души и са ранени около 40. 2009 г. – Русия приключва успешно своята контратерористична операция в Чечня, започнала през 1999 г. 2017 г. – Конституционен референдум в Турция. Родени 778 г. – Людовик Благочестиви, франкски крал († 840 г.) 1319 г. – Жан II, френски крал († 1364 г.) 1660 г. – Ханс Слоан, британски физик († 1753 г.) 1661 г. – Чарлз Монтагю, британски поет († 1715 г.) 1797 г. – Адолф Тиер, френски политик († 1877 г.) 1821 г. – Форд Мадокс Браун, британски художник († 1893 г.) 1838 г. – Ернест Солвей, белгийски химик († 1922 г.) 1844 г. – Анатол Франс, френски писател, Нобелов лауреат през 1921 г. († 1924 г.) 1863 г. – Лудвик Куба, чешки художник († 1956 г.) 1866 г. – Руси Коджаманов, български композитор, диригент и музикален педагог († 1933 г.) 1867 г. – Андрей Тошев, български дипломат († 1944 г.) 1867 г. – Уилбър Райт, американски механик († 1912 г.) 1879 г. – Леон Тери, френски автомобилен състезател († 1909 г.) 1886 г. – Ернст Телман, германски политик († 1944 г.) 1889 г. – Чарли Чаплин, британски актьор († 1977 г.) 1890 г. – Иван Попов, български политик († 1944 г.) 1897 г. – Константин Кисимов, български актьор († 1965 г.) 1901 г. – Николай Павлович Акимов, руски режисьор († 1968 г.) 1912 г. – Евгений Самойлов, руски актьор († 1999 г.) 1921 г. – Питър Устинов, британски актьор († 2004 г.) 1924 г. – Хенри Манчини, американски композитор († 1994 г.) 1927 г. – Бенедикт XVI, римокатолически папа 1935 г. – Сара Кирш, немска поетеса († 2013 г.) 1939 г. – Дъсти Спрингфийлд, британска певица († 1999 г.) 1940 г. Ролф Дитер Бринкман, немски поет († 1975 г.) Кеазим Исинов, български художник Маргрете II, кралица на Дания 1941 г. – Борис Данков, български писател 1942 г. – Франк Уилямс, британски мениджър на отбор от Формула 1 († 2021 г.) 1947 г. – Джери Рафърти, шотландски певец († 2011 г.) 1952 г. – Били Уест, американски озвучаващ актьор 1960 г. – Рафаел Бенитес, испански треньор 1962 г. Венцислав Върбанов, български политик Мартин Заимов, български политик 1965 г. Джон Крайър, американски актьор Мартин Лорънс, американски актьор 1968 г. – Любка Биаджони цу Гутенберг, немска диригентка 1969 г. – Хасан Азис, български политик 1972 г. – Кончита Мартинес, испанска тенисистка 1977 г. – Фредрик Юнгбери, шведски футболист 1978 г. – Игор Тудор, хърватски футболист 1979 г. – Кристиан Албертс, холандски пилот от Ф1 1986 г. Светозар Кнезовски, български театрален актьор Петър Бонев, български актьор, фотограф и графичен дизайнер 1987 г. – Аарън Ленън, английски футболист 1989 г. – Крис Льове, немски футболист Починали 69 г. – Отон, римски император (* 32 г.) 1113 г. – Святополк II, велик княз на Киевска Рус (* 1050 г.) 1788 г. – Жорж Бюфон, френски учен (* 1707 г.) 1828 г. – Франсиско Гоя, испански художник (* 1746 г.) 1850 г. – Мари Тюсо, създателка на музея на восъчни статуи в Лондон (* 1763 г.) 1859 г. – Алексис дьо Токвил, френски политолог (* 1805 г.) 1870 г. – Мария-Каролина от Двете Сицилии, херцогиня дьо Бери (* 1798 г.) 1925 г. – Александър Давидов, български военен деец (* 1878 г.) 1925 г. – Григор Кюркчиев, български военен деец (* 1865 г.) 1925 г. – Иван Попов, български политик (* 1857 г.) 1925 г. – Иван Стойков, български военен деец (* 1866 г.) 1925 г. – Иван Табаков, български военен деец (* 1868 г.) 1925 г. – Йосиф Хербст, български журналист (* 1875 г.) 1925 г. – Калин Найденов, български военен деец (* 1865 г.) 1925 г. – Кръстю Златарев, български военен деец (* 1864 г.) 1925 г. – Петър Лолов, български военен деец (* 1864 г.) 1925 г. – Спас Жостов, български офицер (* 1881 г.) 1925 г. – Спиридон Михайлов, български офицер (* 1878 г.) 1925 г. – Стефан Нерезов, български военен деец (* 1867 г.) 1925 г. – Стефан Нойков, български военен деец (* 1876 г.) 1925 г. – Стоян Пушкаров, български военен деец (* 1866 г.) 1942 г. – Александра Сакскобургготска, британска принцеса (* 1878 г.) 1944 г. – Иван Сомлев, български подофицер (* 1922 г.) 1958 г. – Розалинд Френклин, британска физико-химичка (* 1920 г.) 1972 г. – Ясунари Кавабата, японски писател, Нобелов лауреат през 1968 г. (* 1899 г.) 1991 г. – Сър Дейвид Лийн, английски режисьор (* 1908 г.) 1993 г. – Димитър Пантелеев, български поет (* 1901 г.) 1998 г. – Алберто Калдерон, аржентински математик (* 1920 г.) 2001 г. – Майкъл Ричи, американски режисьор (* 1920 г.) 2006 г. – Франсиско Адам, португалски актьор (* 1983 г.) 2007 г. – Чо Сюн Ху, масов убиец (* 1984 г.) 2009 г. – Димитър Шойлев, български лекар (* 1935 г.) 2009 г. – Виктор Пасков, български писател (* 1949 г.) Празници Ден на българската конституция и на юриста Армения – Ден на полицията Дания и Гренландия – Рожден ден на кралица Маргрете II Куба – Ден на милицията Масачузетс и Ман (САЩ) – Ден на патриотите 416


text: 17 април е 107-ият ден в годината според григорианския календар (108-и през високосна). Остават 258 дни до края на годината. Събития 1355 г. – Във Венеция за заговор против местната аристокрация е екзекутиран Марино Фалиеро. 1397 г. – За първи път Джефри Чосър разказва своите Кентърбърийски разкази в двора на Ричард II. Изследователите на Чосър посочват датата (през 1387) за начало на описвания в книгата поход до Кентърбъри. 1492 г. – Христофор Колумб получава благословията и финансирането на испанската корона да търси западния път към Индия. 1521 г. – Водачът на Реформацията Мартин Лутер е отлъчен от католическата църква. 1534 г. – Арестуван е бившият лорд-канцлер на Англия, авторът на „Утопия“ Томас Мор. 1607 г. – 21-годишният Арман Жан дю Плеси дьо Ришельо е ръкоположен за епископ. 1821 г. – По време на сражение край град Скулени на река Прут с османската армия загива Индже войвода. 1824 г. – Подписан е Руско-американски договор за свободното плаване и ловенето на риба в Аляска. 1856 г. – Квебек е провъзгласен за столица на Канада. 1861 г. – Американска гражданска война: Щатът Вирджиния се отделя от САЩ. 1895 г. – Подписва се Симоносекския мирен договор между Китай и Япония, утвърждаващ поражението на Китай в Китайско-японската война (1894 – 1895). 1897 г. – Обнародван е Закон за монетите в Княжество България. 1904 г. – В София е дадено първото куклено театрално представление в България от членове на дружество „Чех“. 1919 г. – Въвеждат законът за 8-часов работен ден във Франция. 1924 г. – Учредено е филмовото студио Metro-Goldwyn-Mayer след сливане на Metro Pictures, Goldwyn Pictures и Louis B. Mayer Company. 1937 г. – Дафи Дък се появява за пръв път във филм на Warner Bros. 1941 г. – Втората световна война: Кралство Югославия се предава на германците, след като нацистката армия влиза в Белград. 1945 г. – Създадена е Австрийската народна партия, участвалата най-дълго в управлението на Австрия след Втората световна война. 1948 г. – Одържавено е цирковото дело в Народна република България. 1961 г. – Операция в Залива на прасетата: ЦРУ прави неуспешен опит да свали режима на Фидел Кастро, като изпраща екип от кубински емигранти в района на Залива на прасетата в Куба. 1964 г. – В Англия излиза първият албум на „Ролинг Стоунс“, озаглавен „Ролинг Стоунс“. 1969 г. – Възрастта, на която един човек има право на вот във Великобритания, е намалена от 21 на 18 години. 1969 г. – Александър Дубчек е принуден да подаде оставка от лидерския пост на чехословашката компартия и е заменен с Густав Хусак. 1970 г. – Сър Пол Маккартни издава първия си солов албум „Маккартни“. 1970 г. – Проект Аполо: Американският космически кораб Аполо 13 успява да се върне на Земята след почти катастрофален полет до Луната. 1975 г. – Червените кхмери извършват комунистически преврат в Кхмерската република, на власт идва Пол Пот, което поставя начало на камбоджанския геноцид, отнел живота на около 1,5 милиона души. 1989 г. – След седемгодишна забрана в Полша е легализиран профсъюзът Солидарност. 1993 г. – Президентът на Чечня Джохар Дудаев разпуска парламента и въвежда президентско управление в републиката. 1999 г. – НАТО иска от България неограничен достъп до въздушното ѝ пространство в хода на Операция „Съюзна сила“ срещу Югославия. Родени 1814 г. – Аугуст Гризебах, немски ботаник († 1879 г.) 1853 г. – Уилям Джон Макгий, американски геолог († 1912 г.) 1877 г. – Коце Ципушев, български революционер († 1968 г.) 1881 г. – Антон Вилдганс, австрийски писател († 1932 г.) 1892 г. – Константин Гълъбов, български филолог († 1980 г.) 1894 г. – Никита Хрушчов, ръководител на СССР († 1971 г.) 1898 г. – Петър Найчев, български комунист († 1944 г.) 1902 г. – Веселин Стоянов, български композитор († 1969 г.) 1911 г. – Ерве Базен, френски писател († 1996 г.) 1912 г. – Гаврил, глава на МПЦ († 1996 г.) 1916 г. – Сиримаво Бандаранайке, министър-председател на Цейлон и Шри Ланка († 2000 г.) 1918 г. – Уилям Холдън, американски актьор († 1981 г.) 1923 г. – Линдзи Андерсън, британски режисьор († 1994 г.) 1926 г. – Петър Патев, български футболист 1929 г. – Джон Ериксон, британски историк († 2002 г.) 1932 г. – Ролф Шнайдер, немски писател 1939 г. – Георги Берберов, български архитект 1945 г. – Венцеслав Димитров, български политик 1949 г. – Валентин Кулев, български художник 1950 г. – Ел Скот Колдуел, американска актриса 1951 г. – Оливия Хъси, британска актриса 1952 г. – Желко Ражнатович, сръбски военен командир († 2000 г.) 1955 г. – Иван Нейков, български политик 1959 г. – Шон Бийн, британски актьор 1962 г. – Ники Харис, американска актриса 1963 г. – Румен Левордашки, български тромпетист 1964 г. – Рикардо Патрезе, италиански пилот от Формула 1 1965 г. – Уилям Мейпотър, американски актьор 1967 г. – Хенри Йън Кюзик, шотландско-перуански актьор 1970 г. – Ангелина Славова, българска актриса 1971 г. – Хосе Севальос Старши, еквадорски футболист 1971 г. – Давид Вагнер, немски писател 1972 г. – Дженифър Гарнър, американска актриса 1974 г. – Виктория Бекъм, английска певица 1975 г. – Анна Цолова, българска журналистка 1975 г. – Николай Николов, тв. продуцент 1975 г. – Яница Нешева, българска певица 1980 г. – Ненчо Балабанов, български актьор 1982 г. – И Джун-ги, южнокорейски актьор 1984 г. – Рафаеле Паладино, италиански футболист Починали 326 г. – Александър Александрийски, патриарх на Александрия (* 250 г.) 485 г. – Прокъл, гръцки философ (* 412 г.) 1711 г. – Йозеф I, Свещен римски император (* 1678 г.) 1742 г. – Арвид Хорн, министър-председател на Швеция (* 1664 г.) 1761 г. – Томас Бейс, британски пастор (* ок. 1702) 1790 г. – Бенджамин Франклин, американски учен и държавник (* 1706 г.) 1821 г. – Индже войвода, български хайдутин (* ок. 1755) 1898 г. – Ильо войвода, български хайдутин и войвода (* 1805 г.) 1903 г. – Йордан Попйорданов, български революционер (* 1881 г.) 1913 г. – Ахмед Ниязи бей, османски военен (* 1873 г.) 1925 г. – Николай Петрини, деец на БЗНС (* 1889 г.) 1926 г. – Иван Луков, български военен деец (* 1871 г.) 1941 г. – Владимир Чорович, сръбски историк (* 1885 г.) 1942 г. – Жан Батист Перен, френски физик, Нобелов лауреат († 1870 г.) 1948 г. – Кантаро Судзуки, министър-председател на Япония (* 1868 г.) 1949 г. – Александра Екстер, руска художничка (* 1882 г.) 1960 г. – Еди Кокран, американска рокзвезда (* 1938 г.) 1970 г. – Павел Луспекаев, съветски актьор (* 1927 г.) 1976 г. – Хенрик Дам, датски биохимик и физиолог, Нобелов лауреат (* 1895 г.) 1986 г. – Марсел Дасо, френски авиоконструктор (* 1892 г.) 1990 г. – Анджело Скиавио, италиански футболист и треньор (* 1905 г.) 1993 г. – Тургут Йозал, президент на Турция (* 1927 г.) 1994 г. – Роджър Спери, американски лекар, Нобелов лауреат († 1913 г.) 1998 г. – Линда Маккартни, американска музикантка (* 1941 г.) 1999 г. – Николай Добрев, български политик (* 1947 г.) 2007 г. – Христо Христов, български режисьор (* 1926 г.) 2012 г. – Димитрис Митропанос, гръцки певец (* 1948 г.) 2014 г. – Габриел Гарсия Маркес, колумбийски писател (* 1927 г.) Празници Международен ден на болните от хемофилия – Отбелязва се от 1989 г. по инициатива на Световната здравна организация Международен ден на хайку поезията – Отбелязва се от 2012 г. по инициатива на Хайку Фондацията България – Празник на дипломираните експерт-счетоводители (от 2002 г.) Казахстан – Ден на Пожарната служба Кирибати – Национален ден на здравето Самоа – Ден на националния флаг Сирия – Ден на независимостта (от Франция, 1946 г., национален празник) Япония – Ден на децата 417


text: 18 април е 108-ият ден в годината според григорианския календар (109-и през високосна). Остават 257 дни до края на годината. Събития 1506 г. – Започва строителство на базиликата Свети Петър в съвременния и вид. 1599 г. – Испанският крал Филип III Испански се жени за австрийска ерцхерцогиня Маргарита Австрийска. 1599 г. – Ерцхерцогът Алберт VII Австрийски се жени за испанската инфанта Изабела-Клара Испанска. 1791 г. – Луи XVI и неговото семейство са заловени от Националната гвардия в опит да избягат от очакващия ги в Париж съдебен процес. 1822 г. – Мехмед Емин паша завзема град Негуш след предателство и извършва страшно клане, при което всичките няколко хиляди мъже в града са избити, а жените и децата, отведени като роби в Анадола. 1840 г. – Високата порта унифицира Десятъка – започва повсеместно описване на имуществото и доходите на българското население. 1843 г. – Основан е окръг Елк в щата Пенсилвания, САЩ. 1850 г. – В Габрово се полагат основите на новата училищна сграда, днешната Априловска гимназия. 1877 г. – Генерал Николай Столетов поема командването на българското опълчение. 1906 г. – Земетресението в Сан Франциско през 1906 година почти изцяло разрушава Сан Франциско (Калифорния). 1908 г. – Закрито е XIII обикновено народно събрание. 1909 г. – Жана д'Арк е обявена за светица в Рим. 1923 г. – Основан е руският футболен клуб ФК Динамо в Москва. 1925 г. – Основан е Международния радиолюбителски съюз IARU в Париж 1928 г. – След първия трус на Чирпанското земетресение от 14 април е регистриран нов силен трус с епицентър край Поповица; разрушенията от двата труса засягат около 20% от територията на България. 1931 г. – Закрито е XXII обикновено народно събрание. 1941 г. – В Атина е обявено военно положение, като гръцкия премиер Александрос Коризис се самоубива. 1942 г. – Пиер Лавал става министър-председател на Вишистка Франция. 1942 г. – Втората световна война: Нанесена е първата бомбардировка над Токио, известна като Рейда на Дулитъл. 1945 г. – В хода на Втората световна война немските войски в Рур капитулират. 1946 г. – Обществото на народите се саморазпуска. 1949 г. – Ирландия е обявена за независима от Великобритания република. 1951 г. – Франция, ФРГ, Италия и трите страни от Бенелюкс създават Европейска общност за въглища и стомана, която прераства по-късно в Европейска икономическа общност (съвременният Европейски съюз). 1955 г. – Основан е международният футболен турнир Лига Европа под името Купа на панаирните градове. 1956 г. – Вестник Отечествен фронт публикува статията „Поуката“ – първата публична остра критика на култа към личността като към всеобхватно социалистическо явление. 1956 г. – Принца на Монако Рение III се жени за американската актриса Грейс Кели. 1960 г. – Състои се премиерата на българския игрален филм „Първи урок“. 1961 г. – Подписана е Виенската конвенция за дипломатическите отношения. 1980 г. – Провъзгласена е независимостта на нова африканска държава Зимбабве. 1981 г. – Официално се открива сградата на Културния комплекс в град Правец и тази на Историческия музей – Правец, с първата музейна експозиция. 1983 г. – Стартира американският телевизионен канал Disney Channel. 1988 г. – Ирано-иракската война: Американският флот потапя иранската фрегата „Саханд“ и няколко по-малки ирански патрулни кораби край Ормузкия проток. 1990 г. – Съветският съюз прекратява снабдяването на Литва с нефт, като санкция заради опита ѝ да напусне общата държава. 1999 г. – Приета е сегашната федерална Конституция на Швейцария. 2007 г. – Официално е открит швейцарският стадион Стад дьо ла Маладиер в Ньошател. 2008 г. – Провежда се премиерата на американския филм „Животът пред очите ѝ“. Родени 1480 г. – Лукреция Борджия, италианска благородничка († 1519 г.) 1590 г. – Ахмед I, султан на Османската империя († 1617 г.) 1774 г. – Георг Лангсдорф, немски естественик († 1852 г.) 1822 г. – Аугуст Петерман, немски картограф († 1878 г.) 1864 г. – Иван Ангелов, български живописец († 1924 г.) 1865 г. – Йохана Лойзингер, съпруга на княз Александър I Батенберг († 1951 г.) 1878 г. – Александър Панайотов, български революционер († 1903 г.) 1880 г. – Никола Логофетов, български политик († 1945 г.) 1882 г. – Леополд Стоковски, полски диригент († 1977 г.) 1893 г. – Жорж Буланже, румънски музикант († 1958 г.) 1893 г. – Христо Михайлов, деец на БКП († 1944 г.) 1895 г. – Гюрга Пинджурова, българска певица († 1971 г.) 1896 г. – Стефан Савов, български актьор († 1969 г.) 1900 г. – Венд фон Витерсхайм, немски офицер († 1975 г.) 1901 г. – Станка Цекова, български политик († 1984 г.) 1905 г. – Маргарита Гръцка, принцеса на Хоенлое-Лангенбург († 1981 г.) 1907 г. – Гоце Дивлев, български комунист († 1939 г.) 1907 г. – Иван Дуйчев, български историк († 1986 г.) 1915 г. – Кристо Темелко, албански политик († 1990 г.) 1916 г. – Борис Поцков, югославски партизанин († 1981 г.) 1917 г. – Фредерика Хановерска, кралица на гърците († 1981 г.) 1920 г. – Томо Софрониевски, югославски партизанин († 2007 г.) 1927 г. – Самюъл Хънтингтън, американски социолог († 2008 г.) 1931 г. – Любомир Шарланджиев, български кинорежисьор († 1979 г.) 1936 г. – Роза Димова, българска състезателка по ски бягане († 2012 г.) 1936 г. – Румяна Узунова, българска писателка († 1995 г.) 1937 г. – Георги Маринов, български писател († 2011 г.) 1942 г. – Йохен Риндт, пилот във Формула 1 († 1970 г.) 1943 г. – Георги Спасов, български писател († 2001 г.) 1945 г. – Александър Грозев, български кинокритик 1947 г. – Джеймс Уудс, американски актьор 1950 г. – Георги Денев, български футболист и треньор 1952 г. – Венцислав Божилов, български футболист 1954 г. – Николай Априлов, български режисьор 1957 г. – Ваня Костова, българска поп-певица († 2021 г.) 1959 г. – Катя Иванова, българска актриса 1962 г. – Марин Бакалов, български футболист и треньор 1963 г. – Конан О'Брайън, американски комедиант 1966 г. – Сърджан Пириватрич, сръбски историк 1968 г. – Мурат Кекилли, турски музикант 1969 г. – Румяна Желева, български политик 1970 г. – Саад Харири, Министър-председател на Ливан 1971 г. – Дейвид Тенант, шотландски актьор 1971 г. – Саманта Камерън, английска бизнес дама 1973 г. – Хайле Гебреселасие, етиопски бегач 1974 г. – Оливие Безансно, френски политик 1976 г. – Мелиса Джоан Харт, американска актриса 1977 г. – Георги Бачев, български футболист 1978 г. – Александър Александров – Алекс, български певец и телевизионен водещ 1979 г. – Антъни Дейвидсън, британски автомобилен състезател 1979 г. – Атанасиос Мастровасилис, гръцки шахматист 1981 г. – Тим Кахелмайер, германски професионален покер играч 1982 г. – Кирил Котев, български футболист 1985 г. – Лукаш Фабянски, полски футболист 1989 г. – Джесика Чонг, американска певица и бизнесдама 1990 г. – Рут Колева, българска певица 1990 г. – Брит Робъртсън, американска актриса 1992 г. – Георги Терзиев, български футболист Починали 1558 г. – Александра Лисовска, съпруга на Сюлейман Великолепни (* 1500 г.) 1873 г. – Юстус фон Либих, германски химик (* 1803 г.) 1889 г. – Огюст Виле де Лил-Адан, френски писател (* 1838 г.) 1898 г. – Гюстав Моро, френски художник (* 1826 г.) 1903 г. – Константин Кирков, български революционер (* 1882 г.) 1908 г. – Велко Попадийски, български революционер (* ? г.) 1920 г. – Фриц Хофман-Ла Рош, швейцарски предприемач (* 1868 г.) 1925 г. – Кирил Павлов, български политик (* 1892 г.) 1936 г. – Хорейс Фринк, американски психиатър (* 1883 г.) 1941 г. – Гоце Междуречки, български революционер (* 1874 г.) 1943 г. – Исороку Ямамото, японски адмирал (* 1884 г.) 1945 г. – Вилхелм фон Вид, княз на Албания (* 1876 г.) 1945 г. – Джон Амброс Флеминг, английски учен (* 1849 г.) 1945 г. – Сава Савов, български военен деец (* 1865 г.) 1945 г. – Ханс Келнер, немски генерал-лейтенант (* 1898 г.) 1947 г. – Йозеф Тисо, словашки политик (* 1887 г.) 1949 г. – Уил Хей, британски актьор (* 1888 г.) 1955 г. – Алберт Айнщайн, германски физик, Нобелов лауреат през 1921 (* 1879 г.) 1958 г. – Морис Гамелен, френски генерал (* 1878 г.) 1962 г. – Бончо Карастоянов, български кинооператор (* 1899 г.) 1964 г. – Бен Хехт, американски сценарист (* 1894 г.) 1966 г. – Димитър Дюлгеров, български богослов (* 1890 г.) 1974 г. – Марсел Паньол, френски писател (* 1895 г.) 1979 г. – Никола Антонов, български дипломат (* 1888 г.) 1981 г. – Димитър Осинин, български писател (* 1891 г.) 1993 г. – Николай Наплатанов, български учен (* 1923 г.) 1996 г. – Бернард Едуардс, американски музикант (* 1952 г.) 1996 г. – Димитър Теохаров, български политик (* 1905 г.) 2002 г. – Тур Хейердал, норвежки антрополог (* 1914 г.) 2003 г. – Кирил Господинов, български актьор (* 1934 г.) 2004 г. – Ева Георгиева, българска народна певица (* 1925 г.) 2008 г. – Хайман Спотниц, американски психоаналитик (* 1908 г.) 2010 г. – Лиляна Михайлова, българска писателка (* 1939 г.) 2012 г. – Наум Шопов, български артист (* 1930 г.) Празници ЮНЕСКО – Международен ден за опазване на паметниците на културата Световен ден на радиолюбителите Европа – Европейски ден за правата на пациентите – от 2007 г. Зимбабве – Ден на независимостта (от Великобритания, 1980 г., национален празник) Иран – Ден на армията Кариби – Ден на здравето Русия – Ден на военната слава (по повод победата на Александър Невски в Ледената битка) 418


text: 19 април е 109-ият ден в годината според григорианския календар (110-и през високосна). Остават 256 дни до края на годината. Събития 65 г. – разкрит е „Пизоновия заговор“ срещу император Нерон. 548 г. – Тържествено е осветена базиликата Сан Витале в Равена от 27-ия епископ на Равена Максимиан Равенски. 1332 г. – Състои се сватбата на Стефан Душан и Елена Българска. 1346 г. – Полският крал Кажимеж III Велики дава на Бидгошч статут на град. 1587 г. – Английският адмирал Френсис Дрейк потапя испанската флота в пристанището на Кадис. 1592 г. – Основан е аржентинският град Сан Салвадор де Хухуй. 1770 г. – В църквата св. Августин във Виена е сключен „символичен брак“ между Мария-Антония и отсъстващия Луи XVI. На церемонията Мария-Антония официално приема името Мария-Антоанета и титлата „Дофина на Франция“. 1774 г. – Състои се премиерата на операта от Кристоф Глук „Ифигения в Авлида“. 1775 г. – Започва Американската война за независимост. 1783 г. – Екатерина II издава манифест за присъединяване на Крим и Кубанска област към Русия. 1805 г. – Френският тъкач на коприна Жозеф Мари Жакар изобретява жакарда. 1810 г. – С народно въстание в Каракас започва войната за независимост на Венецуела от Испания. 1839 г. – С Договора от Лондон е създадено независимо от Нидерландия кралство Белгия. 1850 г. – Великобритания и САЩ подписват договор за съвместно строителство на Панамския канал. 1851 г. – Създаден е окръг Фултън в щата Пенсилвания, САЩ. 1898 г. – Създадена е минна част към Черноморския флот във Варна. 1903 г. – В Кишинев започва един от най-кървавите в Русия погроми над евреи. 1904 г. – По-голямата част от Торонто в Онтарио, Канада е опустошена от пожар. 1906 г. – Нобеловият лауреат Пиер Кюри загива нелепо, попадайки в конски впряг при пресичане на улицата. 1919 г. – Американецът Лесли Ървин извършва успешно първия скок с парашут от самолет. 1919 г. – Полската армия освобождава Вилнюс от болшевишка власт. 1925 г. – Основан е чилийският футболен отбор от Сантяго Коло Коло. 1928 г. – От печат излиза последния (125-и) том от първото издание на Оксфордски английски речник. 1941 г. – Открит е астероидът 3892 Дежьо от финландския астроном Лиси Отема в Турку. 1941 г. – Втората световна война: България във Втората световна война: В съответствие с ангажиментите си към Страните от Оста българската армия освобождава Вардарска Македония, а на 20 април – Беломорска Тракия, което се възприема за национално обединение. 1943 г. – Втората световна война: Нацистки войски влизат във Варшавското гето, за да претърсят останалите евреи, което разпалва първото масово въстание в Полша срещу нацистката окупация по време на Холокоста. 1943 г. – Швейцарският химик Алберт Хофман за първи път умишлено приема синтезирания от него наркотик ЛСД и усеща неговото действие като се прибира у дома с велосипед. 1944 г. – Случайно е открита Казанлъшката гробница под могилен насип от войници, които копаели окоп в североизточната част на Казанлък. 1947 г. – Партията Индийски национален конгрес склонява страната да бъде разделена на Индия и Пакистан. 1956 г. – Актрисата Грейс Кели се омъжва за Рение III, принц на Монако. 1961 г. – Операцията в Залива на прасетата в Куба приключва с успех за защитниците. 1970 г. – Произведен е първият автомобил ВАЗ 2101. 1971 г. – СССР изстрелва Салют-1, първата създадена от човек космическа станция. 1971 г. – Сиера Леоне е обявена за република. 1975 г. – Кината става официалната валута и разплащателно средство в Папуа-Нова Гвинея и заменя австралийския долар. 1976 г. – Състои се премиерата на българския игрален филм Апостолите. 1980 г. – Пусната е на вода ударната подводница от клас „Лос Анджелис“ Бостън. 1984 г. – Австралия приема нов национален химн. 1995 г. – Атентат в Оклахома Сити: В Оклахома Сити е извършен първият мащабен терористичен акт в САЩ, при който загиват 168 души. 1999 г. – Германският Бундестаг възвръща седалището си в Берлин. 2003 г. – Състои се премиерата на японския филм Дете на луната. 2005 г. – Йозеф Рацингер е избран за папа Бенедикт XVI на втория ден от папския конклав. 2007 г. – Цар Калоян е тържествено погребан с държавни почести в църквата „Свети Четиридесет мъченици“ във Велико Търново. 2020 г. – Кристиан Николов убива журналиста Милен Цветков, в тежка автомобилна катастрофа. Родени 1665 г. – Жак Лелонг, френски библиограф († 1721 г.) 1686 г. – Василий Татишчев, руски държавник († 1750 г.) 1721 г. – Роджър Шърман, американски юрист († 1793 г.) 1772 г. – Давид Рикардо, английски икономист († 1823 г.) 1776 г. – Василий Головнин, руски мореплавател († 1831 г.) 1793 г. – Фердинад I, император на Австрия († 1875 г.) 1795 г. – Кристиан Готфрид Еренберг, германски естествоизпитател († 1876 г.) 1796 г. – Франц Антон фон Герстнер, австрийски инженер († 1840 г.) 1801 г. – Густав Фехнер, германски психолог († 1887 г.) 1832 г. – Лукреция Гарфийлд, първа дама на САЩ († 1918 г.) 1832 г. – Хосе Ечегарай, испански поет, Нобелов лауреат през 1904 г. († 1916 г.) 1834 г. – Григорий Мясоедов, руски художник († 1911 г.) 1846 г. – Луис Хорхе Фонтана, аржентински топограф († 1920 г.) 1847 г. – Фердинанд Фелнер, австрийски архитект († 1916 г.) 1848 г. – Всеволод Милер, руски езиковед († 1913 г.) 1857 г. – Василий Богородицки, руски лингвист († 1941 г.) 1863 г. – Цветан Радославов, български интелектуалец († 1931 г.) 1874 г. – Ернст Рудин, швейцарски психолог († 1952 г.) 1877 г. – Оле Евинруде, норвежки изобретател († 1934 г.) 1881 г. – Валентин Волков, руски художник († 1964 г.) 1882 г. – Жетулиу Варгас, бразилски политик († 1954 г.) 1883 г. – Рихард фон Мизес, австрийски математик († 1953 г.) 1886 г. – Хироши Ошима, японски дипломат († 1975 г.) 1889 г. – Ото Тиерак, немски политик († 1946 г.) 1891 г. – Рикардо Бакели, италиански писател († 1985 г.) 1892 г. – Георгий Адамович, руски поет († 1972 г.) 1892 г. – Жермен Тайфер, френски композитор († 1983 г.) 1894 г. – Елизабет Дилинг, американска писателка († 1966 г.) 1897 г. – Жироемон Кимура, японски дълголетник († 2013 г.) 1897 г. – Констанс Талмадж, американска актриса († 1973 г.) 1899 г. – Джордж Обриен, американски артист († 1985 г.) 1900 г. – Александър Птушко, руски режисьор († 1973 г.) 1900 г. – Ричард Хюз, английски писател († 1976 г.) 1902 г. – Вениамин Каверин, руски писател († 1989 г.) 1903 г. – Елиът Нес, американски финансист († 1957 г.) 1904 г. – Георги Димитров, български композитор († 1979 г.) 1905 г. – Джим Молисън, шотландски пилот († 1959 г.) 1905 г. – Карл Алфред Майер, швейцарски психиатър († 1995 г.) 1907 г. – Афрасияб Бадалбейли, азербайджански композитор († 1976 г.) 1909 г. – Борис Блинов, руски артист († 1943 г.) 1911 г. – Георги Марков, руски писател († 1991 г.) 1912 г. – Глен Сиборг, американски химик, Нобелов лауреат през 1951 г. († 1999 г.) 1922 г. – Ерих Хартман, немски офицер († 1993 г.) 1922 г. – Куно Кльоцер, германски футболист († 2011 г.) 1924 г. – Вернер Колмайер, германски футболист († 1974 г.) 1925 г. – Хю О'Браян, американски артист 1928 г. – Алексис Корнер, английски музикант († 1984 г.) 1931 г. – Андрей Ершов, руски програмист († 1988 г.) 1933 г. – Джейн Мансфийлд, американска актриса († 1967 г.) 1933 г. – Любен Диманов, български художник 1934 г. – Жан Циглер, швейцарски политик 1936 г. – Вилфрид Мартенс, министър-председател на Белгия († 2013 г.) 1937 г. – Хосе Естрада, президент на Филипините 1940 г. – Кърт Ахренс дж., германски автомобилен състезател 1941 г. – Виталий Игнатенко, генералния директор на ИТАР-ТАСС 1942 г. – Алън Прайс, клавирист на група Animals 1943 г. – Лоренсо Санс, испански бизнесмен († 2020 г.) 1944 г. – Джеймс Хекман, американски икономист, Нобелов лауреат през 2000 г. 1946 г. – Тим Къри, британски актьор 1948 г. – Мая Драгоманска, българска актриса 1949 г. – Неждет Моллов, български политик 1951 г. – Бари Браун, американски актьор († 1978 г.) 1954 г. – Тревър Франсис, английски футболист 1955 г. – Сергей Рудницки, руски композитор 1956 г. – Волен Сидеров, български политик 1957 г. – Африка Бамбаата, американски диджей 1957 г. – Мукеш Амбани, индийски бизнесмен 1957 г. – Сергей Баталов, руски артист 1961 г. – Анна Герасимова, руска певица 1962 г. – Ирина Нелсън, руска певица 1968 г. – Ашли Джъд, американска актриса 1968 г. – Мсвати III, крал на Свазиленд 1969 г. – Корнелия Благоева, българска поетеса 1969 г. – Жужа Полгар, унгарска (впоследствие американска) шахматистка 1970 г. – Луис Мигел, мексикански певец 1971 г. – Пенка Петрова, български микробиолог и молекулярен биолог 1971 г. – Атанас Сребрев, български актьор и певец 1972 г. – Ривалдо, бразилски футболист 1975 г. – Юси Яскеляйнен, финландски футболист 1978 г. – Габриел Хайнце, аржентински футболист 1979 г. – Антоанета Стефанова, българска шахматистка 1979 г. – Кейт Хъдсън, американска актриса 1981 г. – Мартин Хавлат, чешки хокеист 1981 г. – Хейдън Кристенсен, канадски актьор 1981 г. – Христина Георгиева, български политик и психолог 1987 г. – Мария Шарапова, руска тенисистка 1987 г. – Оксана Акиншина, руска актриса 1988 г. – Диего Буонаноте, аржентински футболист 1989 г. – Марко Арнаутович, австрийски футболист 2000 г. – Лукас Браатен, алпийски скиор Починали 65 г. – Гай Калпурний Пизон, римски политик (* неизв.) 1044 г. – Готцело I, лотарингски херцог (* 970 г.) 1054 г. – Лъв IX, римски папа (* 1002 г.) 1390 г. – Робърт II Стюарт, крал на Шотландия (* 1316 г.) 1560 г. – Филип Меланхтон, немски теолог (* 1497 г.) 1567 г. – Михаел Щифел, немски математик (* 1487 г.) 1588 г. – Паоло Веронезе, италианският художник (* 1528 г.) 1632 г. – Сигизмунд I, крал на Швеция (* 1561 г.) 1689 г. – Кристина, шведска кралица (* 1626 г.) 1768 г. – Каналето, италиански художник (* 1697 г.) 1790 г. – Григорий Спиридов, руски адмирал (* 1713 г.) 1813 г. – Бенджамин Ръш, американски писател (* 1745 г.) 1824 г. – Джордж Байрон, британски поет (* 1788 г.) 1873 г. – Хамилтън Хюм, австралийски изследовател (* 1797 г.) 1881 г. – Бенджамин Дизраели, министър-председател на Обединеното кралство (* 1804 г.) 1882 г. – Чарлз Дарвин, автор на теорията за еволюцията на видовете (* 1809 г.) 1885 г. – Николай Костомаров, руски историк (* 1817 г.) 1894 г. – Сава Доброплодни, български културен деец (* 1820 г.) 1906 г. – Пиер Кюри, френски физик, Нобелов лауреат през 1903 г. (* 1859 г.) 1908 г. – Милан Змията, български революционер (* ? г.) 1914 г. – Чарлс Пърс, американски философ (* 1839 г.) 1923 г. – Григор Георгиев, български революционер (* 1889 г.) 1925 г. – Илия Трайков, български революционер (* ? г.) 1925 г. – Стоян Леков, български революционер (* 1879 г.) 1930 г. – Стоян Загорски, български военен деец (* 1864 г.) 1933 г. – Ангел Симеонов, български революционер (* 1892 г.) 1933 г. – Васил Николов, български революционер (* 1895 г.) 1933 г. – Димитър Паликрушев, български революционер (* ? г.) 1933 г. – Дончо Христов, български революционер (* 1891 г.) 1933 г. – Стоян Георгиев, български революционер (* 1898 г.) 1934 г. – Александър Морфов, български композитор (* 1880 г.) 1936 г. – Антон Костадинов, български революционер (* 1878 г.) 1937 г. – Уилям Конуей, английски изкуствовед (* 1856 г.) 1937 г. – Уилям Мортън Уилър, американски ентомолог (* 1865 г.) 1938 г. – Костадин Бояджиев, български революционер (* 1880 г.) 1942 г. – Михаил Ефремов, руски генерал (* 1897 г.) 1949 г. – Мате Булев, гръцки партизанин (* 1904 г.) 1949 г. – Ото Нерц, германски футболист (* 1892 г.) 1954 г. – Методий Попов, български биолог (* 1881 г.) 1955 г. – Джим Корбет, британски писател и ловец (* 1875 г.) 1958 г. – Били Мередит, английски футболист (* 1874 г.) 1967 г. – Конрад Аденауер, западногермански държавник (* 1876 г.) 1973 г. – Ханс Келзен, австрийски философ (* 1881 г.) 1975 г. – Константин Белчев, български революционер (* 1874 г.) 1977 г. – Гюнтер Бруно Фукс, немски поет (* 1928 г.) 1977 г. – Димитър Недков, български революционер (* 1883 г.) 1983 г. – Йежи Анджейевски, полски писател (* 1909 г.) 1985 г. – Сергей Токарев, руски етнограф (* 1899 г.) 1987 г. – Максуел Тейлър, американски офицер (* 1901 г.) 1989 г. – Дафни дю Морие, британска писателка (* 1907 г.) 1990 г. – Сергей Филипов, руски актьор (* 1912 г.) 1993 г. – Дейвид Кореш, американски проповедник (* 1959 г.) 1998 г. – Октавио Пас, мексикански писател, Нобелов лауреат през 1990 г. (* 1914 г.) 1999 г. – Рагип Яшари, косовски политик (* 1961 г.) 2000 г. – Крум Милев, български футболист и треньор (* 1915 г.) 2001 г. – Андре дю Буше, френски поет (* 1924 г.) 2004 г. – Владимир Капличний, съветски футболист (* 1944 г.) 2005 г. – Джордж Косматос, италиански режисьор (* 1941 г.) 2009 г. – Анатолий Кулешов, руски музикант (* 1959 г.) 2009 г. – Джеймс Балард, английски писател (* 1930 г.) 2011 г. – Елизабет Слейдън, английска актриса (* 1948 г.) 2013 г. – Франсоа Жакоб, френски биолог, носител на Нобелова награда (* 1920 г.) 2020 г. – Милен Цветков, известен български журналист (* 1966 г.) Празници Сиера Леоне – Ден на републиката (1971 г.) Венецуела – Ден на независимостта (1810 г.) Великобритания – Ден на игликата (годишнина от смъртта на Бенджамин Дизраели) Уругвай – Ден на 33-мата патриоти Великден през 1908, 1981, 1987, 1992 2009 (датата, в която най-често се пада празника по Григорианския календар) Ден на велосипеда – първото умишлено използване на наркотик (ЛСД, от неговия откривател Алберт Хофман през 1943 г.) 419


text: 20 април е 110-ият ден в годината според григорианския календар (111-и през високосна година). Остават 255 дни до края на годината. Събития 1653 г. – Оливър Кромуел разпуска парламента в Англия. 1792 г. – Франция обявява война на Австрия и започва поредицата Революционни войни. 1841 г. – Във Филаделфия Едгар Алън По публикува Убийство на улица Морг, смятан за първия криминален разказ. 1846 г. – В Лайпциг Иван Богоров издава първия брой на първия български вестник Български орел. 1876 г. – Избухва Априлското въстание, насочено срещу османското владичество в България. 1920 г. – Официално са открити VII летни олимпийски игри в Антверпен, Белгия. 1935 г. – Започва да функционира автобусният транспорт в София. 1940 г. – В САЩ е демонстриран първият електронен микроскоп. 1941 г. – България във Втората световна война: Втора българска армия окупира Беломорска Тракия. 1943 г. – Започва избиването на евреи във Варшавското гето. 1968 г. – Състои се първият концерт на Deep Purple в градчето Таструп, Дания. 1972 г. – Аполо 16 каца на Луната. 1975 г. – Село Виница става квартал на Варна. 1984 г. – Христо Проданов става първият български алпинист, който изкачва връх Еверест, при завръщането си от който, два дни по-късно, загива. 1998 г. – Германската терористична групировка Фракция Червена армия обявява, че се саморазпуска след 28 години съществуване. 1999 г. – Учениците Ерик Харис и Дилън Клиболд извършват масово убийство в гимназията на Колумбайн, Колорадо, като убиват 13 и раняват 24 души, преди да се самоубият. 2010 г. – Експлозия на нефтената платформа Дийпуотър Хърайзън в Мексиканския залив причинява най-големия нефтен разлив в историята на нефтената индустрия. Родени 1492 г. – Пиетро Аретино, италиански писател († 1556 г.) 1727 г. – Флоримон-Клод дьо Мерси-Арженто, белгийски дипломат († 1794 г.) 1808 г. – Наполеон III, френски политик и император († 1873 г.) 1818 г. – Хайнрих Гьобел, американски изобретател († 1893 г.) 1839 г. – Карол I, крал на Румъния († 1914 г.) 1846 г. – Георги Икономов, български революционер († 1876 г.) 1848 г. – Курд Ласвиц, германски писател († 1910 г.) 1856 г. – Кирил Ботев, български генерал, брат на Христо Ботев († 1944 г.) 1857 г. – Херман Банг, датски писател († 1912 г.) 1858 г. – Георги Мечконев, български военен деец († 1930 г.) 1868 г. – Тома Давидов, български офицер и революционер († 1903 г.) 1873 г. – Гомбожаб Цибиков, руски изследовател († 1930 г.) 1879 г. – Итало Гариболди, италиански офицер († 1970 г.) 1881 г. – Николай Мясковски, руски композитор († 1950 г.) 1889 г. – Адолф Хитлер, германски диктатор († 1945 г.) 1889 г. – Георги Овчаров, български архитект († 1953 г.) 1891 г. – Паисий Каравелов, български духовник и общественик († 1944 г.) 1893 г. – Жоан Миро, испански художник († 1983 г.) 1893 г. – Харолд Лойд, американски актьор († 1971 г.) 1907 г. – Августин Кандиотис, гръцки духовник († 2010) 1918 г. – Кай Сигбан, шведски физик, Нобелов лауреат († 2007) 1927 г. – Карл Мюлер, швейцарски физик, Нобелов лауреат през 1987 г. 1927 г. – Павел Луспекаев, съветски актьор († 1970 г.) 1928 г. – Добри Палиев, български перкусионист, композитор († 1997 г.) 1928 г. – Робърт Бърн, американски шахматист († 2013 г.) 1929 г. – Вадим Юсов, руски кинооператор († 2013 г.) 1932 г. – Тончо Русев, български композитор, диригент и музикант († 2018 г.) 1932 г. – Ибро Лолов, български акордеонист († 2015 г.) 1937 г. – Джордж Такеи, американски актьор 1939 г. – Джо Камп, американски режисьор 1941 г. – Райън О'Нийл, американски актьор 1943 г. – Венцеслав Николов, български виолончелист, диригент и педагог 1943 г. – Джон Елиът Гардинър, английски диригент 1945 г. – Грегъри Олсен, американски астронавт 1946 г. – Рикардо Мадуро, президент на Хондурас 1947 г. – Виктор Суворов, руски писател 1949 г. – Джесика Ланг, американска актриса 1950 г. – Александър Лебед, руски генерал († 2002 г.) 1951 г. – Лутер Вандрос, американски певец († 2005 г.) 1953 г. – Николай Грънчаров, български футболист († 1997 г.) 1954 г. – Росица Борджиева, българска певица 1956 г. – Каха Бендукидзе, грузински политик († 2014 г.) 1959 г. - Вим Хоф, холандски ментор, известен още като „Ледения човек“ 1962 г. – Стамен Явахчов, български пантомимист 1964 г. – Анди Съркис, английски актьор 1964 г. – Деа Лоер, германска писателка 1970 г. – Стефан Цветков, български тенисист 1972 г. – Желко Йоксимович, сръбски певец 1972 г. – Кармен Електра, американски модел и актриса 1976 г. – Йоанис Папайоану, гръцки шахматист 1976 г. – Шей Гивън, ирландски футболист (вратар) 1977 г. – Алехандро Сичеро, венецуелски футболист 1985 г. – Кърт Хокинс, американски кечист Починали 1089 г. – Димитър Звонимир, крал на Хърватия (* неизв.) 1164 г. – Виктор IV, римски антипапа (* 1095 г.) 1314 г. – Климент V, римски папа (* 1264 г.) 1768 г. – Джовани Каналето, италиански художник (* 1697 г.) 1872 г. – Людевит Гай, хърватски писател (* 1809 г.) 1885 г. – Густав Нахтигал, германски военен лекар (* 1834 г.) 1912 г. – Брам Стокър, ирландски писател (* 1847 г.) 1918 г. – Карл Фердинанд Браун, германски физик, Нобелов лауреат (* 1850 г.) 1918 г. – Христо Никифоров, български политик (* 1855 г.) 1923 г. – Прокопий Лазаридис, гръцки духовник, митрополит на Вселенската патриаршия, новомъченик, обявен за светец (* 1859 г.) 1925 г. – Иван Минков, български опълченец (* 1883 г.) 1939 г. – Петър Ацев, български революционер (* 1877 г.) 1947 г. – Кристиан X, крал на Дания (* 1870 г.) 1948 г. – Мицумаса Йонаи, министър-председател на Япония (* 1880 г.) 1952 г. – Александрин фон Мекленбург-Шверин, кралица на Дания (* 1879 г.) 1953 г. – Ерих Вайнерт, германски поет († 1890 г.) 1960 г. – Ксения Александровна, велика руска княгиня (* 1875 г.) 1962 г. – Иван Вълков, български офицер (* 1875 г.) 1964 г. – Димитър Ганев, български комунист (* 1898 г.) 1965 г. – Стефан Сърчаджиев, български кинорежисьор (* 1912 г.) 1970 г. – Паул Целан, австрийски поет (* 1920 г.) 1982 г. – Ацо Шопов, македонски писател (* 1923 г.) 1982 г. – Юлиус Тинцман, германски писател (* 1907 г.) 1989 г. – Дору Давидович, румънски авиатор и уфолог (* 1945 г.) 1992 г. – Бени Хил, британски комик (* 1924 г.) 1995 г. – Милован Джилас, югославски политик (* 1911 г.) 1996 г. – Кристофър Робин Милн, английски писател (* 1920 г.) 1999 г. – Рик Руд, американски кечист (* 1958 г.) 2001 г. – Николай Ковачев, български езиковед 2008 г. – Ксенте Богоев, македонски политик (* 1919 г.) 2018 г. – Авичи, шведски диджей (* 1989 г.) 2021 г. – Идрис Деби, чадски политик (* 1952 г.) Празници Международен ден на свободния печат. Обявен е през 1991 г. от организацията „Репортери без граница“. Астрология: последен ден на слънчевия знак Овен Международен празник на канабис културата – 4/20 420