text: 14 август е 226-ият ден в годината според григорианския календар (227-и през високосна). Остават 139 дни до края на годината. Събития 1040 г. – Шотландският крал Дънкан I е убит в битка срещу неговия братовчед и наследник Макбет. 1880 г. – Приключва строителството на Кьолнската катедрала. 1885 г. – В Япония е регистриран първият патент – защитна боя. 1893 г. – Франция е първата страна в света, която въвежда регистрация на моторните превозни средства. 1935 г. – В Кентъки е извършена последната публична екзекуция в САЩ. 1941 г. – Втора световна война: Уинстън Чърчил и Франклин Рузвелт подписват Атлантическата харта за следвоенно устройство на света. 1943 г. – Втора световна война: От 14 до 15 август се състои посещение на цар Борис III в немската Главна квартира и са проведени разговори с Хитлер за изпращане на две български дивизии в Албания и Гърция на мястото на италианските. 1945 г. – Втората световна война: Япония приема условията на съюзниците за безусловна капитулация, което слага край на войната. 1947 г. – Великобритания обявява за новосформирана по религиозен принцип и независима държава Пакистан. 1969 г. – Британската армия навлиза в Северна Ирландия под претекст предотвратяване на стълкновенията между католици и протестанти. 1971 г. – Бахрейн обявява независимостта си от Великобритания. 1980 г. – Лех Валенса е обявен за лидер на стачкуващите в Гданск работници, което е и рожден ден на профсъюза Солидарност. 1992 г. – С навлизането на грузинската армия в Абхазия започва Грузинско-абхазката война. 1992 г. – С указ на президента Борис Елцин в Русия започва масова (чекова) приватизация. 1994 г. – Заловен е терориста Илич Рамирес Санчес, известен като „Карлос Чакала“. 2014 г. – Лейди Гага изнася първото си шоу пред българска публика в столичната Арена Армеец. Родени 1688 г. – Фридрих Вилхелм I, крал на Прусия († 1740 г.) 1727 г. – Ан Анриет, френска благородничка († 1752 г.) 1727 г. – Луиза Елизабет, френска благородничка († 1759 г.) 1742 г. – папа Пий VII († 1823 г.) 1777 г. – Ханс Кристиян Оерстед, датски физик († 1851 г.) 1840 г. – Рихард фон Крафт-Ебинг, немски психолог († 1902 г.) 1864 г. – Христо Юрданов, български военен деец († 1924 г.) 1866 г. – Дмитрий Мережковски, руски писател († 1941 г.) 1867 г. – Джон Голсуърти, английски романист, Нобелов лауреат през 1932 г. († 1933 г.) 1868 г. – Петър Попарсов, български революционер († 1941 г.) 1876 г. – Александър Обренович, крал на Сърбия († 1903 г.) 1878 г. – Харалд Киде, датски писател († 1918 г.) 1880 г. – Фред Александър, американски тенисист († 1969 г.) 1881 г. – Тодор Хаджиев, български диригент († 1956 г.) 1888 г. – Никола Янев, български поет († 1921 г.) 1904 г. – Мариола Сиракова, българска анархистка († 1925 г.) 1912 г. – Светозар Вукманович-Темпо, югославски политик († 2000 г.) 1912 г. – Ервин Щритматер, немски писател († 1994 г.) 1914 г. – Стерьо Спасе, албански писател († 1989 г.) 1918 г. – Иван Будинов, български политик († 1993 г.) 1920 г. – Милко Балев, български политик († 2002 г.) 1926 г. – Никола Минчев, български режисьор († 2012 г.) 1928 г. – Лина Вертмюлер, италианска режисьорка († 2021 г.) 1934 г. – Павел Владимиров, български футболист († 1997 г.) 1935 г. – Валентин Старчев, български скулптор 1938 г. – Иван Попйорданов, български журналист 1940 г. – Артър Лафер, американски икономист 1941 г. – Дейвид Кросби, американски китарист 1941 г. – Тома Спространов, български журналист 1943 г. – Волф Вондрачек, немски поет 1945 г. – Борис Христов, български поет 1945 г. – Вим Вендерс, немски режисьор 1945 г. – Стийв Мартин, американски актьор 1947 г. – Даниел Стийл, американска писателка 1949 г. – Мортен Олсен, датски футболист 1952 г. – Карл Лъмсби, американски актьор 1953 г. – Джеймс Хорнър, американски композитор († 2015 г.) 1955 г. – Невелина Попова, български сценарист 1955 г. – Ясен Пенчев, български политик († 2007 г.) 1959 г. – Марша Гей Хардън, американска актриса 1959 г. – Меджик Джонсън, американски баскетболист 1960 г. – Сара Брайтман, британска певица 1962 г. – Мартин Минчев, български инженер 1963 г. – Еманюел Беар, френска актриса 1966 г. – Хали Бери, американска актриса 1973 г. – Джей Джей Окоча, нигерийски футболист 1973 г. – Стийв Хамилтън, шотландски пианист 1975 г. – Милен Иванов, български диригент и изпълнител на народни песни 1978 г. – Надя Петрова, български политик 1983 г. – Мила Кунис, американска актриса 1984 г. – Джорджо Киелини, италиански футболист 1984 г. – Робин Сьодерлинг, шведски тенисист 1985 г. – Ашлин Брук, американска порно актриса 1986 г. – Габриела Сабо, унгарска каякарка 1989 г. – Николай Благоев – Никс – певец († 2013 г.) Починали 1433 г. – Жуау I, крал на Португалия (* 1357 г.) 1464 г. – Пий II, римски папа (* 1405 г.) 1727 г. – Уилям Крофт, английски композитор и органист (* 1678 г.) 1805 г. – Фредерика-Луиза фон Хесен-Дармщат, кралица на Прусия (* 1751 г.) 1872 г. – Спиридон Палаузов, български учен (* 1818 г.) 1879 г. – Иван Лазарев, руски офицер (* 1820 г.) 1880 г. – Стратфорд Канинг, английски дипломат (* 1786 г.) 1924 г. – Мелетий Велешки, български духовник (* 1868 г.) 1941 г. – Максимилиан Колбе, полски монах (* 1894 г.) 1941 г. – Пол Сабатие, френски химик, Нобелов лауреат през 1912 г. (* 1854 г.) 1944 г. – Кирил Маджаров, български писател (* ?) 1951 г. – Уилям Хърст, американски медиен магнат (* 1863 г.) 1955 г. – Хърбърт Пътман, американски библиограф (* 1861 г.) 1956 г. – Бертолт Брехт, немски драматург (* 1898 г.) 1957 г. – Асен Белковски, български поет (* 1879 г.) 1958 г. – Фредерик Жолио-Кюри, френски физик, Нобелов лауреат през 1935 г. (* 1900 г.) 1961 г. – Лионело Вентури, италиански изкуствовед (* 1885 г.) 1962 г. – Димитър Яранов, български географ (* 1909 г.) 1972 г. – Жул Ромен, френски писател (* 1885 г.) 1972 г. – Оскар Левант, американски пианист (* 1906 г.) 1977 г. – Александър Лурия, руски психолог (* 1902 г.) 1984 г. – Джон Прийстли, британски писател (* 1894 г.) 1988 г. – Атанас Яранов, български художник (* 1940 г.) 1988 г. – Енцо Ферари, италиански автомобилен инженер (* 1898 г.) 1994 г. – Елиас Канети, австрийски писател, Нобелов лауреат (* 1905 г.) 1996 г. – Серджу Челибидаке, диригент (* 1912 г.) 2004 г. – Чеслав Милош, полски поет, Нобелов лауреат през 1980 г. (* 1911 г.) 2006 г. – Адриан де Гроот, холандски шах майстор (* 1914 г.) 2007 г. – Тихон Хренников, руски композитор (* 1913 г.) 2009 г. – Илия Конев, български литературовед (* 1928 г.) 2016 г. – Херман Кант, немски писател (* 1926 г.) Празници Бахрейн – Ден на независимостта (от Великобритания, 1971 г.) Замбия – Ден на младежта Италия – Празник на град Отранто Лихтенщайн – Ден на принц Франц Йозеф I Пакистан – Ден на независимостта (от Великобритания и отделяне като самостоятелна от Индия държава, 1947 г., национален празник) Парагвай – Ден на националния флаг Португалия – Ден на Португалската корида САЩ – Ден на Атлантическия договор Тува (Руска федерация) – Ден на независимостта (1921 г., от Китай, с анексирането ѝ от Съветска Русия) 814


source: wikipedia

text: 16 август е 228-ият ден в годината според григорианския календар (229-и през високосна година). Остават 137 дни до края на годината. Събития 1658 г. – По идея на френския министър – кардинал Мазарини във Франкфурт на Майн е създадена Рейнската лига, просъществувала до 1667 г. 1861 г. – По време на гражданската война в САЩ (1861 – 1865 г.), президентът Линкълн забранява търговията с щатите на Конфедерацията. 1865 г. – Доминиканската република става независима от Испания държава след 5-годишно въстание. 1868 г. – Мощно земетресение, последвано от цунами, става причина за смъртта на около 70 хил. души в Перу и Чили, от които 25 хил. в град Арика. 1896 г. – В един от притоците на река Клондайк в Канада е открито злато, което поставя начало на златна треска. 1936 г. – Закрити са Летните олимпийски игри в Берлин (Германия). 1947 г. – Лидерът на опозиционния блок и БЗНС Никола Петков е осъден на смърт чрез обесване. 1960 г. – Кипър придобива независимост от Великобритания. 1960 г. – Американецът Джоузеф Китингър скача с парашут от балон, намиращ се на височина 31 330 м, установявайки три рекорда – за най-голяма височина на парашутен скок, за най-продължително свободно падане и за най-висока скорост на свободно падане. 1979 г. – В София е открита първата международна детска асамблея Знаме на мира (16 – 25 август), заедно с това е открит комплекса Камбаните в едноименната местност край София. 1987 г. – Самолет Макдонъл Дъглас катастрофира след излитанене от летището в Детройт, загиват 155 души, а по чудо се спасява 4-годишно момиче. 2006 г. – Самолет на американската авиокомпания „Юнайтед Еърлайнс“ със 182 души на борда и 12-членен екипаж е приземен принудително на летище „Логан“ в Бостън след избухнала по време на полет конфронтация между трима пътници и екипажа на самолета. Родени 1557 г. – Агостино Карачи, италиански бароков художник, брат на Анибале Карачи († 1602 г.) 1769 г. – Жан-Еме Верние, френски арфист и композитор († след 1838 г.) 1815 г. – Джовани Боско, италиански свещеник и просветител († 1888 г.) 1832 г. – Вилхелм Вунт, германски психолог († 1920 г.) 1845 г. – Габриел Липман, френски физик, Нобелов лауреат през 1908 г. († 1921 г.) 1858 г. – Атила Зафиров, български военен деец († 1922 г.) 1864 г. – Фердинанд Шилър, британски философ († 1937 г.) 1866 г. – Иван Бацаров, български лекар и военен деец († 1951 г.) 1888 г. – Томас Лорънс, британски военен, участвал в Арабското въстание († 1935 г.) 1902 г. – Павел Попов, български агроном († 1988 г.) 1903 г. – Георги Дзивгов, български преводач († 1986 г.) 1913 г. – Менахем Бегин, министър-председател на Израел, Нобелов лауреат през 1978 г. († 1992 г.) 1914 г. – Тянко Йорданов, български географ († 2003 г.) 1920 г. – Чарлз Буковски, американски писател († 1994 г.) 1928 г. – Йордан Касабов, български физик († 1992 г.) 1933 г. – Стюард Руса, американски астронавт († 1994 г.) 1934 г. – Пиер Ришар, френски актьор и режисьор 1938 г. – Йорданка Кузманова, българска актриса 1938 г. – Роко Граната, белгийски певец, композитор и акордеонист 1946 г. – Масуд Барзани, президент на Иракски Кюрдистан 1946 г. – Христо Урумов, старши треньор на националния отбор по гребане 1947 г. – Стефан Гърдев, български режисьор († 2009 г.) 1951 г. – Умару Ярадуа, нигерийски политик († 2010 г.) 1954 г. – Джеймс Камерън, канадски режисьор 1957 г. – Стефан Найденов, български футболист († 2010 г.) 1958 г. – Мадона, американска певица и актриса 1958 г. – Питър Уайсоф, американски астронавт 1959 г. – Николай Банев, български бизнесмен 1960 г. – Росен Барчовски, български баскетболист и треньор 1962 г. – Стийв Карел, американски актьор 1967 г. – Мориц Ринке, германски драматург 1970 г. – Сейф Али Хан, индийски актьор 1971 г. – Рулон Гарднър, американски борец 1978 г. – Ан-Джи, българска певица 1981 г. – Тейлър Рейн, американска порноактриса 1982 г. – Теодор Салпаров, български волейболист 1986 г. – Одри Битони, американска порноактриса 1991 г. – Катрин Велкова, българска спортистка Починали 1105 г. – Йоаким Осоговски, български светец (* 11 век) 1419 г. – Вацлав IV, крал на Бохемия (* 1361 г. 1705 г. – Якоб Бернули, швейцарски математик (* 1654 г.) 1882 г. – Огюст-Александър Дюкро, френски генерал (* 1817 г.) 1886 г. – Шри Рамакришна, индийски гуру (* 1836 г.) 1888 г. – Джон Пембъртън, американски фармацевт (* 1831 г.) 1893 г. – Жан Шарко, френски невролог и професор по анатомична патология (* 1825 г.) 1899 г. – Роберт Бунзен, германски химик, създател на Бунзеновата горелка (* 1811 г.) 1900 г. – Еса де Кейрош, португалски писател (* 1845 г.) 1910 г. – Педро Монт Монт, президент на Чили (* 1849 г.) 1916 г. – Умберто Бочони, италиански художник (* 1882 г.) 1921 г. – Петър I, крал на сърби, хървати и словенци (* 1844 г.) 1938 г. – Робърт Джонсън, американски музикант (* 1911 г.) 1942 г. – Иван Пеев-Плачков, български политик (* 1864 г.) 1943 г. – Иван Пожарлиев, български военен (* 1868 г.) 1956 г. – Бела Лугоши, американски актьор от унгарски произход (* 1882 г.) 1959 г. – Константин Соларов, български военен деец (* 1881 г.) 1965 г. – Константин Кисимов, български актьор (* 1897 г.) 1973 г. – Селман Ваксман, американски микробиолог, Нобелов лауреат през 1952 г. (* 1888 г.) 1974 г. – Христо Кацаров, български драматург (* 1953 г.) 1975 г. – Фридрих Земиш, германски шахматист (* 1896 г.) 1977 г. – Елвис Пресли, американски певец и актьор (* 1935 г.) 1987 г. – Андрей Миронов, руски актьор (* 1941 г.) 2003 г. – Иди Амин, угандийски диктатор (* 1928 г.) 2007 г. – Макс Роуч, американски джаз музикант и композитор (* 1924 г.) 2018 г. – Арета Франклин, американска певица (* 1942 г.) 2019 г. – Питър Фонда, американски актьор (* 1940 г.) Празници Българска православна църква – Ден на свети Йоаким Осоговски Гърция – Празник на село Агии Теодори Доминиканска република – Възстановяване на националната независимост (от Испания, 1865 г., втори национален празник) Италия – Празник на град Артеня Мисисипи (САЩ) – Ден на Елвис Пресли (по повод смъртта на рок звездата през 1977 г.) Парагвай – Ден на детето 816


text: 17 август е 229-ият ден в годината според григорианския календар (230-и през високосна). Остават 136 дни до края на годината. Събития 986 г. – Българо-византийски войни: Самуил разгромява византийците в Битката при Траянови врата. Император Василий II Българоубиец успява да избяга. 1502 г. – Христофор Колумб обявява Хондурас за испанска територия. 1756 г. – С нахлуване на пруските войски в Саксония започва Седемгодишната война (1756 – 1763). 1771 г. – Английският химик Джоузеф Пристли установява, че растенията отделят кислород. 1807 г. – В САЩ е изпробван първият пътнически параход в света, създаден от Робърт Фултън. 1876 г. – Виктор Юго произнася реч пред парламента на Франция във връзка с жестокостите при потушаването на Априлското въстание. 1915 г. – Линчуване на Лео Франк за убийството на Мери Фейгън на 26 април 1913 г. 1916 г. – Първата световна война: Румъния се присъединява към Антантата. 1916 г. – От 17 до 22 август се осъществява настъпление на Първа армия: освободен е град Лерин. 1919 г. – БЗНС с лидер Александър Стамболийски печели изборите за XVIII обикновено народно събрание. 1940 г. – Адолф Хитлер обявява пълна блокада на Великобритания. 1945 г. – Индонезия обявява независимост от Нидерландия. 1946 г. – Начало на гражданска война в Гърция. 1946 г. – От 17 до 24 август се води съдебният процес срещу Вътрешната македонска революционна организация (ВМРО). 22-ма души – бивши дейци и симпатизанти на ВМРО са съдени „за образуване на терористични групи за събаряне на властта“. Двама от тях са осъдени на смърт. 1960 г. – Габон придобива независимост от Франция. 1962 г. – Източногерманската гранична охрана убива 18-годишния Петер Фехтер при опит да премине Берлинската стена към Западен Берлин – първата жертва на Стената. 1970 г. – Програма Венера: Изстрелян е Венера 7, първият космически апарат, който успешно предава сигнал от повърхността на друга планета (Венера). 1971 г. – С указ на Държавния съвет на Народна република България е утвърден проект за промяна на герба на страната от 1947 г. В новия герб под лъва има зъбно колело, а датата 9.IX.1944 г. е заменена с 681 – 1944 г. 1976 г. – След земетресение с магнитуд 8 по скалата на Рихтер на остров Минданао (Филипини) се образува голямо цунами, което убива повече от 10 хиляди души. 1977 г. – В София са открити студентските спортни игри Универсиада 77. 1977 г. – Съветският ледоразбивач Арктика е първият кораб, достигнал Северния полюс. 1998 г. – Президентът на САЩ Бил Клинтън признава в свидетелски показания, че е имал „неподходящи физически взаимоотношения“ със стажантката от Белия дом – Моника Люински. 1998 г. – Русия е принудена да девалвира рублата, икономическата криза е подсилена от политическата ситуация, а властта на президента Борис Елцин е силно разклатена. 1999 г. – Измитско земетресение: загиват над 17 хиляди души, а 44 хиляди са ранени в северозападна Турция. 2000 г. – Тина Търнър прави последния си голям концерт в Европа. 2008 г. – Американският плувец Майкъл Фелпс става първият човек, който спечелва осем златни медала в една олимпиада. Родени 1601 г. – Пиер дьо Ферма, френски математик († 1665 г.) 1603 г. – Ленарт Торщенсон, шведски военачалник († 1651 г.) 1629 г. – Ян III Собиески, полски крал († 1696 г.) 1753 г. – Йозеф Добровски, чешки филолог, родоначалник на славистиката († 1829 г.) 1786 г. – Виктория фон Сакс-Кобург-Заалфелд, херцогиня на Кент († 1861 г.) 1861 г. – Робер дьо Бурбулон, френски благородник († 1932 г.) 1868 г. – Едуард Абрамовски, полски учен († 1918 г.) 1878 г. – Славейко Арсов, български революционер († 1904 г.) 1887 г. – Карл I, император на Австро-Унгария († 1922 г.) 1887 г. – Маркъс Гарви, ямайски общественик и интелектуалец († 1940 г.) 1890 г. – Ханс Крайзинг, германски полковник и командир († 1969 г.) 1891 г. – Абрам Кардинер, американски лекар († 1981 г.) 1893 г. – Мей Уест, американска филмова и театрална актриса († 1980 г.) 1895 г. – Александър Филипов, български литературен критик († 1940 г.) 1897 г. – Лазар Дамов, гръцки и югославски комунистически деец († 1970 г.) 1898 г. – Матвей Захаров, съветски маршал († 1972 г.) 1920 г. – Франк Томпсън, британски офицер († 1944 г.) 1926 г. – Дзян Дзъмин, китайски политик 1929 г. – Гари Пауърс, американски офицер († 1977 г.) 1932 г. – Видиядхар Сураджпрасад Найпол, британски писател от индийски произход, Нобелов лауреат през 2002 г. († 2018 г.) 1935 г. – Олег Табаков, руски артист († 2018 г.) 1936 г. – Никола Гюзелев, български оперен певец († 2014 г.) 1943 г. – Николай Шматко, украински скулптор и художник († 2020 г.) 1943 г. – Робърт де Ниро, американски актьор 1951 г. – Валентин Гаджоков, български актьор 1952 г. – Гилермо Вилас, аржентински тенисист 1952 г. – Марио Тайсен, германски инженер 1952 г. – Нелсън Пикет, бразилски пилот от Формула 1 1952 г. – Николай Акимов, български режисьор и сценарист 1952 г. – Томас Хенън, американски астронавт 1953 г. – Херта Мюлер, румънско-германска писателка Нобелов лауреат 1955 г. – Ричард Хилтън, американски предприемач 1960 г. – Шон Пен, американски актьор и режисьор 1961 г. – Ерве Морен, френски политик 1962 г. – Гилби Кларк, американски китарист 1962 г. – Майкъл Уилдър, американски шахматист и юрист 1966 г. – Родни Мълън, американски скейтбордист 1968 г. – Николай Антонов, български лекоатлет 1970 г. – Джим Къриър, американски тенисист 1977 г. – Уилям Галас, френски футболист 1977 г. – Даниел Панку, румънски футболист 1977 г. – Таря Турунен, финландска певица 1977 г. – Тиери Анри, френски футболист 1978 г. – Вибеке Стене, норвежка певица 1978 г. – Яна Маринова, българска актриса 1980 г. – Дани Гуйса, испански футболист 1981 г. – Надя Полякова, българска актриса 1983 г. – Том Форд, английски професионален играч на снукър 1986 г. – Маркус Берг, шведски футболист 1986 г. – Невена Цонева, българска поп певица 1987 г. – Михаел Шар, швейцарски колоездач 1990 г. – Иван Шарич, хърватски шахматист 2000 г. – Лил Пъмп, американски рап изпълнител Починали 309 г. – Евсевий, римски папа (* ? г.) 1657 г. – Робърт Блейк, английски адмирал (* 1599 г.) 1676 г. – Ханс Якоб Кристофел фон Гримелсхаузен, германски писател (* 1622 г.) 1681 г. – Никон, патриарх московски и всерусийски (* 1605 г.) 1786 г. – Фридрих II, крал на Прусия (* 1712 г.) 1807 г. – Иван Михелсон, руски военачалник (* 1740 г.) 1832 г. – Пиер Домени, френски офицер (* 1776 г.) 1850 г. – Хосе де Сан Мартин, аржентински генерал, национален герой на Аржентина, Перу и Чили (* 1778 г.) 1872 г. – Спиридон Палаузов, руски историк (* 1818 г.) 1868 г. – Хаджи Димитър, български революционер и национален герой (* 1840 г.) 1886 г. – Александър Бутлеров, руски химик (* 1828 г.) 1944 г. – Петър Овчаров, български революционер (* ? г.) 1955 г. – Джон Флюгел, английски психоаналитик (* 1884 г.) 1955 г. – Фернан Леже, френски художник (* 1881 г.) 1969 г. – Лудвиг Мис ван дер Рое, германско-американски архитект (* 1886 г.) 1969 г. – Ото Щерн, американски физик, Нобелов лауреат през 1943 г. (* 1888 г.) 1971 г. – Вилхелм Лист, германски фелдмаршал (* 1880 г.) 1977 г. – Йоргос Гунаропулос, гръцки художник (* 1889 г.) 1987 г. – Рудолф Хес, германски офицер, нацистки военнопрестъпник (* 1894 г.) 1988 г. – Мухаммад Зия Ул Хак, пакистански политик (* 1924 г.) 1994 г. – Крум Цоков, български дипломат (* 1900 г.) 2000 г. – Жак Моше Авдала, български сценограф и живописец (* 1927 г.) 2002 г. – Теодор Димитров, български историк (* 1932 г.) 2010 г. – Франческо Косига, президент на Италия (* 1928 г.) 2015 г. – Анастас Наумов, български диригент, композитор и фолклорист (* 1928 г.) Празници Аржентина – Ден на Хосе Мартин (годишнина от смъртта на националния герой) Габон – Ден на независимостта (от Франция, 1960 г., национален празник) Индонезия – Ден на независимостта (от Нидерландия, 1945 г., национален празник) 817


text: 18 август е 230-ият ден в годината според григорианския календар (231-ви през високосна година). Остават 135 дни до края на годината. Събития 1201 г. – Основан е град Рига – днешната столица на Латвия. 1682 г. – Петър I става цар на Русия. 1743 г. – Влизат в действие първите правила на бокса, изготвени от Джек Броунгтън. 1786 г. – Рейкявик, сегашната столица на Исландия, получава статута на град. 1868 г. – Френският астроном Жул Жансен открива хелия, докато анализира хромосферата на Слънцето по време на пълно слънчево затъмнение. 1870 г. – Френско-пруската война: Започва Битката при Гравлот. 1877 г. – Американският астроном Асаф Хол открива естествения спътник на Марс – Фобос. 1903 г. – Избухва Преображенското въстание на българите в Одринска Тракия 1916 г. – България в Първата световна война: България превзема Корча след като гръцкия гарнизон капитулира. 1917 г. – При голям пожар в Солун изгарят над 30% от сградите и 70 хил. души остават без дом. 1917 г. – България в Първата световна война: Започва едномесечна българска офанзива по Солунския фронт, отблъсната от Антантата, която завзема Лерин и Поградец. 1920 г. – Влиза в сила 19-ата поправка на Конституцията на САЩ, даваща право на жените да гласуват. 1945 г. – СССР анексира от Япония Курилските острови. 1949 г. – Основана е германската компания „Adidas“. 1958 г. – В САЩ излиза от печат скандалният роман на Владимир Набоков – Лолита. 1962 г. – Ринго Стар за първи път излиза на сцена като барабанист на Бийтълс. 1964 г. – МОК отстранява ЮАР от участие в XVIII летни олимпийски игри заради политиката на апартейд на правителството. 1971 г. – Виетнамската война: Австралия и Нова Зеландия изтеглят своите войски от Виетнам. 1982 г. – Западните информационни агенции съобщават за статията на американската журналистка Клеър Стърлинг в „Рийдърс Дайджест“, в която се лансира „българската следа“ в атентата срещу Йоан Павел II. 2006 г. – XL Народно събрание на България приема на второ четене промените в Закона за трансплантациите. Родени 1414 г. – Джами, персийски поет († 1492 г.) 1497 г. – Франческо Канова да Милано, италиански композитор († 1543 г.) 1685 г. – Брук Тейлър, английски математик († 1731 г.) 1750 г. – Антонио Салиери, италиански композитор († 1825 г.) 1815 г. – Александър Мидендорф, руски пътешественик († 1894 г.) 1819 г. – Мария Николаевна, херцогиня на Льойхтенберг († 1876 г.) 1830 г. – Франц Йосиф, император на Австро-Унгария († 1916 г.) 1845 г. – Йозеф Хохола, чешки капелмайстор († 1918 г.) 1870 г. – Лавър Корнилов, руски генерал († 1918 г.) 1870 г. – Тугомир Алаупович, хърватски писател († 1958 г.) 1891 г. – Георг Гавантка, германски офицер († 1939 г.) 1898 г. – Стоян Христов, писател († 1996 г.) 1902 г. – Методи Андонов-Ченто, македонски политик († 1957 г.) 1904 г. – Макс Фактор Младши, американски биохимик († 1996 г.) 1906 г. – Марсел Карне, френски режисьор († 1996 г.) 1910 г. – Пал Туран, унгарски математик († 1976 г.) 1924 г. – Богдан Ковачев, български балетист († 1978 г.) 1927 г. – Розалин Картър, първа дама на САЩ (1977 – 1981) 1928 г. – Лучано Де Крешенцо, италиански писател († 2019 г.) 1932 г. – Люк Монтание, френски вирусолог, Нобелов лауреат († 2022 г.) 1932 г. – Морис Аладжем, български композитор († 2004 г.) 1933 г. – Роман Полански, полски режисьор 1936 г. – Робърт Редфорд, американски актьор 1943 г. – Джани Ривера, италиански футболист 1946 г. – Ирена Яроцка, полска певица († 2012 г.) 1952 г. – Патрик Суейзи, американски актьор († 2009 г.) 1953 г. – Ма Дзиен, китайски писател 1953 г. – Серджо Кастелито, италиански актьор 1954 г. – Владимир Висоцки, командващ Северния флот на Русия 2021 1957 г. – Карол Буке, френска киноактриса 1962 г. – Елена Русалиева, българска актриса 1962 г. – Фелипе Калдерон, президент на Мексико 1969 г. – Едуард Нортън, американски актьор 1969 г. – Крисчън Слейтър, американски актьор 1971 г. – Марк Дегенс, немски писател 1975 г. – Пепа, българска попфолк певица 1983 г. – Крис Бойд, шотландски футболист 1988 г. – Джи-Драгън, южнокорейски певец 1991 г. – Ричард Хармън, канадски актьор 1997 г. – Жозефин Лангфорд, австралийска актриса Починали 353 г. – Деценций, римски узурпатор (* ? г.) 440 г. – Сикст III, римски папа (* ? г.) 1227 г. – Чингис хан, монголски владетел (* ок. 1162 г.) 1258 г. – Теодор II Ласкарис, никейски император (* ок. 1221 г.) 1503 г. – Александър VI, римски папа от 1492 г. (* 1431 г.) 1559 г. – Павел IV, римски папа (* 1476 г.) 1642 г. – Гуидо Рени, италиански художник (* 1575 г.) 1765 г. – Франц I, император на Свещената Римска империя (* 1708 г.) 1850 г. – Оноре дьо Балзак, френски романист (* 1799 г.) 1865 г. – Александрос Маврокордатос, гръцки министър-председател (* 1791 г.) 1896 г. – Рихард Авенариус, немски философ (* 1843 г.) 1905 г. – Алберт Еделфелт, финландски художник (* 1854 г.) 1921 г. – Петър Нойков, български педагог (* 1868 г.) 1943 г. – Валтер Тил, германски учен и конструктор (* 1910 г.) 1944 г. – Ернст Телман, германски комунистически лидер (* 1886 г.) 1946 г. – Тома Николов, български революционер и духовник (* ок. 1863 г.) 1951 г. – Димитър Савов, български предприемач (* 1887 г.) 1961 г. – Леонхард Франк, немски писател (* 1882 г.) 1976 г. – Саша Попов, български цигулар (* 1899 г.) 1979 г. – Иван Маринов, български военен деец (* 1896 г.) 1981 г. – Анита Лус, американска писателка, сценарист и драматург 1990 г. – Бъръс Фредерик Скинър, американски психолог-бихевиорист (* 1904 г.) 1992 г. – Джон Стърджис, американски кинорежисьор (* 1910 г.) 1994 г. – Вазген I, арменски духовник (* 1908 г.) 2004 г. – Елмър Бърнстийн, американски композитор (* 1922 г.) 2007 г. – Владилен Попов, български шахматист и журналист (* 1935 г.) 2009 г. – Ким Те Чжун, южнокорейски политик, носител на Нобелова награда (* 1925 г.) Празници Международен ден на бездомните животни (за 2012 г.) – Чества се от 1992 г. по Предложение на Международното дружество за правата на животните (ISAR) през третата събота на август Ден на миньора – Отбелязва се от 1996 г. в деня на Успение на св. Йоан Рилски – покровител на миньорите. Празнуват и геолозите, и работниците от енергийно-суровинния отрасъл Международен ден на морските фарове Австралия – Ден на ветераните от виетнамската война България – Празник на българските ловци (за 2012 г.) – Обявен с Решение на Общото събрание на Националното ловно-рибарско сдружение „Съюз на ловците и риболовците в България“ от 29 ноември 2006 г. Празникът се чества в първата събота, след 15 август, в първия ден на ловния сезон България – Успение на св. Иван Рилски Казахстан – Ден на граничните служители 818


text: 19 август е 231-вият ден в годината според григорианския календар (232-ри през високосна). Остават 134 дни до края на годината. Събития 514 – Римският папа свети Симах се оттегля доброволно от папския престол. 1458 – Пий II е избран за римски папа. 1772 – Крал Густав III възстановява абсолютна монархия в Швеция. 1839 – Луи Дагер представя пред Френската академия на науките метод за извършване на фотография. 1848 – Калифорнийската златна треска: Вестникът New York Herald разпространява информация по Източното крайбрежие на САЩ за златна треска в Калифорния (въпреки че златната треска започва през януари). 1881 – С Указ 712 на Народното събрание се създава българската държавна статистическа институция. От Статистическо отделение тя се възвисява в самостоятелно статистическо бюро със задачата да събира, обработва и обнародва всяка година статистически данни по всички клонове на управлението и всички явления, отнасящи се до физическото, икономическото, интелектуалното и моралното състояние на държавата. 1903 – Илинденско-Преображенското въстание: Одрински революционен окръг въстава. 1912 – В Албания започва гражданска война между християни и мюсюлмани. 1919 – Афганистан обявява независимост от Великобритания. 1927 – Руската православна църква признава Съветската държава. 1934 – При референдум в Германия 89,9 % гласуват положително за създаването на поста фюрер – обединяващ правата и задълженията на канцлера и президента, който се заема от Адолф Хитлер. 1940 – В Букурещ започват преговорите между делегациите на Царство България и Румъния за връщането на Южна Добруджа на България. 1942 – Втората световна война: Генерал Фридрих Паулус издава заповед за атака на Сталинград. 1944 – Втората световна война: Париж въстава срещу германските окупатори, с подкрепата на Съюзниците. 1960 – Студената война: В Москва американският пилот на сваления самолет U-2, Франсис Гари Пауърс, е осъден на 10 години затвор за шпионаж. 1960 – Спутник: СССР изстрелва космическия апарат Спутник-5 с двете кучета Белка и Стрелка, 40 мишки, два плъха и няколко вида растения. 1968 – Започва съдебен процес срещу ръководителите на създадената през 1966 нелегална организация „Марксистко-ленинска българска комунистическа партия“. 1980 – При самолетна катастрофа над Риад (Саудитска Арабия) загиват 301 души. 1989 – Полският президент, комунистът Войчех Ярузелски, дава мандат за съставяне на правителство на активиста на профсъюза Солидарност Тадеуш Мазовецки. 1991 – Августовски пуч в Русия: Съветския президент Михаил Горбачов е поставен под домашен арест докато е на почивка в Крим. В Москва започва опит за държавен преврат организиран от комунистите, който се проваля два дни по-късно благодарение на народната подкрепа. 2001 – В телевизионно обръщение министър-председателят Симеон Сакскобургготски оповестява социално-икономическите намерения на правителството, които се изразяват в намаляване на данъците, повишаване на цените на електроенергията и топлоенергията до 10%, повишаване на детските надбавки двукратно, повишаване на минималната заплата от 85 на 100 лв. Част от намеренията са да се осигурят 20 млн. лв. за безлихвени кредити и намаляване на държавната администрация с 10%. 2002 – Руски военен хеликоптер Ми-26 се разбива край Грозни, след като е обстрелван от чеченски бунтовници, загиват 118 военнослужещи. 2003 – Кола-бомба се врязва в щаб-квартирата на ООН в Багдад, убивайки 22 души, включително висшия пратеник на ООН, Серджо Виейра Де Мело. 2004 – Интернет търсачката Google пуска в продажба на фондовата борса свои акции. 2005 – Започват първите в историята съвместни военни учения между Русия и Китай. Родени 1398 – Сантиляна, испански поет († 1458 г.) 1631 – Джон Драйдън, английски поет († 1700 г.) 1646 – Джон Фламстед, първият кралски астроном в Англия († 1719 г.) 1743 – Мадам дю Бари, френска куртизанка († 1793 г.) 1761 – Адриан Захаров, руски архитект († 1811 г.) 1780 – Пиер-Жан дьо Беранже, френски поет († 1857 г.) 1800 – Хуан Хосе Флорес, първи президент на Еквадор († 1864 г.) 1864 – Михаил Иванов, български лекар († 1924 г.) 1871 – Орвил Райт, американски авиатор († 1948 г) 1881 – Джордже Енеску, румънски композитор († 1955 г.) 1883 – Коко Шанел, френска дизайнерка († 1971 г.) 1890 – Ари Калъчев, български живописец († 1958 г.) 1899 – Боян Дановски, български писател († 1976 г.) 1906 – Борис Данков, български художник († 1997 г.) 1921 – Джин Родънбъри, американски продуцент († 1991 г.) 1924 – Уилард Бойл, канадски физик, Нобелов лауреат († 2011 г.) 1932 – Йорданка Бончева, българска волейболистка († 2011 г.) 1939 – Джинджър Бейкър, британски музикант († 2019 г.) 1940 – Джони Наш, американски певец 1945 – Иън Гилън, британски музикант (Deep Purple) 1946 – Бил Клинтън, 42-ри президент на САЩ 1946 – Иван Нинов, български художник 1946 – Федон, турски певец от гръцки и арменски произход 1951 – Владимир Конкин, руски актьор 1951 – Джон Дийкън, британски музикант (Queen) 1952 – Джонатан Фрейкс, американски актьор 1955 – Питър Галахър, американски актьор 1956 – Христо Михайлов, български футболист 1962 – Валери Каприски, френска актриса 1963 – Джоуи Темпест, шведски музикант (Europe) 1964 – Аксел Роос, немски футболист 1965 – Кира Седжуик, американска актриса 1969 – Матю Пери, американски актьор 1972 – Роберто Абондансиери, аржентински футболист 1973 – Андреа Феро, италиански музикант 1973 – Марко Матераци, италиански футболист 1982 – Мануел Лопеш, португалски и мозамбикски футболист 1986 – Марин Маринов, български политик, икономист и адвокат 1989 – Екатерина Карабашева, българска поетеса Починали 14 – Октавиан Август, римски император (* 63 пр.н.е.) 1457 – Андрея дел Кастаньо, италиански живописец (* 1421) 1493 – Фридрих III, германски крал, император; австрийски ерцхерцог (* 1415) 1506 – Александър Ягелончик, велик княз на Литва (* 1461) 1580 – Андреа Паладио, италиански архитект (* 1508) 1662 – Блез Паскал, френски математик, физик и философ (* 1623) 1819 – Джеймс Уот, шотландски математик и инженер (* 1736) 1856 – Шарл Жерар, френски химик (* 1816) 1876 – Джордж Смит, английски асиролог (* 1840) 1891 – Теодор Аман, румънски живописец (* 1831) 1905 – Вилиам Адолф Бугро, френски живописец (* 1825) 1929 – Сергей Дягилев, руски импресарио (* 1872) 1924 – Михаил Иванов, български лекар бактериолог (* 1864) 1936 – Федерико Гарсия Лорка, испански поет и драматург (* 1898) 1938 – Николай Николаев, български диригент (* 1852) 1944 – Бронислав Камински, руски нацист (* 1899) 1944 – Гюнтер фон Клуге, германски офицер (* 1882) 1977 – Граучо Маркс, американски комик (* 1895) 1994 – Лайнъс Полинг, американски химик, лауреат на Нобелова награда за химия и мир (* 1901) 1997 – Иван Венедиков, български археолог (* 1916) 2001 – Бети Евърет, американска певица (* 1939) 2002 – Едуардо Чилида, испански скулптор (* 1924) 2012 – Тони Скот, британски режисьор и продуцент (* 1944) Празници Световен хуманитарен ден – Обявени в Общото събрание на ООН на 5 март 2009 Афганистан – Ден на независимостта (от Великобритания, 1919, национален празник) Виетнам – Ден на августовската революция САЩ – Национален ден на авиацията Украйна – Ден на пчеларя Филипини – Национален ден на филипинския език град Кула – Традиционен Кулски панаир 819


text: 20 август е 232-рият ден в годината според григорианския календар (233-ти през високосна). Остават 133 дни до края на годината. Събития 636 г. – Между Византия и Арабския халифат се състои битка при Ярмук. 917 г. – Българо-византийски войни: Българските войски, водени от цар Симеон I, разбиват войските на Византия в Битката при Ахелой. 1634 г. – В Москва е издаден първият руски буквар. 1741 г. – Руският мореплавател от датски произход Витус Беринг открива Аляска. 1829 г. – По време на Руско-турската война (1828 – 1829) руски части влизат в Одрин. 1876 г. – В Османската империя започват масови погроми над арменците. 1892 г. – По време на Втория си конгрес БСДП окончателно се разцепва на БСДП начело с Димитър Благоев и БСДС начело с Янко Сакъзов. 1914 г. – Първата световна война: Германски войски превземат Брюксел. 1918 г. – Латвия, Литва и Естония са признати за самостоятелни държави от страните на Антантата. 1931 г. – Открито е XXIII обикновено народно събрание с председател Стефан Стефанов, председател на Съюза на българските индустриалци. 1940 г. – По заповед на Йосиф Сталин агенти на КГБ извършват атентат срещу Лев Троцки, емигрант в Мексико, който на следващия ден умира. 1943 г. – Втората световна война: Извършена е англо-американска бомбардировка над Исперихско и Пордим, Плевенско. 1945 г. – В СССР е създаден свръхсекретен комитет за разработване на атомна бомба. 1960 г. – Сенегал напуска Федерация Мали и се обявява за независима самостоятелна република. 1968 г. – На 20 срещу 21 август е извършена интервенция на държавите от Варшавския договор в Чехословакия за ликвидиране на Пражката пролет. 1977 г. – Програма Вояджър: От авиобазата Кейп Канаверал във Флорида е изстрелян космическия апарат на НАСА Вояджър 2, чиято цел е изследването на външните планети на Слънчевата система. 1980 г. – В Евксиноград, Тодор Живков връчва орден „Кирил и Методий“ – I степен на гръцкия композитор Микис Теодоракис за неговите творчески постижения. 1988 г. – Приключва Ирано-иракската война. 1989 г. – По наблюдения на Вояджър 2 е доказано съществуването на първия най-външен пръстен на планетата Нептун. 1991 г. – Естония обявява независимост от СССР. 1998 г. – САЩ нанасят въздушни удари с крилати ракети срещу предполагаеми бази на Осама бин Ладен в Афганистан и химическа лаборатория в Судан, в отговор на атентатите срещу американските посолства в Кения и Танзания от 7 август. 2006 г. – Рожерио Сени подобрява рекорда на Хосе Луис Чилаверт за вратар с най-много отбелязани голове. 2006 г. – Националната инициатива „Първанов – президент“ за издигането на сегашния президент на България за втори мандат е подкрепена от 172 български кмета. Родени 1085 г. – Болеслав III Кривоуст, полски крал († 1138 г.) 1779 г. – Йонс Берцелиус, шведски химик († 1848 г.) 1795 г. – Робърт Стоктън, американски политик († 1866 г.) 1827 г. – Йозеф Щраус, австрийски композитор († 1870 г.) 1831 г. – Едуард Зюс, австрийски геолог († 1914 г.) 1833 г. – Бенджамин Харисън, президент на САЩ († 1901 г.) 1847 г. – Болеслав Прус, полски писател († 1912 г.) 1856 г. – Якуб Чишински, сръбски поет († 1909 г.) 1860 г. – Реймон Поанкаре, Френски президент († 1934 г.) 1868 г. – Димитър Жостов, български офицер († 1935 г.) 1873 г. – Елиел Сааринен, финландски архитект († 1950 г.) 1881 г. – Никола Петров, български художник-живописец († 1916 г.) 1890 г. – Хауърд Лъвкрафт, американски писател, романи на ужасите († 1937 г.) 1891 г. – Данаил Дечев, български художник († 1962 г.) 1901 г. – Салваторе Куазимодо, италиански поет, Нобелов лауреат († 1968 г.) 1913 г. – Роджър Спери, американски лекар, Нобелов лауреат († 1994 г.) 1915 г. – Артър Порджис, американски писател († 2006 г.) 1922 г. – Владимир Голев, български писател и поет († 2011 г.) 1929 г. – Александър Алексиев, писател от Република Македония († 2006 г.) 1932 г. – Василий Аксьонов, руски писател († 2009 г.) 1937 г. – Андрей Кончаловски, руски режисьор 1941 г. – Слободан Милошевич, президент на Сърбия и Югославия († 2006 г.) 1944 г. – Раджив Ганди, министър-председател на Индия († 1991 г.) 1948 г. – Ремо Джироне, италиански актьор от еритрейски произход 1948 г. – Робърт Плант, британски рок музикант (Led Zeppelin) 1951 г. – Грег Беър, американски писател 1952 г. – Хари Мутума Катурима, кенийски дипломат 1955 г. – Тоня Трайкова, българска поетеса 1959 г. – Антс Фрош, естонски дипломат 1961 г. – Грег Еган, австралийски писател 1961 г. – Пламен Николов, български футболист 1962 г. – Джеймс Марстърс, американски актьор 1964 г. – Антон Здравков, български футболист 1969 г. – Джеръми Дейвис, американски актьор 1971 г. – Фред Дърст, американски музикант (Limp Bizkit) 1973 г. – Албан Буши, албански футболист 1974 г. – Миша Колинс, американски актьор и продуцент 1981 г. – Бен Барнс, английски актьор 1977 г. – Ивар Ингимарсон, исландски футболист 1977 г. – Клеменс Майер, немски писател 1990 г. – Венелин Филипов, български футболист 1992 г. – Деми Ловато, американска певица и актриса Починали 984 г. – Йоан XIV, римски папа 997 г. – Конрад I, херцог на Швабия (* ? г.) 1572 г. – Мигел Лопес Легаспи, испански конкистадор (* 1502 г.) 1823 г. – Пий VII, римски папа (* 1742 г.) 1854 г. – Фридрих Вилхелм Йозеф Шелинг, немски философ (* 1775 г.) 1872 г. – Димитрие Болинтиняну, румънски публицист, поет и политик (* 1819 г.) 1914 г. – Пий X, римски папа, светец (* 1835 г.) 1915 г. – Пол Ерлих, немски лекар, Нобелов лауреат през 1908 г. (* 1854 г.) 1917 г. – Адолф фон Байер, немски химик органик, Нобелов лауреат през 1905 г. (* 1835 г.) 1923 г. – Вилфредо Парето, икономист и социолог (* 1848 г.) 1930 г. – Антон Митов, български художник (* 1862 г.) 1961 г. – Пърси Уилямс Бриджман, американски физик и философ, Нобелов лауреат през 1946 г. (* 1882 г.) 1972 г. – Александър Вазов, български кинорежисьор (* 1900 г.) 1976 г. – Мита Стойчева, българска народна певица (* 1909 г.) 1980 г. – Жо Дасен, френски поп-певец от американски произход (* 1938 г.) 1982 г. – Ула Якобсон, шведска актриса (* 1923 г.) 1999 г. – Стоян Стоянов, български психиатър (* 1922 г.) 2009 г. – Семьон Фарада, руски актьор (* 1933 г.) Празници Имен ден на Самуил Естония – Ден на възстановяване на независимостта (от СССР, 1991 г.) Мароко – Ден на революцията на Краля и Ден Народа (във връзка модернизирането на държавното управление и приемането на титлата крал от султан Мохамед V през 1957 г.) Непал – Ден на кралицата-майка Сенегал – Ден на независимата и самостоятелна република (отделяне от федерацията със Судан, 1960 г.) Тайван и Китай— Ден на любовта Унгария – Ден на Св. Стефан I (първи крал и основател на държавата, национален празник) 820


text: 21 август е 233-тият ден в годината според григорианския календар (234-ти през високосна година). Остават 132 дни до края на годината. Събития 1737 г. – В София е обесен самоковският владика Симеон Самоковски, който е сред организаторите на въстанието в Нишко и Пиротско. 1877 г. – Руско-турска война (1877-1878): Начало на Втората битка при Шипка. 1886 г. – Извършен е неуспешен преврат в България срещу правителството на княз Александър I Батенберг, който довежда до съставяне на временно правителство, начело с Климент Търновски. 1897 г. – Германският химик Феликс Хофман синтезира хероина. 1898 г. – Основан е бразилският футболен клуб Вашко да Гама. 1911 г. – Картината Мона Лиза на Леонардо да Винчи е открадната от служител на Лувъра; намерена е през 1913 г. 1944 г. – Започва Конференцията в Дъмбартън Оукс, която е прелюдия към създаването на ООН. 1959 г. – Президентът Дуайт Айзенхауер подписва изпълнително нареждане, с което обявява Хаваите за 50-и щат на САЩ. 1965 г. – Изстрелян е космическият кораб „Джемини 5“ с екипаж Гордън Купър и Чарлс Конрад. 1968 г. – Инвазия на войските на Варшавския договор в Чехословакия, вж. също Пражка пролет. 1983 г. – Филипинският опозиционен лидер Бенигно Акуино е застрелян на международното летище в Манила при завръщане в родината си. 1986 г. – Въглероден диоксид изригва от вулканичното езеро Ниос в Камерун и убива 1700 души в радиус от 20 km. 1989 г. – Голямата екскурзия: Турция затваря границата си с Народна република България, след като вече са се изселили 344 000 български турци. 1991 г. – Латвия обявява възстановяване на пълната си независимост от СССР, който я признава на 6 септември. 1991 г. – Михаил Горбачов обявява, че контролира изцяло положението след 60-часовия Августовски пуч в Русия. 1993 г. – В България стартират залозите в играта Еврофутбол. 1994 г. – Тайфунът Фред опустошава китайската провинция Дзежанг – загиват над 700 души, материалните щети са за 1,6 милиарда долара. 1999 г. – С два взрива е направен опит да се разруши Мавзолея на Георги Димитров в София; сградата обаче не рухва и се налага да бъде досъборена с механични средства. 2000 г. – Опитите да бъде достигната потъналата руската атомна подводница Курск са прекратени. Водолазите обявяват, че никой от 118-членния екипаж не е оцелял. 2002 г. – Външният министър на Либия Мохамед Шалкам е на посещение в България и уверява българската общественост, че Процесът срещу българските медици в Либия е деполитизиран. 2004 г. – При серия от взривове в столицата на Бангладеш – Дака загиват 22 души. 2006 г. – Русия изплаща предсрочно целия си дълг към Парижкия клуб на страните кредитори, като последната вноска възлиза на 23,7 милиарда долара. Родени 63 г. – Клавдия Августа, дъщеря на император Нерон († 63 г.) 1165 г. – Филип II, крал на Франция († 1223 г.) 1643 г. – Алфонсо III, крал на Португалия († 1675 г.) 1754 г. – Уилям Мърдок, шотландски инженер († 1839 г.) 1765 г. – Уилям IV, крал на Великобритания († 1837 г.) 1780 г. – Ерней Копитар, словенски езиковед († 1844 г.) 1789 г. – Огюстен Луи Коши, френски математик († 1857 г.) 1796 г. – Ашър Браун Дюранд, американски художник († 1886 г.) 1813 г. – Йозеф Грол, баварски пивовар († 1856 г.) 1816 г. – Шарл Жерар, френски химик († 1887 г.) 1862 г. – Емилио Салгари, италиански писател († 1911 г.) 1871 г. – Леонид Андреев, руски писател († 1919 г.) 1872 г. – Обри Биърдсли, английски художник и поет († 1898 г.) 1886 г. – Борис Стателов, български морски офицер († 1959 г.) 1889 г. – Ричард О'Конър, английски генерал († 1981 г.) 1891 г. – Иван Орманджиев, български историк († 1963 г.) 1898 г. – Йон Ритмайстер, германски лекар († 1943 г.) 1901 г. – Пенка Касабова, български педагог († 2000 г.) 1902 г. – Ангел Каралийчев, български писател († 1972 г.) 1905 г. – Петко Попганчев, български офицер, летец († 1983 г.) 1906 г. – Фриц Фреленг, американски аниматор († 1995 г.) 1909 г. – Боян Атанасов, български юрист, дипломат и преводач († 1997 г.) 1912 г. – Робърт Пайк, американски писател († 1981 г.) 1913 г. – Фред Агабашиян, американски автомобилен състезател († 1989 г.) 1915 г. – Джошуа Хасан, гибралтарски политик († 1997 г.) 1920 г. – Кристофър Робин Милн, английски писател († 1996 г.) 1923 г. – Шимон Перес, президент на Израел, Нобелов лауреат през 1994 († 2016 г.) 1924 г. – Артур Янов, американски психолог († 2017 г.) 1925 г. – Тома Караджиу, румънски актьор († 1977 г.) 1933 г. – Чавдар Добрев, български литературен и театрален критик († 2021 г.) 1934 г. – Джон Хол, американски физик, Нобелов лауреат през 2005 1935 г. – Весела Люцканова, българска писателка, редактор, книгоиздател 1936 г. – Уилт Чембърлейн, американски баскетболист († 1999 г.) 1938 г. – Кени Роджърс, американски кънтри певец († 2020 г.) 1939 г. – Йозеф Лауфер, чешки поп певец 1939 г. – Фестус Могае, президент на Ботсвана 1945 г. – Аспарух Никодимов, български футболист и треньор 1945 г. – Лев Албурт, украино-американски шахматист 1947 г. – Емил Табаков, български диригент и композитор 1947 г. – Иглика Василева, българска литературна преводачка 1951 г. – Глен Хюз, английски рок музикант и певец 1952 г. – Иржи Пароубек, чешки политик, премиер на Чехия 1961 г. – Владо Любенов, български поет 1963 г. – Мохамед VI, крал на Мароко 1964 г. – Николай Кънев, български писател 1967 г. – Кери-Ан Мос, канадска филмова актриса 1967 г. – Серж Танкиан, арменски рок музикант (System of a Down) 1973 г. – Сергей Брин, американски предприемач 1979 г. – Келис, американска арендби изпълнителка 1984 г. – Ализе, френска певица 1986 г. – Юсейн Болт, ямайски лекоатлет 1988 г., – Роберт Левандовски, полски футболист 1989 г. – Джъд Тръмп, английски професионален играч на снукър 1989 г. – Хейдън Пенетиър, американска актриса Починали 1131 г. – Балдуин II, крал на Йерусалим (* ок. 1058 г.) 1434 г. – София Монфератска, византийска императрица (* ? г.) 1568 г. – Жан дьо ла Валет, велик магистър (* 1494 г.) 1614 г. – Ержебет Батори, унгарска графиня, серийна убийца (* 1560 г.) 1762 г. – Мери Монтегю, английска аристократка (* 1689 г.) 1814 г. – Бенджамин Томпсън, британски физик (* 1753 г.) 1823 г. – Марко Бочар, революционер (* 1790 г.) 1838 г. – Аделберт фон Шамисо, германски писател и учен (* 1781 г.) 1901 г. – Адолф Фик, германски физиолог (* 1829 г.) 1912 г. – Стоян Зимбилев, български духовник и революционер (* 1860 г.) 1940 г. – Лев Троцки, руски политик и идеолог (* 1879 г.) 1943 г. – Абрахам Мерит, американски писател (* 1884 г.) 1943 г. – Хенрик Понтопидан, датски писател, Нобелов лауреат (* 1857 г.) 1944 г. – Стоян Мурджев, български революционер (* ок. 1894 г.) 1947 г. – Еторе Бугати, италиански конструктор и индустриалец (* 1881 г.) 1952 г. – Младен Калеев, български граничар (* 1915 г.) 1957 г. – Лалю Метев, български индустриалец (* 1885 г.) 1957 г. – Хералд Свердруп, норвежки полярник, метеоролог и океанограф (* 1888 г.) 1964 г. – Палмиро Толяти, италиански комунистически ръководител (* 1893 г.) 1966 г. – Никола Балабанов, български литературен историк и театрален критик (* 1893 г.) 1979 г. – Джузепе Меаца, италиански футболист (* 1910 г.) 1979 г. – Димитър Станков, български художник (* 1925 г.) 1979 г. – Иван Унджиев, български историк (* 1902 г.) 1982 г. – Максим Наимович, български литературен критик (* 1921 г.) 1983 г. – Бенигно Акуино, филипински политик (* 1932 г.) 1991 г. – Волфганг Хилдесхаймер, германски писател (* 1916 г.) 1995 г. – Субрахманиан Чандрасекар, индийски физик, Нобелов лауреат (* 1910 г.) 1997 г. – Юрий Никулин, руски комедиен актьор и клоун (* 1921 г.) 2005 г. – Робърт Муг, създател на синтезатора (* 1934 г.) 2010 г. – Георге Апостол, румънски политик (* 1913 г.) 2013 г. – Чарлс Фулъртън, американски астронавт (* 1936 г.) Празници 821


text: 22 август е 234-тият ден в годината според григорианския календар (235-и през високосна). Остават 131 дни до края на годината. Събития 565 г. – За първи път се съобщава за чудовище в Лох Нес, Шотландия. 1642 г. – Английския крал Чарлз I изпраща армията си срещу пуританските сили на Парламента на Англия, с което започва Английската революция. 1770 г. – Експедицията на Джеймс Кук достига източния бряг на Австралия. 1849 г. – За първи път в историята са хвърлени бомби от въздуха – австрийските войски бомбардират от безпилотни балони жителите на Венеция по време на Венецианското въстание за независимост. 1849 г. – Във Видин пристига като емигрант унгарския революционер Лайош Кошут. 1851 г. – Около остров Уайт (САЩ) се провежда първата американска регата за яхти – Купата на Америка. 1864 г. – Дванадесет нации подписват първата Женевска конвенция – учредени са Червеният кръст и Червеният полумесец. 1867 г. – В периода 22-26 август Васил Левски пребивава заедно с войводата Панайот Хитов и Иван Кършовски (писар на четата на Хитов) в Белград в „Хайдут Велковото кафене“ (където вероятно е имало и хан). 1879 г. – От 22 до 31 август се състои събор на митрополитите и духовенството в София по уредба на църквата в Княжество България. 1886 г. – Срещу Преврата в България от 21 август започва контрапреват, оглавяван от Стефан Стамболов и подполковник Сава Муткуров. 1902 г. – Хенри Лейланд създава компанията Cadillac за производство на луксозни автомобили, собственост от 1909 г. на General Motors. 1910 г. – Япония анексира Корея и я управлява до края на Втората световна война. 1916 г. – Първата световна война: Първа армия разгромява Дунавската сръбска дивизия. 1919 г. – Първата световна война: Командването на Антантата разрешава на румънската армия да се установи по южнодобруджанската граница. През декември войските на Антантата се изтеглят от Добруджа. 1922 г. – Тодор Александров нарежда да се създаде Помощна организация на ВМРО в Пиринския край начело с Алеко Василев (Алеко паша). 1926 г. – В Йоханесбург, ЮАР, е открито злато. 1941 г. – Втора световна война: Нацистките войски достигат до Ленинград и по-късно започват Блокадата на Ленинград. 1941 г. – Втора световна война: Бойна група на БКП взривява във Варна влакова композиция на Вермахта, предназначена за Източния фронт. 1942 г. – Втора световна война: Бразилия обявява война на силите на Оста (Германия, Италия и Япония). 1944 г. – На две заседания на германската Главна квартира, състояли се на 22 и 24 август, Хитлер се изказва за организиране на „вътрешен преврат“ в България. 1955 г. – Народна република България подписва спогодба за разширено икономическо сътрудничество с ГДР. 1962 г. – Извършен е неуспешен опит за убийство на президента на Франция Шарл дьо Гол. 1966 г. – Създадена е Азиатската банка за развитие. 1968 г. – Папа Павел VI пристига в Колумбия на първото посещение на глава на Римокатолическата църква в Латинска Америка. 1969 г. – Открита е ТЕЦ Варна. 2006 г. – На 45 км от Донецк (Украйна) катастрофира руски пътнически самолет Ту-154, загиват всичките 170 души на борда. Родени 1647 г. – Дени Папен, френски физик и изобретател († 1712 г.) 1760 г. – Лъв XII, римски папа († 1829 г.) 1818 г. – Рудолф фон Йеринг, германски юрист († 1892 г.) 1821 г. – Александър Баранов, руски офицер († 1888 г.) 1854 г. – Милан I, крал на Сърбия († 1901 г.) 1860 г. – Елеонора фон Ройс-Кьостриц, царица на българите († 1917 г.) 1860 г. – Паул Нипков, германски инженер († 1940 г.) 1862 г. – Клод Дебюси, френски композитор († 1918 г.) 1871 г. – Иван Луков, български висш офицер и дипломат († 1926 г.) 1874 г. – Макс Шелер, немски философ и социолог († 1928 г.) 1879 г. – Павел Груев, български юрист († 1945 г.) 1890 г. – Флойд Олпорт, професор († 1978 г.) 1892 г. – Страшимир Димитров, български геолог († 1960 г.) 1897 г. – Елизабет Бергнер, немска артистка († 1986 г.) 1902 г. – Лени Рифенщал, немска кинорежисьорка († 2003 г.) 1903 г. – Александър Обретенов, български изкуствовед († 1990 г.) 1904 г. – Дън Сяопин, ръководител на Китайска народна република († 1997 г.) 1906 г. – Анастас Тотев, български икономист († 2000 г.) 1909 г. – Стоян Ц. Даскалов, български писател († 1985 г.) 1917 г. – Джон Лий Хукър, американски блус музикант († 2001 г.) 1920 г. – Волфдитрих Шнуре, немски писател († 1989 г.) 1920 г. – Рей Бредбъри, американски писател фантаст († 2012 г.) 1922 г. – Борислав Шаралиев, български режисьор († 2002 г.) 1922 г. – Милош Копецки, чешки актьор († 1996 г.) 1922 г. – Мишлин Прел, френска актриса 1926 г. – Зденка Дойчева, българска аниматорка и режисьорка († 2020 г.) 1926 г. – Иван Златев, български физик († 2006 г.) 1926 г. – Леда Тасева, българска актриса († 1989 г.) 1928 г. – Карлхайнц Щокхаузен, германски композитор († 2007 г.) 1933 г. – Ирмтрауд Моргнер, немска писателка († 1990 г.) 1936 г. – Петър Младенов, президент на Република България († 2000 г.) 1945 г. – Панайот Денев, български журналист 1946 г. – Васил Тоциновски, писател от Република Македония 1950 г. – Георги Гугалов, български футболист 1954 г. – Владимир Кюрчев, български художник от Украйна 1957 г. – Стийв Дейвис, професионален английски играч на снукър 1958 г. – Драгомир Драганов, български политик и икономист 1958 г. – Колм Фиори, американско-канадски актьор 1963 г. – Тори Еймъс, американска певица и пианистка 1964 г. – Матс Виландер, шведски тенисист 1967 г. – Адеуале Акинуйе-Агбайе, английски актьор 1967 г. – Лейн Стейли, американски музикант († 2002 г.) 1968 г. – Александър Мостовой, руски футболист 1975 г. – Родриго Санторо, бразилски актьор 1985 г. – Костадин Дяков, български футболист 1991 г. – Федерико Македа, италиански футболист 1995 г. – Дуа Липа, британска певица Починали 408 г. – Стилихон, римски военачалник (* 359 г.) 634 г. – Абу Бакр, ислямски халиф (* ок. 572) 1241 г. – Григорий IX, римски папа (* 1732 г.) 1350 г. – Филип VI, крал на Франция (* 1328 г.) 1358 г. – Изабела Френска, кралица на Англия (* 1295 г.) 1485 г. – Ричард III, крал на Англия (* 1452 г.) 1553 г. – Джон Дъдли, английски държавник (* 1504 г.) 1584 г. – Ян Кохановски, полски поет (* 1530 г.) 1711 г. – Луи-Франсоа дьо Буфлер, френски офицер (* 1644 г.) 1752 г. – Уилям Уистън, английски учен (* 1667 г.) 1806 г. – Жан-Оноре Фрагонар, френски художник (* 1732 г.) 1823 г. – Лазар Карно, френски политик (* 1753 г.) 1828 г. – Франц Йозеф Гал, немски лекар (* 1758 г.) 1850 г. – Николаус Ленау, австрийски поет (* 1802 г.) 1877 г. – Александър Кусов, руски офицер (* 1827 г.) 1878 г. – Мария-Кристина Бурбонска, кралица на Испания (* 1806 г.) 1891 г. – Ян Неруда, чешки писател (* 1834 г.) 1903 г. – Йордан Пиперката, български революционер (* 1870 г.) 1903 г. – Роберт Гаскойн-Сесил, британски политик (* 1830 г.) 1913 г. – Шенка Попова, българска актриса (* 1866 г.) 1922 г. – Майкъл Колинс, ирландски революционер (* 1890 г.) 1942 г. – Михаил Фокин, руски балетист и хореограф (* 1880 г.) 1958 г. – Роже Мартен дю Гар, френски писател, Нобелов лауреат през 1937 г. (* 1881 г.) 1980 г. – Джейм Макдонъл, американски авиационен пионер (* 1899 г.) 1989 г. – Александър Сергеевич Яковлев, съветски авиоконструктор (* 1906 г.) 2001 г. – Стефан Кънчев, български художник – график (* 1915 г.) 2005 г. – Люк Ферари, френски композитор (* 1929 г.) 2008 г. – Васил Александров (алпинист), български алпинист (* 1980 г.) 2012 г. – Стоян Коцев, български футболист и треньор (* 1945 г.) 2015 г. – Харди, български илюзионист (* 1940 г.) 2023 г. – Тото Кутуньо, италиански певец и композитор (* 1943 г.) Празници Русия – Ден на националното знаме на Руската федерация Източници 822


text: 23 август е 235-ият ден в годината според григорианския календар (236-и през високосна). Остават 130 дни до края на годината. Събития 1244 г. – Турската армия превзема Йерусалим. 1305 г. – Екзекутиран е шотландския национален герой Уилям Уолъс. 1328 г. – Състои се коронацията на Филип VI. 1382 г. – Руската войска използва за първи път артилерия при отбраната на Москва от татарите. 1514 г. – Османските войски побеждават сефевидите в Битката при Чалдиран и придобиват контрол над източна Мала Азия и северен Ирак. 1572 г. – Късно вечерта в Париж започва масов погром на хугеноти, известен като Вартоломеевата нощ. 1770 г. – Джеймс Кук обявява Австралия за колония на Англия. 1799 г. – Наполеон напуска Египет и се завръща във Франция. 1839 г. – Обединеното кралство анексира Хонконг. 1866 г. – Австро-пруската война приключва с подписването на Пражки договор, съгласно който Венеция е предадена на Италия. 1877 г. – Руско-турска война (1877-1878): Води се най-тежкият бой по време на Шипченската битка (11 август стар стил). 1914 г. – Първата световна война: Япония обявява война на Германия и бомбардира Циндао в Китай. 1921 г. – Файсал I е коронован за крал на Ирак. 1924 г. – Разстоянието между Земята и Марс е най-малко – за последен път е било такова през 10 век. 1927 г. – Никола Сако и Бартоломео Ванцети са екзекутирани на електрически стол в Масачузетс. 1935 г. – На кулите на Кремъл са поставени рубинови петолъчки. 1939 г. – Втора световна война: Нацистка Германия и СССР подписват Пакт за ненападение в Москва. В секретно допълнение Балтийските страни, Финландия и Полша са поделени между двете държави. 1940 г. – Втора световна война: Германия започва бомбардировки над Лондон. 1942 г. – Втора световна война: Започва Битката при Сталинград, продължила шест месеца. 1943 г. – Втората световна война: С победа на Червената армия завършва битката при Курската дъга – най-голямата танкова битка в историята. 1943 г. – След вечеря в италианското посолство в София, Цар Борис III е открит на сутринта в безсъзнание след силно повръщане. 1944 г. – Втора световна война: Освободена е Марсилия. 1944 г. – Втора световна война: Министър-председателят на Румъния Йон Антонеску е арестуван и е установено ново правителство; Румъния излиза от войната срещу Русия и се присъединява към Съюзниците. 1960 г. – В Екваториална Гвинея е заловена най-голямата жаба (3,3 kg). 1979 г. – Балетистът от Болшой театър Александър Годунов получава политическо убежище в САЩ. 1988 г. – Открита е 16 та Регионална конференция на Световната организация на ООН по прехрана и земеделие ФАО в гр. Краков, Полша, (23 – 26 август 1988 г.). 1989 г. – Пеещата революция: Приблизително 2 милиона граждани на Литва, Латвия и Естония се хващат за ръце на пътя Вилнюс – Талин и образуват 600 км жива верига на свободата, в протест на 50-годишнината от включването им в СССР след съветско-нацисткия Пакт за ненападение. 1990 г. – Армения обявява своята независимост от СССР. 1990 г. – Източна Германия и Западна Германия обявяват, че ще се обединят на 3 октомври същата година. 1990 г. – Саддам Хюсеин се появява по иракската национална телевизия със западни „гости“ (всъщност заложници), в опит да предотврати Войната в Залива. 1991 г. – Борис Елцин обявява, че КПСС престава да съществува като политическа партия и се спира издаването на вестник Правда. 2006 г. – Левски (София) става първият български отбор, влязъл в групите на Шампионската лига. 2007 г. – Тим Хенман обявява на пресконференция в Ню Йорк, че ще се откаже от професионалния тенис. Родени 686 г. – Карл Мартел, франкски майордом († 741 г.) 1740 г. – Иван VI, император на Русия († 1764 г.) 1741 г. – Жан-Франсоа Лаперуз, френски изследовател († 1788 г.) 1754 г. – Луи XVI, крал на Франция († 1793 г.) 1766 г. – Йохан Центуриус фон Хофмансег, германски биолог († 1849 г.) 1769 г. – Жорж Кювие, френски биолог († 1832 г.) 1776 г. – Хьоне Вронски, полски философ и математик († 1853 г.) 1777 г. – Аделаид Орлеанска, френска принцеса († 1847 г.) 1780 г. – Вартоломей Копитар, словенски филолог и библиограф († 1844 г.) 1803 г. – Гюстав Вапер, белгийски художник († 1874 г.) 1851 г. – Алоис Ирасек, чешки писател († 1930 г.) 1852 г. – Арнълд Тойнби, британски социален икономист († 1883 г.) 1863 г. – Филип Чакъров, български революционер († 1936 г.) 1864 г. – Елевтериос Венизелос, министър-председател на Гърция († 1936 г.) 1868 г. – Пол Отле, белгийски библиограф († 1944 г.) 1869 г. – Едгар Ли Мастърс, американски поет († 1950 г.) 1870 г. – Йордан Пиперката, български революционер († 1903 г.) 1880 г. – Александър Грин, руски писател († 1932 г.) 1887 г. – Алвин Хансен, американски икономист († 1975 г.) 1896 г. – Владимир Бъчваров, български лекар († 1955 г.) 1896 г. – Жак Рюеф, френски икономист († 1978 г.) 1899 г. – Албер Клод, белгийски биохимик, Нобелов лауреат през 1974 г. († 1983 г.) 1910 г. – Джузепе Меаца, италиански футболист († 1979 г.) 1912 г. – Джийн Кели, американски танцьор († 1996 г.) 1921 г. – Кенет Ароу, американски икономист, Нобелов лауреат († 2017 г.) 1922 г. – Иван Джуренов, български писател († 2012 г.) 1923 г. – Пейо Бербенлиев, български архитект († 1999 г.) 1924 г. – Робърт Солоу, американски икономист, Нобелов лауреат през 1987 г. 1925 г. – Дончо Дончев (писател), български писател 1925 г. – Сулхан Цинцадзе, грузински композитор († 1991 г.) 1927 г. – Диана Баумринд, американски психолог († 2018 г.) 1930 г. – Вера Майлс, американска актриса 1933 г. – Йордан Хаджиев, български писател († 2019 г.) 1934 г. – Дора Смедовска, българска актриса 1940 г. – Николай Колев, български етнолог 1944 г. – Георги Стоилов, български политик 1945 г. – Исаяс Флорендо Бегония, филипински дипломат 1945 г. – Рита Павоне, италианска певица 1951 г. – Ахмад Кадиров, президент на Чечения († 2004 г.) 1965 г. – Илия Троянов, българо-германски писател 1966 г. – Чарли Бурман, английски актьор 1968 г. – Людмила Радкова, певица 1970 г. – Ривър Финикс, американски актьор († 1993 г.) 1971 г. – Деметрио Албертини, италиански футболист 1978 г. – Весела, българска попфолк певица 1978 г. – Георги Чиликов, български футболист 1978 г. – Коби Брайънт, американски баскетболист († 2020 г.) 1981 г. – Кармен Лувана, американска порно актриса 1984 г. – Глен Джонсън, английски футболист 1988 г. – Олга Говорцова, беларуска тенисистка Починали 93 г. – Гней Юлий Агрикола, римски сенатор († 40 г.) 634 г. – Абу Бакр, арабски халиф (* ок. 573 г.) 1103 г. – Магнус III, крал на Норвегия (* 1073 г.) 1305 г. – Уилям Уолъс, шотландски национален герой (* ок. 1270) 1387 г. – Олав IV, крал на Дания и Норвегия (* 1370 г.) 1507 г. – Жан Молине, френски писател (* 1435 г.) 1628 г. – Джордж Вилиърз, английски държавник († 1592 г.) 1806 г. – Шарл дьо Кулон, френски физик (* 1736 г.) 1832 г. – Йохан Георг Ваглер, германски зоолог (* 1800 г.) 1846 г. – Вилхелм Кюхелбекер, руски писател – декабрист (* 1797 г.) 1863 г. – Михаил Шчепкин, руски драматичен актьор (* 1788 г.) 1900 г. – Кийотака Курода, министър-председател на Япония (* 1840 г.) 1923 г. – Лазар Ванков, български геолог (* 1867 г.) 1926 г. – Рудолфо Валентино, италиански киноактьор (* 1895 г.) 1927 г. – Саад Заглул Паша, египетски държавник (* 1860 г.) 1944 г. – Абдул Меджид II, османски халиф (* 1868 г.) 1948 г. – Иван Миларов, български писател и драматург (* 1850 г.) 1953 г. – Васил Ангелов, български революционер (* 1882 г.) 1979 г. – Стефан Пейчев, български актьор (* 1905 г.) 1980 г. – Герхард Ханапи, австрийски футболист (* 1929 г.) 1982 г. – Алберту Кавалканти, бразилски режисьор и продуцент (* 1897 г.) 1982 г. – Стандфорд Мур, американски биохимик, Нобелов лауреат през 1972 г. (* 1913 г.) 1987 г. – Дидие Пирони, френски пилот от Ф1 (* 1952 г.) 1989 г. – Роналд Лейнг, шотландски психиатър (* 1927 г.) 1999 г. – Андрей Чапразов, български драматичен и киноактьор (* 1920 г.) 2005 г. – Чудомир Начев, български лекар (* 1936 г.) 2006 г. – Иван Абаджиев, български политик (* 1930 г.) 2009 г. – Александър Божков, български политик (* 1951 г.) 2012 г. – Максим Бурханларски, български математик – новатор (* 1935 г.) 2016 г. – Димитър Цонев, български журналист (* 1959 г.) 2021 г. – Виолета Бахчеванова, българска актриса (* 1935 г.) 2023 г. - Евгений Пригожин (* 1961 г.) Празници ЮНЕСКО – Международен ден в памет на жертвите на робството и неговата забрана (по повод въстанието на робите в Санто Доминго, 22-23 август, 1791 г.) Европейски съюз – Европейски ден за възпоменание на жертвите на сталинизма и нацизма Латвия – Ден на черните ленти (по повод пакта Рибентроп-Молотов от 1939 г.) Румъния – Ден на освобождението от фашизма (1944 г.; до 1989 г. денят е национален празник) Украйна – Ден на националния флаг 823


text: 24 август е 236-ият ден в годината според григорианския календар (237-и през високосна година). Остават 129 дни до края на годината. Събития 79 г. – Изригва вулканът Везувий; градовете Помпей, Херкулан и Стабии са погребани под вулканична пепел и хиляди хора загиват (някои учени смятат, че това става на 24 октомври). 410 г. – Аларих I, крал на вестготите, превзема за три дни и ограбва Рим. 1185 г. – Солун е нападнат и ограбен, а голяма част от жителите му са избити от сицилиански нормани. 1215 г. – Папа Инокентий III обявява Магна харта за невалидна. 1349 г. – 6 хиляди евреи са убити в Майнц след обвинението, че са болни от чума. 1456 г. – Приключва отпечатването на Библията на Гутенберг. 1572 г. – Вартоломеева нощ: През нощта на празника на св. Вартоломей във Франция започва масово избиване на хугеноти (френски протестанти). 1690 г. – Основан е град Калкута в Индия. 1886 г. – Съставено е дванадесетото правителство на Княжество България, начело с Петко Каравелов. 1891 г. – Томас Едисон патентова кинокамерата. 1912 г. – Аляска става територия на САЩ. 1931 г. – Франция и СССР подписват договор за ненападение. 1944 г. – България във Втората световна война: Правителството на България издава нареждане войските на Нацистка Германия да напуснат територията на страната; в съответствие с нареждането започва обезоръжаване на германските войници и до 7 септември е отнето оръжието на 15 000 от тях. 1944 г. – Партизанско движение в България: Рило-Пиринския партизански отряд провежда Жабокрекската акция. 1949 г. – Влиза в сила договорът, с който се учредява НАТО. 1954 г. – Президентът на САЩ Дуайт Айзенхауер подписва закон, забраняващ комунистическата партия. 1966 г. – В СССР е изстрелян космическият апарат Луна 11. 1968 г. – Франция взривява първата си водородна бомба в операция Операция Канопус и така става петата термоядрена сила в света. 1969 г. – Открит е курортният комплекс Албена. 1971 г. – Pink Floyd изпълняват най-известния си концерт на развалините на амфитеатъра в Помпей, като с това отбелязват 1892-рата годишнина от изчезването на града. 1981 г. – Марк Дейвид Чапман е осъден на доживотен затвор без право на замяна през първите 20 години за убийството на Джон Ленън. 1991 г. – Михаил Горбачов подава оставка като водач на Комунистическата партия на Съветския съюз. 1991 г. – Украйна обявява своята независимост от СССР. 1992 г. – Установяват се дипломатически отношения между Китайска народна република и Южна Корея. 1994 г. – Израел и Организацията за освобождение на Палестина постигат съгласие за палестинска автономия на Западния бряг. 1995 г. – Излиза операционната система Windows 95 на Microsoft. 2006 г. – Международният астрономически съюз променя определението за „планета“, съгласно което Плутон вече се смята за планета джудже. 2008 г. – Закрити са Летните олимпийски игри в Пекин. Родени 1198 г. – Александър II, крал на Шотландия († 1429 г.) 1753 г. – Александър Римски-Корсаков, руски генерал († 1840 г.) 1772 г. – Вилхелм I, крал на Нидерландия († 1840 г.) 1865 г. – Фердинанд I, крал на Румъния († 1927 г.) 1874 г. – Станое Станоевич, сръбски историк († 1937 г.) 1899 г. – Хорхе Луис Борхес, аржентински писател († 1986 г.) 1905 г. – Сиака Стивънс, министър-председател (1967 – 1971) и президент (1971 – 1985) на Сиера Леоне († 1988 г.) 1915 г. – Алис Брадли Шелдън, британска писателка († 1987 г.) 1916 г. – Хол Смит, американски актьор († 1994 г.) 1926 г. – Атанас Жеков, български художник († 2006 г.) 1927 г. – Хари Марковиц, американски икономист, Нобелов лауреат през 1990 г. 1929 г. – Ясер Арафат, палестински лидер, Нобелов лауреат през 1994 г. († 2004 г.) 1932 г. – Кирил Бъчваров, български писател († 2009 г.) 1936 г. – Любка Рондова, българска народна певица († 2016 г.) 1945 г. – Винс Макмеън, представител на Световна федерация по кеч 1945 г. – Кен Хенсли, британски рок музикант († 2020 г.) 1947 г. – Паулу Коелю, бразилски писател 1948 г. – Жан-Мишел Жар, френски музикант 1948 г. – Силвия Рангелова, българска актриса 1951 г. – Орсън Кард, американски писател 1954 г. – Константа Тимчева, български онколог 1955 г. – Петко Йовчев, български архитект († 2012 г.) 1959 г. – Михаел Клееберг, германски писател и преводач 1965 г. – Марли Матлин, американска актриса 1965 г. – Реджи Милър, американски баскетболист 1971 г. – Антоанета Френкева, българска плувкиня 1972 г. – Адриан Гънел, английски професионален играч на снукър 1973 г. – Грей Делайл, американска актриса 1977 г. – Ангелина Гаврилова, българска балерина 1977 г. – Сафийе Чан, германска поетеса 1977 г. – Юрген Махо, австрийски футболист 1977 г. – Роберт Енке, германски футболист, вратар († 2009 г.) 1979 г. – Елена Грозданова, българска актриса 1979 г. – Костадин Филипов, български журналист и писател 1980 г. – Рейчъл Карпани, австралийска актриса 1981 г. – Чад Майкъл Мъри, американски актьор 1982 г. – Ким Шелстрьом, шведски футболист 1983 г. – Марта Игареда, мексиканска актриса 1988 г. – Рупърт Гринт, британски актьор Починали 79 г. – Плиний Стари, древноримски учен (* 23 г.) 1540 г. – Пармиджанино, италиански художник (* 1503 г.) 1572 г. – Гаспар дьо Колини, френски адмирал (* 1519 г.) 1832 г. – Никола Леонар Сади Карно, френски физик (* 1796 г.) 1846 г. – Иван Крузенщерн, руски мореплавател († 1770 г.) 1888 г. – Рудолф Клаузиус, германски физик (* 1822 г.) 1889 г. – Александър фон Коцебу, руски художник (* 1815 г.) 1899 г. – Екатерина Симидчиева, българска героиня (* 1872 г.) 1906 г. – Константинос Гарефис, гръцки капитан (* 1874 г.) 1907 г. – Иван Наумов Алябака, български революционер (* ок. 1870 г.) 1940 г. – Паул Нипков, германски инженер (* 1860 г.) 1949 г. – Маргарет Мичел, американска писателка (* 1900 г.) 1950 г. – Григорий Кулик, съветски маршал (* 1890 г.) 1954 г. – Жетулиу Варгас, президент на Бразилия (* 1882 г.) 1966 г. – Борис Ангелушев, български художник (* 1902 г.) 1978 г. – Луи Прима, американски певец († 1910 г.) 1991 г. – Сергей Ахромеев, съветски маршал (* 1923 г.) 2005 г. – Чудомир Начев, български лекар (* 1936 г.) 2014 г. – Ричард Атънбъро, британски режисьор и актьор (* 1923 г.) 2016 г. – Валтер Шел, четвърти Бундеспрезидент на Германия (* 1919 г.) Празници България – Празник на Гълъбово (за 2012 г.) – Регламентиран с Наредба за символиката, приета с Решение на Общински съвет от 9 декември 2005 г. Чества се през последния петък, събота и неделя на август Украйна – Ден на независимостта (от Съветски съюз, 1991 г., национален празник) Казахстан и Либерия – Ден на националния флаг Сиера Леоне – Рожден ден на президента Сиака Стивънс 824


text: 25 август е 237-ият ден в годината според григорианския календар (238-и през високосна). Остават 128 дни до края на годината. Събития 55 г. пр.н.е. – Юлий Цезар напада Британия. 325 г. – Никейският събор определя правилата за изчисляване на датата на Великден в християнската църква. 1580 г. – Испанската армия превзема Лисабон и Португалия е анексирана от Испания. 1718 г. – Френските колониалисти основават Ню Орлеан в Северна Америка. 1758 г. – Седемгодишната война: Пруския крал Прусия побеждава руската армия в Битката при Зорндорф (днес Сарбиново, Полша). 1768 г. – Джеймс Кук започва първата си експедиция. 1819 г. – В Швейцарските Алпи е намерен извор, наречен Саския, чийто вода се счита за най-чистата и с най-добър минерален състав в света. 1825 г. – Уругвай обявява независимостта си от Бразилия. 1830 г. – Започва Белгийската революция. 1875 г. – Осъществено е първото преплуване на Ла Манша – от британеца Матю Уеб, за 21 часа и 45 минути (настоящият рекорд е под 7 часа). 1916 г. – България в Първата световна война: Руската армия форсира Дунав и навлиза в българска територия. 1920 г. – Полско-съветска война: В решителната Битка при Варшава полските войски, под командването на Йозеф Пилсудски, успешно изтласкват от Варшава Червената армия. 1928 г. – Завършен е строежът по трибуната Коп на Анфийлд, стадиона на английския футболен отбор Ливърпул. 1940 г. – Втората световна война: Британски самолети бомбардират за първи път Берлин. 1944 г. – Втората световна война: Съюзническите войски освобождават Париж от нацистка окупация. 1960 г. – В Рим са открити XVII Олимпийски игри. 1961 г. – В София е открита Втората лятна универсиада. 1967 г. – Установена е гореща линия между Кремъл и резиденцията на министър-председателя на Великобритания. 1978 г. – В Испания е отменено смъртното наказание в мирно време. 1988 г. – При пожар изгарят много здания в централната част на Лисабон. 1989 г. – Космическия апарат на НАСА Вояджър 2 минава край Нептун, последната голяма планета, преди да напусне Слънчевата система. 1991 г. – Беларус обявява независимост от СССР. 1993 г. – В Асама (Индия) побеснял слон прегазва и убива 44 души. 1997 г. – В Берлин е осъден на 6 години и половина затвор Егон Кренц, източногермански комунистически лидер, заради убитите при бягство на Запад граждани, опитали се да преминат през Берлинската стена. 2003 г. – Петдесет и двама души са убити при терористичен бомбен атентат в Мумбай, Индия. Родени 1530 г. – Иван IV, цар на Русия († 1584 г.) 1744 г. – Йохан Готфрид фон Хердер, германски философ († 1803 г.) 1767 г. – Луи Сен-Жюст, френски революционер и писател († 1794 г.) 1819 г. – Алън Пинкертън, американски детектив († 1884 г.) 1841 г. – Теодор Кохер, швейцарски хирург, Нобелов лауреат през 1909 г. († 1917 г.) 1843 г. – Александър Фок, руски военен деец († 1926 г.) 1862 г. – Луи Барту, френски политик († 1934 г.) 1873 г. – Константин Георгиев, български военен деец († 1925 г.) 1874 г. – Михаил Розов, български революционер († 1934 г.) 1891 г. – Алберто Савинио, италиански писател († 1952 г.) 1900 г. – Ханс Адолф Кребс, британски лекар и биохимик, Нобелов лауреат през 1953 г. († 1981 г.) 1905 г. – Калин Бояджиев, български архитект († 1968 г.) 1905 г. – Фаустина Ковалска, полска монахиня († 1938 г.) 1911 г. – Во Нгуен Зиап, виетнамски генерал († 2013 г.) 1912 г. – Ерих Хонекер, последният държавен глава на Германската демократична република († 1994 г.) 1916 г. – Фредерик Робинс, американски педиатър и вирусолог, Нобелов лауреат през 1954 г. († 2003 г.) 1916 г. – Георги Петров, български аграрен учен, селекционер († 1984 г.) 1918 г. – Ленард Бърнстейн, американски композитор и диригент († 1990 г.) 1923 г. – Алваро Мутис, колумбийски писател († 2013 г.) 1928 г. – Херберт Крьомер, германски физик, Нобелов лауреат през 2000 г. 1928 г. – Кирил Пандов, български футболист († 2014 г.) 1930 г. – Шон Конъри, шотландски киноактьор († 2020 г.) 1933 г. – Том Скерит, американски актьор 1934 г. – Али Акбар Хашеми Рафсанджани, ирански политик († 2017 г.) 1938 г. – Фредерик Форсайт, английски писател 1942 г. – Маргарита Терехова, руска актриса 1947 г. – Ан Арчър, американска актриса 1949 г. – Джийн Симънс, един от основателите на група KISS 1951 г. – Роб Халфорд, вокалист на групата Judas Priest 1954 г. – Елвис Костело, британски рок музикант 1954 г. – Бруно Мансер, швейцарски общественик 1958 г. – Тим Бъртън, американски кинорежисьор 1959 г. – Илко Семерджиев, български политик 1964 г. – Василиос Котрониас, гръцки шахматист 1964 г. – Джоан Уоли, английска актриса 1970 г. – Аарън Джефри, австралийски актьор 1970 г. – Клаудия Шифер, германски фотомодел 1970 г. – Мариян Тодоров, български футболист и треньор 1971 г. – Джилберто Симони, италиански колоездач 1973 г. – Фатих Акин, германски режисьор 1976 г. – Александър Скарсгорд, шведски актьор 1977 г. – Джонатан Того, американски актьор 1981 г. – Рейчъл Билсън, американска актриса 1982 г. – Симон дьо Гейл, британски архитект, художник и изобретател 1987 г. – Блейк Лайвли, американска актриса Починали 383 г. – Грациан, римски император (* 359 г.) 1270 г. – Луи IX, крал на Франция (* 1214 г.) 1688 г. – Хенри Морган, уелски капер (* ок. 1635 г.) 1742 г. – Карлуш Сейшаш, португалски композитор (* 1704 г.) 1776 г. – Дейвид Хюм, шотландски философ (* 1711 г.) 1822 г. – Уилям Хершел, немски астроном (* 1738 г.) 1840 г. – Карл Имерман, немски писател (* 1796 г.) 1845 г. – Джузепе Ачерби, италиански изследовател (* 1773 г.) 1867 г. – Майкъл Фарадей, британски физик (* 1791 г.) 1875 г. – Шарл Огюст Фросар, френски генерал (* 1807 г.) 1900 г. – Фридрих Ницше, немски философ (* 1844 г.) 1906 г. – Лука Иванов, български офицер (* 1867 г.) 1908 г. – Антоан Анри Бекерел, френски физик, Нобелов лауреат през 1903 г. (* 1852 г.) 1919 г. – Георги Кирков, български писател (* 1867 г.) 1925 г. – Иван Бърльо, български революционер (* 1876 г.) 1938 г. – Александър Куприн, руски писател (* 1870 г.) 1942 г. – Панайот Пипков, български композитор (* 1871 г.) 1949 г. – Кръстьо Пастухов, български политик (* 1874 г.) 1956 г. – Алфред Кинси, американски биолог (* 1894 г.) 1958 г. – Светозар Димитров, български писател (* 1905 г.) 1967 г. – Джордж Линкълн Рокуел, американски неонацист (* 1918 г.) 1967 г. – Пол Муни, американски актьор (р. 1895 г.) 1976 г. – Ейвинд Юнсон, шведски писател, Нобелов лауреат през 1974 г. (* 1900 г.) 1979 г. – Димитър Гюдженов, български художник (* 1891 г.) 1984 г. – Труман Капоти, американски писател (* 1924 г.) 1988 г. – Франсоаз Долто, френска лекарка (* 1908 г.) 2001 г. – Алия, американска певица (* 1979 г.) 2001 г. – Кен Тирел, британски автомобилен състезател (* 1924 г.) 2005 г. – Георги Илиев, български борец (* 1966 г.) 2006 г. – Кирил Ракаров, български футболист (* 1932 г.) 2009 г. – Едуард Кенеди, американски политик (* 1932 г.) 2012 г. – Нийл Армстронг, американски астронавт (* 1930 г.) Празници България – Празник на град Лъки и Ден на миньора (за 2015 г.) – Отбелязва се през последната събота на месец август с Решение на Общински съвет Парагвай – Ден на конституцията Уругвай – Ден на независимостта (от Бразилия, 1825 г., национален празник) 825


text: 26 август е 238-ият ден в годината според григорианския календар (239-и през високосна година). Остават 127 дни до края на годината. Събития 1071 г. – Селджуците, ръководени от Алп Арслан, нанасят тежко поражение на Византийската империя в Битката при Манцикерт. 1278 г. – Ладислау IV и Рудолф I побеждават Отакар II в битката при Марсово поле в тогавашна Моравия. 1346 г. – Стогодишната война: Състои се Битката при Креси между средновековните кралства на Англия и Франция, в която английските стрелци с дълги лъкове показват военно превъзходство пред френските арбалетчици и тежковъоръжени рицари. 1466 г. – Разкрит е заговор срещу Пиеро ди Козимо Медичи във Флоренция, ръководен от Лука Пити. 1498 г. – Микеланджело получава поръчка за Пиета. 1768 г. – Капитан Джеймс Кук отплава от Англия на борда на Ендевър. 1778 г. – Първото документирано изкачване на Триглав – най-високия връх в Словения. 1789 г. – Във Версайския дворец е приета Декларацията за правата на човека и гражданина. 1858 г. – Първите новини предадени чрез телеграф. 1862 г. – Американска гражданска война: започва Второто сражение при Бул Рън. 1877 г. – Руско-турска война (1877-1878): Край на Втората битка при Шипка. 1883 г. – Вулканът Кракатау изригва и причинява огромно цунами, което разрушава селищата на островите Ява и Суматра в Индонезия, убивайки 36 000 души. 1886 г. – Княз Александър Батенберг е принуден да абдикира от българския престол. 1914 г. – Първа световна война: Германската колония Тоголанд е нападната от френски и британски войски, които я превземат след пет дни. 1920 г. – Влиза в сила 19-ата поправка към Конституцията на САЩ, даваща право на жените да гласуват. 1923 г. – Райко Даскалов e застрелян в Прага от член на Вътрешната македонска революционна организация. 1926 г. – Основан е италианския АКФ Фиорентина. 1934 г. – Цар Борис III открива Паметника на свободата на връх Шипка. 1940 г. – Чад става френска колония и се присъединява към Антантата под управлението на Феликс Ебое – първия черен губернатор във френска колония. 1942 г. – Холокост в Шорткиав, западна Украйна: В 2:30 германски войници започват да изкарват евреите от жилищата им, разделят ги на групи по 120 души, натоварват ги в товарни вагони и депортират 2000 от тях в концетрационния лагер Белзец. 500 деца и болни са убити на място. 1944 г. – Втора световна война: Шарл дьо Гол влиза в Париж. 1944 г. – България във Втората световна война: Царство България обявява неутралитет във Втората световна война и желание за примирие с Великобритания и САЩ. 1947 г. – Шестото велико народно събрание приема Закон за забрана и разтурване на Българския земеделски народен съюз – Никола Петков и на Българския земеделски младежки съюз към него. 1957 г. – СССР оповестява успешното тестване на междуконтинентална балистична ракета. 1966 г. – Започва войната на Намибия за независимост. 1970 г. – Новото феминистко движение в САЩ, ръководено от Бети Феридан, започва националната Женска стачка за равенство. 1978 г. – Папския конклав избира Йоан Павел I за папа. 1978 г. – Програма Интеркосмос: На борда на съветския космически апарат Союз 31 лети първият германски космонавт Зигмунд Йен. 1990 г. – Подпален е Партийният дом в центъра на София. 1999 г. – Майкъл Джонсън подобрява световния рекорд в спринта на 400 метра с време от 43,18 секунди. 1999 г. – Русия започва Втората чеченска война като отговор на нахлуването в Дагестан на Ислямската международна умиротворителна бригада. 2008 г. – Русия едностранно признава независимостта на отцепилите се от Грузия републики Абхазия и Южна Осетия. 2020 г. – Открита е третата линия на Софийското метро Родени 1596 г. – Фридрих V, курфюрст на Пфалц († 1632 г.) 1676 г. – Робърт Уолпоул, британски държавник († 1745 г.) 1728 г. – Йохан Ламберт, швейцарски учен енциклопедист († 1777 г.) 1740 г. – Жозеф Монголфие, френски изобретател († 1810 г.) 1743 г. – Антоан Лавоазие, френски химик († 1794 г.) 1809 г. – Константин фон Алвенслебен, немски генерал († 1892 г.) 1819 г. – Алберт фон Сакс-Кобург-Гота, съпруг и принц-консорт на кралица Виктория († 1861 г.) 1850 г. – Шарл Рише, френски психолог и физиолог, Нобелов лауреат († 1935 г.) 1880 г. – Гийом Аполинер, френски поет († 1918 г.) 1881 г. – Панайот Черна, румънски поет от български произход († 1913 г.) 1882 г. – Джеймс Франк, германски физик, Нобелов лауреат († 1964 г.) 1896 г. – Иван Михайлов, български революционер († 1990 г.) 1899 г. – Павел Юдин, руски философ († 1968 г.) 1901 г. – Александър Жендов, български художник († 1953 г.) 1901 г. – Максуел Тейлър, американски офицер († 1987 г.) 1910 г. – Майка Тереза, индийска католическа монахиня, Нобелова лауреатка († 1997 г.) 1914 г. – Хулио Кортасар, аржентински писател († 1984 г.) 1915 г. – Борис Сафонов, съветски военен пилот († 1942 г.) 1918 г. – Катрин Джонсън, американска физичка († 2020 г.) 1932 г. – Иван Динков, български писател († 2005 г.) 1939 г. – Тодор Колев, български актьор († 2013 г.) 1951 г. – Едуард Уитън, американски физик 1956 г. – Брет Кълън, американски актьор 1957 г. – Д-р Албан, нигерийско-шведски певец 1957 г. – Любомир Любенов, български кануист 1959 г. – Ивайло Джамбазов, български актьор († 2009 г.) 1960 г. – Емануел Икономов, български писател 1966 г. – Йенс Гад, германски музикант 1966 г. – Шърли Менсън, шотландска певица и актриса 1970 г. – Мелиса Маккарти, американска актриса, сценарист и продуцент 1972 г. – Талия Соди, мексиканска певица и актриса 1980 г. – Маколи Кълкин, американски актьор 1980 г. – Крис Пайн, американски актьор 1988 г. – Тори Блек, американска порнографска актриса Починали 1214 г. – Михаил IV Авториан, вселенски патриарх 1278 г. – Отакар II, крал на Бохемия (* 1230 г.) 1346 г. – Убити в Битката при Креси: Шарл II, граф на Аленсон Луи I, граф на Фландрия Ян Люксембургски Рудолф, дюк на Лорейн 1572 г. – Петрус Рамус, френски философ 1666 г. – Франс Халс, холандски художник (* ок. 1580) 1723 г. – Антони ван Льовенхук, холандски учен (* 1632 г.) 1830 г. – Карл-Фридрих Фален, шведски учен (* 1764 г.) 1850 г. – Луи-Филип, крал на Франция (* 1773 г.) 1910 г. – Уилям Джеймс, американски философ (* 1842 г.) 1921 г. – Матиас Ерцбергер, германски политик (* 1885 г.) 1923 г. – Райко Даскалов, български политик (* 1886 г.) 1929 г. – Иван Вулпе, български певец (* 1876 г.) 1930 г. – Лон Чани Старши – американски актьор 1944 г. – Станке Димитров, български комунист (* 1889 г.) 1945 г. – Франц Верфел, австрийски поет, романист, драматург (* 1890 г.) 1958 г. – Ралф Вон Уилямс, английски композитор 1974 г. – Чарлз Линдберг, американски авиатор (* 1902 г.) 1978 г. – Хосе Мануел Морено, аржентински футболист 1978 г. – Шарл Боайе, френски актьор (* 1899 г.) 1980 г. – Роза Албах-Рети, немска актриса (* 1874 г.) 1987 г. – Георг Витиг, немски химик, носител на Нобелова награда за химия (* 1897 г.) 1989 г. – Ървинг Стоун, американски писател (* 1903 г.) 1998 г. – Недялко Делков, български дендролог (* 1929 г.) 1998 г. – Ремо Джацото, италиански музиколог (* 1910 г.) 1998 г. – Фредерик Рейнс, американски физик, Нобелов лауреат (* 1918 г.) 2004 г. – Лора Браниган, американска певица и актриса от ирландски произход (* 1952 г.) 2005 г. – Волфганг Бауер, австрийски писател (* 1941 г.) 2005 г. – Денис Д'Амур, канадски китарист, член на Voivod 2009 г. – Катя Зехирева, българска актриса (* 1926 г.) 2013 г. – Волфганг Херндорф, немски писател и художник (* 1965 г.) 2022 г. – Надя Топалова, българска актриса (* 1935 г.) Празници Християнски празници: Св. мчци Адриан и Наталия от Никомедия (православен). Имен ден в България празнуват всички, носещи имената Адриан, Адриана, Наталия и производните им. Александър от Бергамо (католически) Дейвид Люис България – Празник на град Мадан (за 2012 г.) – Отбелязва се в последната неделя на август България – Ден на туризма (за 2012 г.) – Отбелязва се през последния неделен ден от август в чест на първото масово туристическо изкачване на Черни връх на Витоша на 27 август 1895 г., след публикуването на фейлетона – покана „До софийските любители на българската природа“ на Алеко Константинов Намибия – Ден на героите САЩ – Ден на женското равенство Световен ден на кучето – води началото си от САЩ и се отбелязва от 2004 г. 826


text: 27 август е 239-ият ден в годината според григорианския календар (240-и през високосна година). Остават 126 дни до края на годината. Събития 1798 г. – Обединени френски и ирландски сили разбиват английската армия и провъзгласяват Ирландия за република. 1813 г. – Наполеон разгромява обединените руско-австрийско-пруски войски в Битката при Дрезден. 1859 г. – В Пенсилвания (САЩ) е открит първият нефтен кладенец в света. 1883 г. – Вулканът Кракатау в Индонезия започва последната си фаза на изригване. 1895 г. – На Черни връх във Витоша започва основаването на Български туристически съюз под ръководството на писателя Алеко Константинов. 1896 г. – Англо-занзибарска война: Състои се най-кратката война в историята – едва 38 минути между Обединеното кралство и Занзибар. 1908 г. – Основан е белгийският футболен клуб Андерлехт. 1911 г. – Основан е ПФК ЦСКА Москва под името ОЛЛС. 1916 г. – Първата световна война: Румъния обявява война на Австрия, а Италия обявява война на Германия. 1916 г. – Първата световна война: Българската армия осъществява втория етап на Леринската операция на Македонския фронт. 1928 г. – В Париж шестнадесет държави подписват пакта Бриан-Келог, който отхвърля войната, като способ за решаване на международни конфликти; окончателно пактът е подписан от 62 държави, но той не допринася с нищо за световния мир. 1939 г. – В Германия е осъществен първият в света полет на реактивен самолет. 1950 г. – Би Би Си осъществява първото телевизионно предаване на живо. 1955 г. – Излиза първият брой на книгата Световни рекорди на Гинес. 1959 г. – С решение на Политбюро на ЦК на БКП е закрит концлагера Белене. 1962 г. – НАСА изстрелва космическия апарат Маринър 2. 1977 г. – В експлоатация е пусната АЕЦ в Чернобил. 1979 г. – Бомба на ИРА убива Лорд Маунтбатън и още 3 души, докато са на почивка на яхта в Слайгоу, Ирландия; друга бомба в Северна Ирландия убива 18 британски войници. 1991 г. – Европейската общност признава независимостта на Балтийските страни: Литва, Латвия и Естония. 1991 г. – Молдова обявява независимостта си от СССР. 1999 г. – Руският космонавт Сергей Авдеев поставя световен рекорд по престой в Космоса – 742 дни, прекарани в космическата станция Мир. 2000 г. – Кулата Останкино в Москва се запалва, трима души загиват. 2003 г. – Марс е в най-близка позиция до Земята за последните 60 000 години, като минава приблизително на 55 758 006 километра от Земята. Родени 865 г. – Абу Бакр Мухаммад ибн Зекария ал-Рази, персийски учен († 925 г.) 1687 г. – Хенри Кери, английски поет и композитор († 1743 г.) 1770 г. – Георг Вилхелм Фридрих Хегел, германски философ († 1831 г.) 1828 г. – Христо Г. Данов, български просветител и писател († 1911 г.) 1845 г. – Фридрих фон Мартенс, руски юрист и дипломат от немски произход († 1909 г.) 1856 г. – Иван Франко, украински писател и литературовед († 1916 г.) 1860 г. – Карл Антон Ларсен, норвежки полярен изследовател († 1924 г.) 1865 г. – Чарлс Дос, американски политик, Нобелов лауреат († 1951 г.) 1867 г. – Марин Василев, български скулптор († 1931 г.) 1871 г. – Теодор Драйзър, американски писател († 1945 г.) 1874 г. – Карл Бош, немски химик, Нобелов лауреат през 1931 г. († 1940 г.) 1878 г. – Пьотър Врангел, белогвардейски генерал († 1928 г.) 1890 г. – Ман Рей, американски фотограф († 1976 г.) 1896 г. – Иван Михайлов, български революционер († 1990 г.) 1897 г. – Ангел Тодоров, български актьор († 1984 г.) 1908 г. – Линдън Б. Джонсън, 36-и президент на САЩ († 1973 г.) 1909 г. – Валтер Арнолд, германски скулптор († 1979 г.) 1915 г. – Норман Рамзи, американски физик, Нобелов лауреат († 2011 г.) 1927 г. – Януш Вазов, български сценарист († 2006 г.) 1931 г. – Шри Чинмой, индийски мистик, духовен водач и деец за мир († 2007 г.) 1938 г. – Стоян Китов, български футболист 1941 г. – Сезария Евора, етнопевица от Кабо Верде († 2011 г.) 1943 г. – Петер Хениш, австрийски писател 1948 г. – Владо Даверов, български писател и сценарист 1953 г. – Питър Стормър, шведски актьор 1954 г. – Петър Величков, български литературовед 1955 г. – Боян Ангелов, български писател 1959 г. – Герхард Бергер, австрийски пилот от Формула 1 1962 г. – Дийн Девлин, американски сценарист 1963 г. – Красимир Коев, български футболист 1969 г. – Добромир Дафинов, български футболист 1969 г. – Сизар Милан, американски рехабилитатор на кучета и тв водещ 1970 г. – Питър Ебдън, английски играч на снукър 1970 г. – Юлиян Нейчев, български футболист 1971 г. – Иван Иванов, български щангист 1972 г. – Джими Поп, американски музикант Bloodhound Gang 1972 г. – Ерджан Ебатин, български политик 1974 г. – Деян Донков, български актьор 1976 г. – Карлос Моя, испански тенисист 1976 г. – Марк Уебър, австралийски пилот от Формула 1 1977 г. – Деко, бразилски футболист 1983 г. – Джамала, украинска певица 1984 г. – Съли Мунтари, ганайски футболист 1986 г. – Слави Панайотов, български ютюбър и писател Починали 1576 г. – Тициан, италиански художник (* ок. 1485) 1635 г. – Лопе де Вега, испански писател (* 1562 г.) 1664 г. – Франсиско Сурбаран, испански художник (* 1598 г.) 1839 г. – Александър Одоевски, руски поет-декабрист (* 1802 г.) 1876 г. – Рафаил Попов, български историк и археолог (* 1940 г.) 1935 г. – Ото Шот, немски химик и оптик (* 1851 г.) 1936 г. – Иван Енчев, български художник (* 1882 г.) 1948 г. – Андон Калчев, български офицер и революционер (* 1910 г.) 1950 г. – Чезаре Павезе, италиански писател (* 1908 г.) 1952 г. – Кръстьо Сарафов, български драматичен актьор (* 1876 г.) 1958 г. – Ърнест Лорънс, американски физик, Нобелов лауреат през 1939 г. (* 1901 г.) 1963 г. – Константин Сагаев, български писател и драматург (* 1889 г.) 1965 г. – Льо Корбюзие, швейцарски архитект и теоретик на архитектурата (* 1887 г.) 1975 г. – Хайле Селасие, император на Етиопия (* 1892 г.) 1979 г. – Луис Маунтбатън, британски аристократ (* 1900 г.) 1982 г. – Магда Колчакова, българска драматична и киноактриса (* 1914 г.) 1990 г. – Стиви Рей Вон, американски блус китарист и певец (* 1954 г.) 1994 г. – Любомир Алдев, български футболист (* 1916 г.) 2014 г. – Валери Петров, български поет, сценарист, драматург и преводач (* 1920 г.) Празници Иран – Ден на Аптеката или Рази Ден – в чест на Абу Бакр Мухаммад ибн Зекария ал-Рази Молдова – Ден на независимостта (от СССР, 1991 г., национален празник) 827


text: 28 август е 240-ият ден в годината според григорианския календар (241-ви през високосна). Остават 125 дни до края на годината. Събития 1521 г. – Османските турци обсаждат Белград. 1619 г. – Фердинанд II става император на Свещената римска империя, опитите му да ликвидира протестантизма разпалват Тридесетгодишната война. 1789 г. – Английският астроном Уилям Хершел открива Енцелад – естествен спътник на Сатурн. 1849 г. – След едномесечна обсада, Венеция, която се самопровъзгласява за независима, се предава на Австрия. 1883 г. – Американецът Джон Дж. Монтгомъри успява да извърши полет с планер, който може да се управлява. 1884 г. – Направена е първата известна снимка на торнадо. 1886 г. – Съставено е тринадесетото правителство на България, начело с Васил Радославов. 1908 г. – САЩ въвеждат на въоръжение дирижабли. 1910 г. – Черна гора обявява независимостта си от Турция. 1937 г. – Киичиро Тойода учредява в Япония автомобилната компания Тойота. 1943 г. -- Умира Цар Борис III. 1944 г. – Втората световна война: От германска окупация са освободени Марсилия и Тулон. 1961 г. – В София е създадена Селскостопанска академия, преобразувана през 2001 г. на Национален център за аграрни науки. 1963 г. – Мартин Лутър Кинг произнася прочутата си реч Имам една мечта пред 250 000 участници в похода за граждански права на чернокожите до Мемориала на Ейбрахъм Линкълн, Вашингтон. 1982 г. – В Сан Франсиско се провеждат първите Гей игри. 1990 г. – Ирак обявява окупирания Кувейт за 19-а иракска провинция, носеща името на Саддам Хюсеин, а столицата е прекръстена на Кадима. 1993 г. – 76 души загиват при самолетна катастрофа в Таджикистан. 1996 г. – Принц Чарлз и Принцеса Даяна се развеждат. 2000 г. – Прекратена е 7-годишната гражданска война в Бурунди, отнела живота на над 200 хил. души. 2006 г. – Започва едноседмичния културен ежегоден фестивал Burning Man. Родени 1495 г. – Франсишку ди Са ди Миранда, португалски поет († 1558 г.) 1592 г. – Джордж Вилиърз, английски държавник († 1628 г.) 1749 г. – Йохан Волфганг фон Гьоте, немски писател († 1832 г.) 1814 г. – Шеридан Ле Фаню, ирландски писател († 1873 г.) 1827 г. – Екатерина Михайловна, Велика руска княгиня († 1894 г.) 1833 г. – Едуард Бърн-Джоунс, британски художник († 1898 г.) 1863 г. – Андре Блондел, френски физик († 1938 г.) 1867 г. – Недялка Шилева, българска учителка, деятелка на Съединението († 1959 г.) 1877 г. – Димитър Дечев, български класически филолог († 1958 г.) 1880 г. – Николай Масалитинов, български актьор, режисьор († 1961 г.) 1882 г. – Ернст Вайс, австрийски писател († 1940 г.) 1888 г. – Дора Габе, българска поетеса († 1983 г.) 1895 г. – Димитър Светогорски, български морски офицер († 1918 г.) 1897 г. – Никола Ботушев, деец на БКП († 1941 г.) 1898 г. – Тодор Владигеров, български икономист († 1967 г.) 1899 г. – Шарл Боайе, френски актьор († 1978 г.) 1903 г. – Атанас Москов, български политик († 1995 г.) 1903 г. – Ангел Чаушев, антифашист от Баташкия край († 1944 г.) 1904 г. – Антон Югов, български политик († 1991 г.) 1904 г. – Начо Иванов, български комунист († 1944 г.) 1908 г. – Робер Мерл, Френски писател († 2004 г.) 1910 г. – Тялинг Купманс, датски икономист, Нобелов лауреат през 1975 г. († 1985 г.) 1916 г. – Джак Ванс, американски писател († 2013 г.) 1925 г. – Аркадий Стругацки, руски писател († 1991 г.) 1937 г. – Орфей Цоков, български сценарист († 2002 г.) 1940 г. – Никола Манев, български художник († 2018 г.) 1944 г. – Бойд Кодиктън, американски автомобилен дизайнер († 2008 г.) 1945 г. – Ивайло Балабанов, български поет († 2021 г.) 1951 г. – Енчо Недев, български футболист 1965 г. – Аманда Тапинг, канадска актриса 1965 г. – Шаная Туейн, канадска певица 1969 г. – Джак Блек, американски артист и музикант 1969 г. – Силвия Лулчева, българска актриса 1983 г. – Алфонсо Ерера, мексикански актьор и певец Починали 886 г. – Хайнрих, херцог на Австразия (* ? г.) 430 г. – Августин, римски християнски светец и теолог (* 354 г.) 876 г. – Лудвиг II Немски, франкски крал (* 806 г.) 1481 г. – Афонсу V, крал на Португалия (* 1432 г.) 1654 г. – Аксел Уксенхерна, канцлер и регент на Швеция (* 1583 г.) 1863 г. – Айлхард Мичерлих, немски химик (* 1784 г.) 1901 г. – Никола Живков, български педагог и общественик (* 1847 г.) 1914 г. – Анатолий Лядов, руски композитор, диригент и музикален педагог (* 1855 г.) 1943 г. – Борис III, цар на България (* 1894 г.) 1968 г. – Антон Панов, македонски писател (* 1906 г.) 1971 г. – Джефри Лорънс, британски юрист (* 1881 г.) 1978 г. – Робърт Шоу, британски актьор (* 1927 г.) 1979 г. – Константин Симонов, руски писател († 1915 г.) 1981 г. – Патрик Футуна, ирландски учен (* 1947 г.) 1987 г. – Джон Хюстън, американски режисьор (* 1906 г.) 1995 г. – Михаел Енде, немски детски писател (* 1929 г.) 2001 г. – Видин Даскалов, български оперетен певец (* 1929 г.) 2001 г. – Сергей Перхун, украински футболист (* 1977 г.) 2006 г. – Мелвин Шварц, американски физик, Нобелова лауреат (* 1932 г.) 2007 г. – Антонио Пуерта, испански футболист (* 1984 г.) 2010 г. – Августин Кандиотис, гръцки духовник (* 1907 г.) Празници Православните държави от бивша Югославия и Русия – Успение на Дева Мария България – Ден на 13-те поименни безсмъртни българи – На тази дата, през 1943 г. умира Цар Борис Трети. На 28 август 1993 г., по повод 50 години от кончината му, за първи път е прокламирана от Ваклуш Толев идеята за изграждане на Дом – светилище и утвърждаване на 28 август за Ден на безсмъртните българи. За първи път Денят е отбелязан през 1998 г. Листата на 13-те безсмъртни българи е утвърдена, съгласно Решение на Общински съвет на гр. Велики Преслав, от 28 януари 2003 г. Това са Цар Борис Трети – Обединител, Хан Аспарух, Княз Борис – Покръстител, Цар Симеон – Просветител, Св. Климент Охридски – Азбучник, Св. Йоан Рилски – Покровител, Св. Патриарх Евтимий – Мистик и Войн, Отец Паисий – Будител, Васил Левски – Икона на българската свобода, Баба Тонка – Майка на безстрашието, Княз Александър Батенберг – Съединител, Пенчо Славейков – Прозрението на българския гений, Ванче Михайлов – Войн на оскърбените българи. България – Празник на Община Трекляно Филипини – Ден на националните герои Хонконг – Ден на освобождението (1945 г., от японска окупация) 828