text: 24 януари е 24-тият ден в годината според григорианския календар. Остават 341 дни до края на годината (342 през високосна година). Събития 41 г. – По време на Палатинските игри в Рим Касий Херея убива император Калигула. 1848 г. – Започва Калифорнийската златна треска в Сакраменто. 1862 г. – Влахия и Молдавия се обединяват и създават държавата Румъния, а Букурещ е избран за столица на новата държава. 1878 г. – Град Карнобат е освободен от Османската империя. 1895 г. – Кралицата на Хавайските острови Лилилукалани се отрича от трона и се обявява за привърженик на републиканско управление. 1903 г. – САЩ и Канада създават комисия, която да определи границите на Аляска. 1918 г. – С декрет в Съветска Русия е въведен грегорианския календар. 1920 г. – В Пещера е убит от екстремисти на Земеделския народен съюз политикът и държавник Михаил Такев. 1922 г. – Американецът Кристиан Нелсън патентова сладоледа Ескимо. 1924 г. – Петроград е преименуван на Ленинград. 1933 г. – Дейци на ВМРО убиват в София народния представител и македонист Христо Трайков. 1935 г. – В Ричмънд (САЩ) е пусната на пазара първата в света консервирана бира. 1939 г. – При най-смъртоносното земетресение в Чили загиват около 30 хил. души. 1940 г. – В Испания е забранено масонството. 1940 г. – Състои се премиерата на американския драматичен филм Гроздовете на гнева. 1942 г. – Втората световна война: Японските войски за първи път атакуват територията на Австралия. 1944 г. – Втората световна война: Англо-американската авиация извършва бомбардировки върху градове Скопие и Враца, и селата Кунино (Врачанска област) и Беглеж (Плевенска област), загиват общо 124 души. 1946 г. – Създадена е Международната комисия за атомна енергия към ООН. 1984 г. – В продажба е пуснат първият компютър Apple Macintosh, който става първият успешен персонален компютър с мишка и графичен потребителски интерфейс, вместо с интерфейс с команден ред. 1986 г. – Апаратът на НАСА Вояджър 2 се сближава максимално с планетата Уран. 1996 г. – Полският министър-председател Юзеф Олекси подава оставка след компромат за шпионаж в полза на СССР. 2003 г. – Започва да функционира Министерство на вътрешната сигурност на САЩ. Родени 76 г. – Адриан, римски император († 138 г.) 1444 г. – Галеацо Сфорца, принц на Милано († 1476 г.) 1712 г. – Фридрих II, крал на Прусия († 1786 г.) 1724 г. – Франсиз Брук, английски писател († 1789 г.) 1732 г. – Пиер дьо Бомарше, френски писател († 1799 г.) 1776 г. – Ернст Теодор Амадеус Хофман, немски писател († 1822 г.) 1779 г. – Елизавета Алексеевна, руска императрица († 1826 г.) 1848 г. – Василий Суриков, руски художник († 1916 г.) 1886 г. – Хенри Кинг, американски филмов режисьор († 1982 г.) 1888 г. – Вики Баум, австрийска писателка († 1960 г.) 1889 г. – Виктор Ефтимиу, румънски писател († 1972 г.) 1891 г. – Валтер Модел, германски фелдмаршал († 1945 г.) 1891 г. – Иван Батаклиев, български учен († 1973 г.) 1897 г. – Симеон Коков, български духовник и монах († 1974 г.) 1903 г. – Коста Църнушанов, български общественик († 1996 г.) 1904 г. – Камен Попдимитров, български цигулар, музикален педагог, професор († 1992 г.) 1905 г. – Елена Николай, българска певица († 1993 г.) 1906 г. – Стефан Попов, български писател († 1989 г.) 1907 г. – Стефан Марков, български партизанин († 1978 г.) 1910 г. – Георги Батаклиев, български литератор († 1994 г.) 1917 г. – Ангел Столинчев, български църковен деятел († 2003 г.) 1917 г. – Ърнест Боргнайн, американски актьор († 2012 г.) 1921 г. – Добри Жотев, български писател († 1997 г.) 1923 г. – Стефана Бояджиева, български скулптор 1930 г. – Махмуд Фаршчиян, ирански художник 1936 г. – Благовеста Карнобатлова-Добрева, българска певица 1941 г. – Нийл Даймънд, американски актьор 1942 г. – Людмила Савелиева, руска актриса 1943 г. – Георги Чапкънов, български художник 1943 г. – Михаил Рошиану, румънски дипломат 1944 г. – Чавдар Стойчевски, български журналист 1945 г. – Джон Гараменди, американски политик 1947 г. – Мичио Каку, американски физик 1949 г. – Джон Белуши, американски актьор († 1982 г.) 1950 г. – Даниел Отьой, френски актьор 1952 г. – Уилям Реди, американски астронавт 1953 г. – Романьола Мирославова, българска поетеса, автор на текстове на песни († 2016 г.) 1957 г. – Камелия Касабова, български политик 1961 г. – Настася Кински, германска киноактриса 1961 г. – Алиса Валзер, немска писателка, преводачка и художничка 1968 г. – Михаел Киске, германски хевиметъл вокал 1971 г. – Дион Томас, американски баскетболист 1974 г. – Сирил Деспре, френски мотоциклетист 1977 г. – Мишел Хунцикер, швейцарски модел 1978 г. – Екатерина Климова, руска актриса 1983 г. – Скот Спийд, американски пилот от Формула 1 1986 г. – Миша Бартън, американска актриса 1987 г. – Луис Суарес, уругвайски футболист Починали 41 г. – Калигула, римски император (* 12 г.) 41 г. – Цезония, римска императрица (* ? г.) 661 г. – Али ибн Абу Талиб, ислямски водач (* ок. 599 г.) 891 г. – Стефан V, римски папа (* ? г.) 1046 г. – Екехард II, маркграф на Майсен (* 985 г.) 1877 г. – Йохан Кристиан Погендорф, германски физик (* 1796 г.) 1881 г. – Джеймс Колинсън, викториански художник (* 1825 г.) 1894 г. – Александър Мидендорф, руски пътешественик (* 1815 г.) 1913 г. – Стефан Ильев, български военен деец (* 1859 г.) 1920 г. – Амедео Модилиани, италиански художник (* 1884 г.) 1920 г. – Михаил Такев, български политик (* 1864 г.) 1921 г. – Иван Белчев, български революционер (* 1867 г.) 1922 г. – Атила Зафиров, български военен деец (* 1858 г.) 1927 г. – Василий Доростолски и Червенски, български духовник (* 1847 г.) 1929 г. – Васил Главинов, политически деец (* 1869 г.) 1934 г. – Жеко Радев, български географ (* 1875 г.) 1939 г. – Максимилиан Бирсе-Бене, швейцарски психиатър (* 1867 г.) 1943 г. – Джон Бърнс, английски политик (* 1858 г.) 1960 г. – Едвин Фишер, швейцарски пианист (* 1886 г.) 1965 г. – Уинстън Чърчил, министър-председател на Обединеното кралство, Нобелов лауреат през 1953 г. (* 1874 г.) 1975 г. – Лари Файн, американски актьор (* 1902 г.) 1983 г. – Джордж Кюкор, американски режисьор (* 1899 г.) 1987 г. – Паскал Стружев, български художник (* 1913 г.) 1989 г. – Тед Бънди, американски сериен убиец (* 1946 г.) 1990 г. – Аракен Патушка, бразилски футболист (* 1905 г.) 1990 г. – Сергей Довлатов, руски писател (* 1941 г.) 1996 г. – Стоян Христов, писател (* 1898 г.) 2000 г. – Стоян Стоев, български актьор (* 1941 г.) 2005 г. – Владимир Савченко, украински писател (* 1933 г.) 2006 г. – Крис Пен, американски актьор (* 1965 г.) Празници Румъния – Обединение на Влашко и Молдова (почивен ден от 2017 г.) 124


source: wikipedia

text: 25 януари е 25-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 340 дни до края на годината (341 през високосна година). Събития 41 г. – Сенатът избира Клавдий за римски император. 1327 г. – 14-годишният Едуард III става крал на Англия, но страната се управлява от неговата майка – кралица Изабела Френска и нейният любовник. 1479 г. – С подписване на мирен договор в Константинопол е прекратена 15-годишната война между Венеция и Османската империя. 1554 г. – Основана е йезуитска мисия, около която по-късно се образува град Сао Пауло. 1755 г. – Основан е Московският университет. 1791 г. – В Канада са формирани две провинции: Горна Канада (Онтарио) и Долна Канада (Квебек). 1858 г. – За първи път е изпълнен Сватбения марш на Менделсон. 1878 г. – Руско-турска война (1877-1878): Руската армия освобождава Лозенград. 1879 г. – Основана е Българска народна банка. 1881 г. – В София е открита Държавна печатница. 1895 г. – Натуралният десятък в България е заменен с поземлен данък. 1901 г. – Съставено е двадесет и първото правителство на България, начело с Рачо Петров. 1902 г. – В Русия е отменено смъртното наказание. 1915 г. – Александър Бел провежда първият трансамерикански телефонен разговор – между Ню Йорк и Сан Франциско. 1919 г. – Страните от Антантата одобряват план за създаването на Общество на народите. 1919 г. – В Ню Йорк е открит най-големият хотел в света – Пенсилвания, с 2200 стаи. 1924 г. – В подножието на Монблан в Шамони (Франция) започват първите Зимни олимпийски игри. 1935 г. – С указ на цар Борис III е създадено Българско национално радио. 1942 г. – Втората световна война: Тайланд обявява война на САЩ и Великобритания. 1945 г. – В София е създаден Народен театър на младежта. 1947 г. – Американският гангстер Ал Капоне умира от сифилис. 1949 г. – В Израел се провеждат първите парламентарни избори. 1949 г. – Публикувано е съобщение за образуването на СИВ с участието на страните от социалистическия блок България, Полша, Румъния, СССР, Унгария и Чехословакия. 1959 г. – Започват редовни пътнически самолетни полети между САЩ и Европа. 1971 г. – Генерал Иди Амин завзема властта в Уганда чрез военен преврат и установява военна диктатура в страната за следващите осем години. 1980 г. – Американският кораб на въздушна възглавница SES-100B прави рекорд за военен плавателен съд, достигайки скорост 170 км/ч. 1981 г. – Бившият министър-председател на Китай Чан Чжунчжао и вдовицата на Мао Дзъдун са осъдени на смърт. 2004 г. – Опъртюнити каца на повърхността на Марс. Родени 750 г. – Лъв IV, византийски император († 780 г.) 1627 г. – Робърт Бойл, английски физик и химик († 1691 г.) 1736 г. – Жозеф Луи Лагранж, френски математик и астроном († 1813 г.) 1759 г. – Робърт Бърнс, шотландски поет († 1796 г.) 1832 г. – Иван Шишкин, руски художник († 1898 г.) 1838 г. – Юлия Вревска, руска баронеса († 1878 г.) 1842 г. – Вилхелм Томсен, датски езиковед († 1927 г.) 1854 г. – Георги Златарски, български геолог († 1909 г.) 1856 г. – Фридрих Грюнангер, австрийски архитект († 1929 г.) 1858 г. – Симеон Ванков, български офицер († 1937 г.) 1865 г. – Елизавета Маврикиевна, Велика руска княгиня († 1927 г.) 1866 г. – Емил Вандервелд, белгийски политик († 1938 г.) 1870 г. – Жак Грюбер, френски художник и витражист († 1943 г.) 1874 г. – Съмърсет Моъм, британски белетрист и драматург († 1965 г.) 1882 г. – Вирджиния Улф, британска писателка († 1941 г.) 1886 г. – Вилхелм Фуртвенглер, германски диригент († 1954 г.) 1886 г. – Георги Занков, български революционер († 1949 г.) 1897 г. – Георги Железаров, български художник († 1982 г.) 1902 г. – Петър Панчевски, политик, български и съветски генерал († 1982 г.) 1908 г. – Никола Николов, български футболист († 1996 г.) 1909 г. – Иван Бонев, български партизанин († 1966 г.) 1912 г. – Атанас Маргаритов, български диригент († 1998 г.) 1917 г. – Иля Пригожин, белгийски физикохимик от руски произход, Нобелов лауреат през 1977 г. († 2003 г.) 1922 г. – Невена Тошева, български режисьор († 2013 г.) 1926 г. – Атанас Агура, български архитект († 2008 г.) 1928 г. – Едуард Шеварднадзе, президент на Грузия († 2014 г.) 1928 г. – Свобода Молерова, българска актриса († 2007 г.) 1930 г. – Таня Савичева, руска ученичка († 1944 г.) 1933 г. – Мария Корасон Акино, президентка на Филипините († 2009 г.) 1935 г. – Анастасия Костова, българска народна певица († 2010 г.) 1938 г. – Владимир Висоцки, руски поет, певец, актьор и писател († 1980 г.) 1938 г. – Ета Джеймс, американска певица († 2012 г.) 1942 г. – Еузебио, португалски футболист († 2014 г.) 1949 г. – Пол Нърс, британски биохимик, Нобелов лауреат през 2001 г. 1950 г. – Джон Тери, американски актьор 1958 г. – Алесандро Барико, италиански писател 1958 г. – Петко Драганов, български дипломат 1961 г. – Елке Шмитер, немска писателка 1969 г. – Румен Угрински, български актьор 1974 г. – Игор Миладинович, сръбски шахматист 1975 г. – Сергей Минаев, руски писател 1975 г. – Людмила Сланева, българска актриса, певица и писателка 1978 г. – Володимир Зеленски, украински актьор, шоумен, комик, режисьор и политик, президент на Украйна 1981 г. – Тоше Проески, македонски поп певец († 2007 г.) 1983 г. – Теодора Малчева, българска състезателка по ски бягане 1984 г. – Робиньо, бразилски футболист 1984 г. – Щефан Кислинг, германски футболист 1986 г. – Асани Лукимя-Мулонготи, конгоански футболист 1987 г. – Мария Кириленко, руска тенисистка Починали 389 г. – Свети Григорий Богослов 477 г. – Гейзерик, крал на вандалите (* ок. 389 г.) 844 г. – Григорий IV, римски папа (* ? г.) 1559 г. – Кристиан II, крал на Дания, Швеция и Норвегия (* 1481 г.) 1852 г. – Фадей Белингсхаузен, руски мореплавател и адмирал (* 1778 г.) 1893 г. – Григор Пърличев, български общественик (* 1830 г.) 1896 г. – Фредерик Лейтън, английски художник (* 1830 г.) 1900 г. – Николай Максимов, руски писател (* 1848 г.) 1908 г. – Михаил Чигорин, руски шахматист (* 1850 г.) 1925 г. – Александър Каулбарс, руски офицер (* 1844 г.) 1927 г. – Иван Милев, български художник (* 1897 г.) 1929 г. – Димитър Хаджииванов, български преводач 1947 г. – Ал Капоне, американски гангстер (* 1899 г.) 1950 г. – Дончо Лазаров, български революционер (* 1878 г.) 1951 г. – Сергей Вавилов, руски физик (* 1891 г.) 1954 г. – Дамян Велчев, български политик (* 1883 г.) 1982 г. – Михаил Суслов, съветски политик (* 1902 г.) 1990 г. – Ава Гарднър, американска актриса (* 1922 г.) 1995 г. – Ерих Хоф, австрийски футболист (* 1936 г.) 2000 г. – Симеон Пиронков, български композитор (* 1927 г.) 2000 г. – Стефан Кожухаров, български литературовед (* 1934 г.) 2005 г. – Филип Джонсън, американски архитект (* 1906 г.) 2006 г. – Ангел Ценов, български футболист (* 1947 г.) 2012 г. – Коста Цонев, български актьор (* 1929 г.) Празници Световен ден на средствата за масова информация Православна църква – Св. Григорий Богослов България – Ден на българското радио Русия – Ден на Света Татяна и празник на руските студенти (по повод основаването на Московския университет, стар стил) Шотландия – Ден на Бърнс 125


text: 26 януари е 26-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 339 дни до края на годината (340 през високосна година). Събития 1340 г. – Кралят на Англия Едуард III е обявен за крал на Франция. 1500 г. – Испанският мореплавател и конкистадор Висенте Пинзон става първият европеец стъпил на брега на днешна Бразилия. 1531 г. – Лисабон е засегнат от мощно земетресение с хиляди жертви. 1736 г. – Кралят на Полша Станислав Лешчински е принуден да абдикира от престола. 1788 г. – По време на първото заселване на Австралия като английски каторжен лагер е основан Сидни; денят е обявен за Ден на Австралия и се чества като национален празник. 1808 г. – В Австралия избухва единственият успешен въоръжен бунт – Ромов бунт. 1837 г. – Мичиган е обявен за щат на САЩ. 1905 г. – В ЮАР, край Претория, е намерен най-големият диамант в света – наречен Кулинан, тежък 3106 карата (621 г.). 1911 г. – Американският авиатор Глен Къртис създава първия американски хидроплан. 1942 г. – Втората световна война: Първите американски войски за участие във войната акостират в Северна Ирландия. 1950 г. – Влиза в сила новата Конституция на Индия, държавата е обявена за република, а денят за национален празник. 1956 г. – В Кортина д'Ампецо (Италия) са открити Седмите Зимни олимпийски игри. 1965 г. – Хинди е обявен за официален език в Индия. 1980 г. – Между Египет и Израел са установени дипломатически отношения. 1991 г. – Мохамед Сиад Баре е свален от власт в Сомалия, което е край на централизираното управление в страната. 1992 г. – Президентът на Русия Борис Елцин обявява, че американските градове вече не са прицел на руските ядрени ракети. 1993 г. – Вацлав Хавел е избран за президент на Чехия. 1994 г. – В Италия е създадена партията Форца Италия с лидер Силвио Берлускони. 2005 г. – Кондолиза Райс е назначена за Държавен секретар на САЩ и става първата жена афроамериканка на този пост. Родени 1714 г. – Жан-Батист Пигал, френски скулптор († 1785 г.) 1715 г. – Клод Адриан Хелвеций, френски философ († 1771 г.) 1781 г. – Ахим фон Арним, германски писател († 1831 г.) 1848 г. – Хусто Сиера Мендес, мексикански писател († 1912 г.) 1865 г. – Сабино Арана Гойри, испански писател († 1903 г.) 1877 г. – Михаил Герджиков, български революционер († 1947 г.) 1880 г. – Дъглас Макартър, американски генерал († 1964 г.) 1884 г. – Едуард Сапир, американски езиковед († 1939 г.) 1891 г. – Димитър Гюдженов, български художник († 1979 г.) 1904 г. – Шон Макбрайд, ирландски политик, Нобелов лауреат през 1974 († 1988 г.) 1908 г. – Гидеон Щалберг, шведски шахматист († 1967 г.) 1909 г. – Цвятко Димчевски, български художник († 1991 г.) 1911 г. – Норберт Шулце, германски композитор († 2002 г.) 1911 г. – Поликарп Куш, американски физик, Нобелов лауреат през 1955 г. († 1993 г.) 1918 г. – Николае Чаушеску, румънски диктатор († 1989 г.) 1918 г. – Филип Фармър, американски писател († 2009 г.) 1921 г. – Акио Морита, японски предприемач († 1999 г.) 1925 г. – Пол Нюман, американски актьор († 2008 г.) 1928 г. – Роже Вадим, френски режисьор († 2000 г.) 1934 г. – Тодор Кавалджиев, вицепрезидент на България († 2019 г.) 1935 г. – Фридрик Олафсон, исландски шахматист 1945 г. – Евгени Кирилов, български политик 1946 г. – Кристофър Хемптън, британска сценаристка и режисьорка 1948 г. – Румен Петков, български кинорежисьор († 2018 г.) 1950 г. – Владимир Янев, български учен 1950 г. – Йорг Хайдер, автрийски политик († 2008 г.) 1952 г. – Марио Рънко, американски астронавт 1953 г. – Андерс Фог Расмусен, министър-председател на Дания 1955 г. – Еди Ван Хален, американски музикант († 2020 г.) 1955 г. – Светлана Тилкова, български астролог 1958 г. – Елън Дедженеръс, американска актриса 1960 г. – Валентин Йорданов, български борец 1961 г. – Уейн Грецки, американски хокеист 1963 г. – Жозе Муриньо, португалски футболен треньор 1963 г. – Красимир Узунов, български журналист († 2019 г.) 1964 г. – Даниел Цочев, български актьор 1967 г. – Жан-Пол Рув, френски актьор 1968 г. – Николай Бойков, български писател 1969 г. – Камен Шербетов, български футболист 1971 г. – Айгюн Кязимова, азербайджанска поп певица 1971 г. – Светослав Витков, български певец и музикант 1976 г. – Йордан Йончев, български музикант 1976 г. – Петър Стоянов, български сумист 1978 г. – Ангел Генов, български актьор 1978 г. – Йордан Линков, български футболист 1980 г. – Нора Гомрингер, германско-швейцарска писателка 1985 г. – Тодор Симов, български футболист Починали 1795 г. – Йохан Кристоф Фридрих Бах, германски композитор (* 1732 г.) 1855 г. – Жерар дьо Нервал, френски поет (* 1808 г.) 1891 г. – Николаус Ото, германски изобретател (* 1832 г.) 1899 г. – Йордан Брадел, български лекар (* 1847 г.) 1918 г. – Евалд Херинг, германски физиолог (* 1834 г.) 1919 г. – Байъм Шоу, британски художник (* 1872 г.) 1920 г. – Жан Ебютерн, френска художничка (* 1898 г.) 1932 г. – Димитър Мишев, български публицист (* 1856 г.) 1939 г. – Бончо Балабанов, български военен деец (* 1859 г.) 1942 г. – Феликс Хаусдорф, германски математик (* 1868 г.) 1943 г. – Николай Вавилов, руски ботаник (* 1887 г.) 1952 г. – Хорлоогийн Чойбалсан, монголски политик († 1895 г.) 1962 г. – Лъки Лучано, американски мафиот (* 1897 г.) 1967 г. – Добри Терпешев, български държавник (* 1884 г.) 1968 г. – Никола Фурнаджиев, български поет (* 1903 г.) 1975 г. – Любов Орлова, съветска актриса (* 1902 г.) 1980 г. – Георги Караславов, български писател (* 1904 г.) 2000 г. – Алфред ван Вогт, писател с канадски произход (* 1912 г.) 2000 г. – Дон Бъдж, американски тенисист (* 1915 г.) 2002 г. – Веселин Джигов, български народен певец (* 1940 г.) 2020 г. – Коби Брайънт, американски баскетболист (* 1978 г.) Празници Международен ден на митниците и митническия служител Австралия – Ден на Австралия (по повод пристигането на първите заселници на острова през 1788 г., национален празник) Индия – Ден на републиката (1950 г., национален празник) 126


text: 27 януари е 27-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 338 дни до края на годината (339 през високосна година). Събития 98 г. – След смъртта на император Нерва, Траян става император на Римската империя. 1299 г. – Създадена е Османската държава, впоследствие превърнала се в империя. 1302 г. – Данте Алигиери е лишен от граждански права и е принуден да напусне Флоренция. 1343 г. – Папа Климент VI издава булата Unigenitus. 1593 г. – Ватикана започва 7-годишен процес срещу Джордано Бруно. 1695 г. – След смъртта на Ахмед II султан на Османската имерия става Мустафа II. 1756 г. – В двореца Уайтхол (дворец) в Лондон е подписан Уайтхолският договор между Великобритания и Прусия. 1785 г. – Открит е първият университет в САЩ – Университета на Джорджия. 1872 г. – Панарет Пловдивски, Иларион Ловчански и Иларион Макариополски са освободени от заточение в Измит със заповед на великия везир. 1878 г. – Руско-турска война (1877-1878): Освободени са Добрич и Омуртаг. 1878 г. – Румънски части започват бомбардировка над Видин. 1881 г. – Българското правителство отправя нота до Великите сили за подобряване положението на българите в европейските вилаети на Турция и за прилагане на чл. 23 и 62 от Берлинския договор. 1885 г. – Приет е Законът за Българската народна банка (БНБ) 1908 г. – Астрономът Филибер Жак Мелот открива Пасифая – спътник на Юпитер. 1908 г. – Австро-Унгария се отказва от реформената акция в Европейска Турция (Мюрцщегските реформи), след като получава концесия за строеж на жп линия през Нови пазар и Македония към Солун. 1915 г. – Американски войски окупират Хаити. 1924 г. – Състои се полагането на балсамираното тяло на Ленин в построения за него мавзолей на Червения площад в Москва. 1944 г. – Втората световна война: Ленинград е напълно освободен след 872-дневна германска блокада. 1945 г. – Втората световна война: Червената армия влиза в нацисткия концлагер Аушвиц в Полша. 1949 г. – При морска катастрофа – сблъсък между два китайски кораби край Шанхай, загиват около 1600 души. 1951 г. – САЩ открива ядрения полигон в Невада с тестването на атомна бомба от 1 килотон. 1959 г. – НАСА избира 110 кандидати, които да бъдат обучавани за първия космически полет. Сред тях е и първият американски астронавт Джон Глен. 1960 г. – Открит е първият участък от Автомагистрала А6 в Италия, свързващ Савона и Чева. 1967 г. – Програма Аполо: Първият тричленен екипаж загива в пожар по време на изпитанията на Аполо 1 в Космическия център Джон Ф. Кенеди. 1967 г. – СССР, САЩ и Великобритания подписват договор за космоса, който влиза в сила на 10 октомври 1967 г. 1973 г. – В Париж е подписан мирен договор, с който официално се прекратява Виетнамската война. 1983 г. – Японските острови Хоншу и Хокайдо са свързани с най-дългия тунел в света – Сейкан (53,85 км); тунелът е изцяло комплектуван и влиза в действие на 13 март 1988 г. 1990 г. – Беларус въвежда като държавен език беларуския език. 2001 г. – При земетресение в Индия загиват около 13 хиляди души. Родени 1571 г. – Абас I Велики, Шах на Иран († 1629 г.) 1621 г. – Томас Уилис, английски лекар († 1675 г.) 1756 г. – Волфганг Амадеус Моцарт, австрийски композитор († 1791 г.) 1775 г. – Фридрих Вилхелм Йозеф Шелинг, германски философ († 1854 г.) 1790 г. – Уилям Дейвис Евънс, морски офицер и изобретател († 1872 г.) 1808 г. – Давид Щраус, германски богослов и философ идеалист († 1874 г.) 1823 г. – Едуар Лало, френски композитор от испански произход († 1892 г.) 1832 г. – Артър Хюс, британски художник († 1915 г.) 1832 г. – Луис Карол, британски писател († 1898 г.) 1850 г. – Джон Колиър, британски художник († 1934 г.) 1850 г. – Едуард Джон Смит, английски капитан на „Титаник“ († 1912 г.) 1859 г. – Вилхелм II, кайзер на Прусия († 1941 г.) 1859 г. – Павел Милюков, руски политик († 1943 г.) 1871 г. – Йордан Венедиков, български офицер († 1957 г.) 1883 г. – Димитър Мишайков, български юрист († 1945 г.) 1886 г. – Радхабинод Пал, индийски юрист († 1967 г.) 1887 г. – Евгений Ващенко, руски художник († 1979 г.) 1887 г. – Тома Попстоянов, български революционер († 1946 г.) 1891 г. – Иля Еренбург, съветски писател и поет († 1967 г.) 1892 г. – Фердинанд Козовски, български политик и военен деец († 1965 г.) 1893 г. – Петър Золотович, български оперен певец († 1977 г.) 1895 г. – Симеон Недков, български индустриалец († 1960 г.) 1917 г. – Анри Перюшо, френски писател († 1967 г.) 1924 г. – Рауф Денкташ, кипърски политик († 2012 г.) 1926 г. – Божидар Лечев, български актьор († 1994 г.) 1926 г. – Ингрид Тюлин, шведска актриса († 2004 г.) 1928 г. – Анастас Наумов, български диригент, композитор и фолклорист († 2015 г.) 1934 г. – Реймон Будон, френски социолог († 2013 г.) 1934 г. – Федерико Майор, испански учен и политик 1936 г. – Волфганг Бомер, германски политик 1936 г. – Самюел Тинг, американски физик, Нобелов лауреат през 1976 1938 г. – Александър Чирков, български лекар и кардиохирург († 2020 г.) 1940 г. – Бернд Йенцш, германски писател 1941 г. – Христо Илиев-Чарли, български сценарист и актьор 1942 г. – Кейт Улф, фолклорна певица († 1986 г.) 1944 г. – Марийд Кориган, северноирландска активистка, Нобелов лауреат през 1976 1944 г. – Ник Мейсън, английски музикант (Pink Floyd) 1945 г. – Клариса Пинкола Естес, американска поетеса 1948 г. – Валерий Брайнин, руско-германски музиколог, поет, педагог, композитор 1949 г. – Петър Димитров, български политик и икономист 1950 г. – Педро Хуан Гутиерес, кубински поет 1955 г. – Георги Кадурин, български актьор 1955 г. – Красимир Премянов, български политик 1957 г. – Яник Гърс, британски музикант („Айрън Мейдън“) 1961 г. – Джули Кейтлин Браун, американска телевизионна и театрална актриса 1964 г. – Бриджит Фонда, американска актриса 1965 г. – Христо Марков, български лекоатлет 1967 г. – Орхан Мурад, български музикален изпълнител 1968 г. – Майк Патън, американски певец (Faith No More) 1968 г. – Трики, английски музикант и актьор 1970 г. – Емануел Паю, швейцарски музикант, флейтист 1970 г. – Светла Димитрова, българска лекоатлетка 1971 г. – Лил Джон, американски рапър и продуцент 1974 г. – Василен Димитров, български плувец 1974 г. – Оле Ейнар Бьорндален, норвежки биатлонист 1976 г. – Веселин Прахов, български актьор 1979 г. – Стратия, български музикант 1979 г. – Розамунд Пайк, английска актриса 1980 г. – Марат Сафин, руски тенисист 1981 г. – Алиша Молик, австралийската тенисистка 1984 г. – Юри Бережко, руски волейболист 1988 г. – Керлон, бразилски футболист 1989 г. – Аветик Григорян, арменски шахматист 1989 г. – Виктор Петаков, български футболист 1990 г. – Насър Ал-Ахмед, български културист 1990 г. – Осман Мурадов, български политик и икономист 1994 г. – Александра Богданска, български модел и инфлуенсър Починали 98 г. – Нерва, римски император (* 35 г.) 672 г. – Виталиан, римски папа (* ? г.) 847 г. – Сергий II, римски папа (* ? г.) 1062 г. – Аделаида Арпад, унгарска принцеса (* ? г.) 1547 г. – Анна Ягелонина, кралица на Унгария и Бохемия (* 1503 г.) 1731 г. – Бартоломео Кристофори, италиански майстор на музикални инструменти (* 1655 г.) 1836 г. – Вилхелмина от Баден, Велика херцогиня на Хесен (* 1788 г.) 1850 г. – Йохан Шадов, германски скулптор и график (* 1764 г.) 1851 г. – Джон Джеймс Одюбон, американски художник (* 1785 г.) 1860 г. – Янош Бояй, унгарски математик (* 1802 г.) 1901 г. – Джузепе Верди, италиански композитор (* 1813 г.) 1919 г. – Ендре Ади, унгарски поет (* 1877 г.) 1922 г. – Джовани Верга, италиански писател (* 1840 г.) 1930 г. – Жан Нику, шведски индустриалец (* 1876 г.) 1939 г. – Гоце Дивлев, български комунист (* 1907 г.) 1940 г. – Исак Бабел, украински писател (* 1894 г.) 1944 г. – Иван Макаров, съветски сержант (* 1907 г.) 1944 г. – Иван Нелчинов, български революционер (* 1869 г.) 1945 г. – Карл Ландауер, германски психоаналитик (* 1887 г.) 1949 г. – Борис Асафиев, руски композитор (* 1884 г.) 1956 г. – Ерих Клайбер, австрийски диригент (* 1890 г.) 1960 г. – Петко Зидаров, български четник (* 1874 г.) 1971 г. – Алфонс Медер, швейцарски лекар (* 1882 г.) 1971 г. – Хакобо Арбенс Гусман, президент на Гватемала (* 1913 г.) 1974 г. – Лео Гайр фон Швепенбург, германски офицер (* 1886 г.) 1982 г. – Александър Абуш, германски писател (* 1902 г.) 1983 г. – Луи дьо Фюнес, френски актьор (* 1914 г.) 1987 г. – Нарман Макларън, канадски режисьор (* 1914 г.) 1992 г. – Сали Мугабе, първа дама на Зимбабве (1980 – 92) (* 1931 г.) 2003 г. – Хенрик Яблонски, министър-председател на Полша (* 1909 г.) 2006 г. – Йоханес Рау, президент на Германия (* 1931 г.) 2007 г. – Марчелин Бертран, американска актриса (* 1950 г.) 2008 г. – Гордън Хинкли, американски религиозен водач (* 1910 г.) 2008 г. – Сухарто, президент на Индонезия (* 1921 г.) 2009 г. – Джон Ъпдайк, американски писател (* 1932 г.) 2010 г. – Джеръм Дейвид Селинджър, американски писател (* 1919 г.) 2010 г. – Христо Недков, български музикант (* 1927 г.) Празници ООН – Международен възпоменателен ден на Холокоста (приет с резолюция през 2005 г.) Католическа църква – Ден на католическото училище Великобритания, Германия, Дания, Италия, Полша – Ден в памет на жертвите на националсоциализма Монако – Ден на Света Девота (патрон на държавата и династията) Сърбия – Ден на Свети Сава 127


text: 28 януари е 28-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 337 дни до края на годината (338 през високосна година). Събития 1644 г. – Френският актьор Жан Поклен за първи път се подписва с псевдонима Молиер. 1687 г. – В Япония с императорски указ се забранява убиването на диви животни. 1738 г. – В Лондон започва строителството на Уестминстърския мост. 1820 г. – Руска експедиция начело с Фадей Белингсхаузен и Михаил Лазарев приближава брега на Антарктида. 1871 г. – Пада Парижката комуна. 1895 г. – Обнародван е Закон за насърчение на местната индустрия, който дава тласък на българското промишлено производство. 1935 г. – Исландия става първата страна в света, легализирала аборта. 1935 г. – В Германия е произведен първият изкуствен изумруд. 1937 г. – По нареждане на Сталин в Москва е арестуван Кръстьо Раковски по обвинение „за участие в контрареволюционна терористична организация“. 1938 г. – Рудолф Карачола поставя рекорд за най-бързата официално отчетена скорост на обществен път – 432,7 km/h с автомобил Мерцедес-Бенц W195 Rekordwagen. 1939 г. – Алберт Айнщайн обявява, че новооткритият химичен елемент уран може да бъде използван като мощен източник на енергия, което се използва за създаването на атомната бомба. 1946 г. – В Русе е открито Висше техническо училище, днешният Русенски университет. 1956 г. – Елвис Пресли се появява за пръв път по телевизията. 1981 г. – Държавите членки на Съвета на Европа подписват Конвенция 108 за защита на лицата при автоматизираната обработка на лични данни. 1985 г. – ЦК на БКП отчита, че преименуването на турците в България е приключило, с което се поставя началото на „възродителен процес“. 1986 г. – Космическата совалка на САЩ „Челинджър“ се взривява 73 секунди след своето десето излитане, при което загиват всичките седем астронавти на борда. 1988 г. – Върховният съд на Канада обявява за противоконституционен закона, който забранява абортите. 1998 г. – Открита е първата отсечка на Софийското метро – от бул. Сливница до бул. Константин Величков, с дължина 6,5 km и 5 станции. 2004 г. – Открита е втора версия на компютърния вирус Mydoom. Родени 1457 г. – Хенри VII, крал на Англия († 1509 г.) 1540 г. – Лудолф фон Цойлен, германски математик († 1610 г.) 1600 г. – Климент IX, римски папа († 1669 г.) 1611 г. – Ян Хевелий, полски астроном, градоначалник и пивовар († 1687 г.) 1717 г. – Мустафа III, султан на Османската империя († 1774 г.) 1812 г. – Илия Гарашанин, сръбски държавник († 1874 г.) 1834 г. – Александру Чернат, румънски генерал († 1893 г.) 1841 г. – Хенри Мортън Стенли, уелско-американски пътешественик († 1904 г.) 1852 г. – Ефрем Каранов, български книжовник († 1927 г.) 1853 г. – Владимир Соловьов, руски философ († 1900 г.) 1853 г. – Хосе Марти, кубински революционер († 1895 г.) 1858 г. – Стоян Данев, министър-председател на България († 1949 г.) 1873 г. – Колет, френска писателка († 1954 г.) 1879 г. – Франсис Пикабия, френски художник († 1953 г.) 1884 г. – Йордан Пеев, български висш офицер († 1938 г.) 1887 г. – Артур Рубинщайн, полски пианист и диригент († 1982 г.) 1891 г. – Никола Хаджипетков, български военен деец († 1949 г.) 1897 г. – Валентин Катаев, руски писател († 1986 г.) 1900 г. – Херман Кестен, немски писател († 1996 г.) 1913 г. – Леон Суружон, български цигулар и педагог († 2007 г.) 1921 г. – Атанас Манчев, български поет († 1944 г.) 1922 г. – Робърт Холи, американски биохимик, Нобелов лауреат през 1968 г. († 1993 г.) 1922 г. – Цветан Ангелов, български писател († 1982 г.) 1930 г. – Цветан Стоянов, български преводач и писател († 1971 г.) 1931 г. – Сакьо Комацу, японски писател († 2011 г.) 1935 г. – Дейвид Лодж, английски писател и критик 1936 г. – Исмаил Кадаре, албански писател 1936 г. – Любен Попов, български шахматист 1940 г. – Асен Георгиев, български актьор († 2016 г.) 1940 г. – Карлос Слим Елу, мексикански милиардер 1942 г. – Турхан Расиев, български писател-сатирик 1943 г. – Кирил Ценевски, режисьор от Република Македония 1946 г. – Митко Щерев, български композитор 1947 г. – Иван Минеков, български скулптор 1949 г. – Божил Колев, български футболист 1953 г. – Хайгашод Агасян, български инструменталист, певец и композитор 1953 г. – Христо Димитров-Хиндо, български сценарист 1955 г. – Никола Саркози, президент на Франция 1955 г. – Огнян Радев, български учител 1957 г. – Александър Железняков, руски физик 1957 г. – Константин Димитров, български политик 1964 г. – Георги Христов, български поп певец 1966 г. – Марк Лорънс, американско-британски писател 1968 г. – Диджей Мъгс, американски музикант 1969 г. – Фердинанд Хелерс, шведски шахматист 1977 г. – Такума Сато, японски пилот във Ф1 1978 г. – Джанлуиджи Буфон, италиански футболен вратар 1980 г. – Ник Картър, американски поп певец (Бекстрийт Бойс) 1981 г. – Марко Бабич, хърватски футболист 1982 г. – Калоян Патерков, български актьор 1986 г. – Иван Скерлев, български футболист Починали 814 г. – Карл Велики, крал на франките (* 742 г.) 1271 г. – Исабела Арагонска, кралица на Франция 1547 г. – Хенри VIII, крал на Англия (* 1491 г.) 1596 г. – Френсис Дрейк, английски мореплавател (* ок. 1540) 1599 г. – Кристофано Малвеци, италиански композитор (* 1547 г.) 1621 г. – Павел V, римски папа 1687 г. – Ян Хевелий, полски астроном (* 1611 г.) 1854 г. – Жером-Адолф Бланки, френски икономист (* 1798 г.) 1864 г. – Беноа Пол Емил Клапейрон, френски физик 1868 г. – Адалберт Щифтер, австрийски писател и художтник (* 1805 г.) 1896 г. – Иван Добровски, български възрожденец (* 1812 г.) 1901 г. – Йосиф Гурко, руски генерал (* 1828 г.) 1915 г. – Николай Умов, руски математик и физик (* 1846 г.) 1928 г. – Висенте Бласко Ибанес, испански писател и политик 1939 г. – Уилям Бътлър Йейтс, ирландски поет и драматург, Нобелов лауреат през 1923 г. (* 1865 г.) 1951 г. – Карл Густав Манерхейм, финландски офицер и политик 1952 г. – Николае Бацария, румънски писател 1962 г. – Дако Даковски, български режисьор (* 1919 г.) 1986 г. – Екипажът на совалката Чалънджър: Грег Джарвис (* 1944 г.); Криста Маколиф (* 1948 г.); Роналд Макнеир (* 1950 г.); Елисън Онизука (* 1946 г.); Джудит Ресник (* 1949 г.); Франсис Скоби (* 1939 г.) Майкъл Смит (* 1945 г.) 1986 г. – Улоф Палме, шведски политик 1988 г. – Клаус Фукс, немски физик (* 1911 г.) 1992 г. – Куно Ребер, швейцарски писател (* 1922 г.) 1995 г. – Атанас Москов, български политик 1996 г. – Йосиф Бродски, руски поет, Нобелов лауреат през 1987 г. (* 1940 г.) 1996 г. – Стефан Дичев, български писател (* 1920 г.) 2002 г. – Астрид Линдгрен, шведска детска писателка (* 1907 г.) 2006 г. – Хенри Макги, американски комик (* 1929 г.) 2007 г. – Леон Суружон, български цигулар и педагог Празници Католическа църква – Ден на Свети Тома Аквински Европейски ден за защита на данните (от 2006) Световен ден на болните от проказа България – Ден на град Разград (по Решение на Общинския съвет от януари 1994 г.) 128


text: 29 януари е 29-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 336 дни до края на годината (337 през високосна година). Събития 1765 г. – Софроний Врачански завършва в Котел първия препис на История славянобългарска. 1781 г. – Операта „Идоменей“ на Моцарт е показана за пръв път на парижка сцена. 1795 г. – В САЩ е приет закон, който позволява приемането на американско гражданство едва след 5 години пребиваване в страната. 1805 г. – Василий Каразин основава Харковският университет – в града, в който днес има 30 висши училища и 60 научни института. 1845 г. – Най-известната творба на американския писател Едгар Алън По – поемата „Гарванът“ е публикувана във вестник „Ню Йорк Ивнинг Мирър“. 1856 г. – Кралица Виктория (Обединено кралство) учредява най-високата военна награда на страната Кръст Виктория. 1861 г. – Канзас става 34-тият щат на САЩ. 1866 г. – В румънския град Браила е организирано представление на пиесата на Добри Войников „Стоян войвода“. 1878 г. – Освобождение на градовете Търговище и Кюстендил от османско владчество – последни на територията на Княжество България. 1886 г. – Германският инженер Карл Бенц патентова първия автомобил с бензинов двигател. 1889 г. – Избран е първият ректор на Висшето училище в София – Александър Теодоров-Балан. 1896 г. – Американският физик Емил Грубе за първи път в света използва радиоактивно облъчване за лечение на рак. 1899 г. – В Болшой театър се състои премиерата на балета „Спящата красавица“ от Пьотър Чайковски. 1908 г. – Съставено е тридесетото правителство на България, начело с Александър Малинов. 1916 г. – Първата световна война: Германия извършва първия боен полет на дирижабъл над Париж. 1916 г. – Първата световна война: Двадесет и трети пехотен шипченски полк на Българската армия, под командването на капитан Серафимов, заема Елбасан. 1926 г. – В съветските учебни заведения е въведена задължителната военна подготовка. 1944 г. – Втората световна война: Англо-американската бомбардировъчна стратегическа авиация срива църквата „Дева Мария на Българите“ или „Богородица на Българите“ в кампуса на Болонския университет. 1944 г. – Втората световна война: САЩ пускат на вода най-големия си линеен кораб – Мисури (използван до 1992 г.). 1949 г. – Великобритания официално признава Израел за независима държава. 1959 г. – За пръв път на екрана се появява анимационен филм на Уолт Дисни – „Спящата красавица“. 1964 г. – Олимпийски игри: Открити са IX зимни олимпийски игри в Инсбрук, Австрия. 1970 г. – Папа Павел VI за пръв път в историята на папството провежда срещи с комунистически дейци. 1978 г. – Швеция за първи път въвежда ограничения за производството на аерозоли, поради пагубното им влияние върху озоновия слой. 1990 г. – Бившият държавен глава на България Тодор Живков е арестуван в обвинение за насилствена смяна на имената на българските турци и принуждаване към изселване. 2000 г. – В казино в Лас Вегас е спечелена най-голямата дотогава сума от игрален автомат – 35 млн. долара. 2002 г. – В своето годишно обръщение към Конгреса на САЩ американският президент Джордж Уокър Буш описва „режимите, които спонсорират терора“ като „ос на злото“, в която той включва Ирак, Иран и Северна Корея. Родени 1688 г. – Емануел Сведенборг, шведски учен и философ († 1772 г.) 1700 г. – Даниел Бернули, швейцарски математик († 1782 г.) 1832 г. – Николай Игнатиев, руски дипломат († 1908 г.) 1843 г. – Уилям Маккинли, 25-и президент на САЩ († 1901 г.) 1860 г. – Антон Чехов, руски писател († 1904 г.) 1866 г. – Ромен Ролан, френски писател, Нобелов лауреат през 1915 г. († 1944 г.) 1867 г. – Висенте Бласко Ибанес, испански писател и политик († 1928 г.) 1868 г. – Александър Бърнев, български военен деец († 1922 г.) 1888 г. – Сидни Чапман, британски математик и геофизик († 1970 г.) 1893 г. – Милка Ламбрева, българска драматична актриса († 1943 г.) 1900 г. – Александър Занков, български скулптор († 1982 г.) 1904 г. – Георги Атанасов, български художник († 1952 г.) 1912 г. – Стефан Гечев, български поет († 2000 г.) 1921 г. – Иван Пановски, български народен певец († 1998 г.) 1922 г. – Виктор Яшин, руски летец († 1952 г.) 1923 г. – Илия Делчев, български аграрен учен 1924 г. – Луиджи Ноно, италиански композитор († 1990 г.) 1926 г. – Абдус Салам, пакистански физик, Нобелов лауреат през 1979 († 1996 г.) 1931 г. – Ференц Мадъл, президент на Унгария († 2011 г.) 1931 г. – Герт Хофман, немски писател († 1993 г.) 1934 г. – Димчо Рошманов, български деятел († 2019 г.) 1938 г. – Иван Кръстев, български политик 1939 г. – Георги Минчев, български композитор 1944 г. – Стоян Йорданов, български футболист 1945 г. – Стоян Коцев, български футболист и треньор († 2012 г.) 1945 г. – Том Селек, американски актьор 1947 г. – Дейвид Байрън, британски рокмузикант († 1985 г.) 1947 г. – Линда Бък, американска биоложка, Нобелова лауреатка през 2004 г. 1947 г. – Младен Кучев, български щангист 1947 г. – Спартак Паскалевски, български художник и изкуствовед 1950 г. – Джоди Шектър, южноафрикански пилот от Формула 1 1951 г. – Сашо Касиянов, български музикант, композитор, педагог, радиоводещ и шоумен († 2012 г.) 1953 г. – Тереса Тен, тайванска певица († 1995 г.) 1954 г. – Греди Асса, български художник 1954 г. – Опра Уинфри, американска тв журналистка 1966 г. – Максим Длуги, американски шахматист 1966 г. – Ромарио, бразилски футболист 1969 г. – Сам Трамел, американски актьор 1970 г. – Добрин Рагин, български футболист 1970 г. – Петър Малинов, български футболист 1970 г. – Хедър Греъм, американска актриса 1972 г. – Татяна Захова, българска актриса 1976 г. – Антонио Милошоски, политик 1978 г. – Мартин Шмит, германски ски скачач 1979 г. – Андрю Кийгън, американски актьор 1980 г. – Иван Класнич, хърватски футболист 1982 г. – Адам Ламбърт, американски актьор и певец Починали 1180 г. – Собеслав II, Херцог на Бохемия (* 1128 г.) 1730 г. – Петър II, император на Русия (* 1715 г.) 1814 г. – Йохан Готлиб Фихте, германски философ (* 1762 г.) 1820 г. – Джордж III, крал на Обединеното кралство (* 1738 г.) 1847 г. – Атанасиос Христопулос, гръцки поет и учен (* 1772 г.) 1898 г. – Христо Иванов-Големия, български революционер и политик (* 1838 г.) 1899 г. – Алфред Сисле, френски художник от английски произход (* 1839 г.) 1906 г. – Кристиан IX, крал на Дания (* 1818 г.) 1912 г. – Херман Банг, датски писател (* 1857 г.) 1919 г. – Франц Меринг, германски политик, философ и естет (* 1846 г.) 1934 г. – Фриц Хабер, германски химик, Нобелов лауреат през 1918 г. (* 1868 г.) 1941 г. – Йоанис Метаксас, гръцки политик и държавник (* 1871 г.) 1951 г. – Павел Шатев, български революционер (* 1882 г.) 1955 г. – Владимир Бъчваров, български лекар (* 1896 г.) 1963 г. – Робърт Фрост, американски поет (* 1874 г.) 1970 г. – Базил Лидъл Харт, британски историк и стратег (* 1895 г.) 1982 г. – Цветан Ангелов, български писател (* 1922 г.) 1986 г. – Л. Рон Хъбард, американски писател (* 1911 г.) 1992 г. – Уили Диксън, американски блус музикант (* 1915 г.) 1993 г. – Густав Хасфорд, американски писател (* 1947 г.) 2004 г. – Джанет Фрейм, новозеландска писателка (* 1924 г.) 2006 г. – Януш Вазов, български сценарист (* 1927 г.) 2013 г. – Велиян Парушев, български футболист (* 1968 г.) Празници Световен ден за помощ на болните от проказа (лепра) (за 2012 г., отбелязва се от 1954 г. в последната неделя на януари) България – Професионален празник на работещите в системата на главна дирекция „Изпълнение на наказанията“ към Министерството на правосъдието – Обявен с Решение 862/15 декември 2006 г. България – Празник на град Търговище – (от 1993 г.) и на град Кюстендил – (от 2009 г.) Гибралтар – Ден на конституцията (1969 г.) Италия – Празник на град Агрополи 129


text: 30 януари е 30-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 335 дни до края на годината (336 през високосна година). Събития 1649 г. – Кралят на Англия Чарлз I е обезглавен. 1661 г. – Тялото на Оливър Кромуел, лорд-протектор на Англия, е ексхумнирано две и половина години след смъртта му и е извършена формална екзекуция. 1847 г. – Град Йерба Буена в Калифорния е преименуван на Сан Франсиско. 1856 г. – В Свищов е създадено първото българско читалище. 1912 г. – Шведският писател Алфред Йенсен номинира Пенчо Славейков за Нобелова награда за литература. 1932 г. – Във Финландия е въведен „сух режим“ на алкохола. 1933 г. – Адолф Хитлер е назначен за канцлер на Германия. 1934 г. – Българското правителство въвежда държавен монопол върху пшеницата и ръжта. 1943 г. – Втората световна война: Армията на фелдмаршал Фридрих Паулус капитулира край Сталинград. 1945 г. – Хитлер прави последното си публично обръщение по радиото по повод на 12-годишнината от заставането му начело на Германия. 1948 г. – Индийският пацифист и духовен водач Махатма Ганди е убит в Делхи от религиозен фанатик. 1972 г. – Кървава неделя: Войници на Обединеното кралство убиват 14 цивилни граждани, демонстриращи за човешки права в Северна Ирландия. 1972 г. – Пакистан се оттегля от Общността на нациите. 1994 г. – 14-годишният унгарски шахматист Петер Леко става най-младият гросмайстор за времето си. 2003 г. – Белгия официално узаконява еднополовите бракове. 2007 г. – „Microsoft“ пуска поредната операционна система – Windows Vista. Родени 133 г. – Дидий Юлиан, римски император († 193 г.) 1767 г. – Яспер Улрих Зетцен, немски пътешественик († 1811 г.) 1781 г. – Аделберт фон Шамисо, немски писател и учен († 1838 г.) 1839 г. – Васил Диамандиев, български общественик и революционер († 1912 г.) 1857 г. – Емануил Иванов, български математик († 1925 г.) 1857 г. – Петър Ораховац, сръбски лекар († 1922 г.) 1870 г. – Стефан Бончев, български геолог († 1947 г.) 1875 г. – Атанас Буров, български финансист и държавник († 1954 г.) 1875 г. – Климент Шапкарев, български революционер и учител († 1949 г.) 1876 г. – Никола Михайлов, български художник († 1960 г.) 1878 г. – Дончо Лазаров, български революционер († 1950 г.) 1882 г. – Теодор Траянов, български поет († 1945 г.) 1882 г. – Франклин Делано Рузвелт, 32-ри президент на САЩ († 1945 г.) 1884 г. – Божидар Здравков, български политик († 1959 г.) 1889 г. – Георги Попхристов, български журналист († 1959 г.) 1893 г. – Бохуслав Хавранек, чешки езиковед († 1978 г.) 1894 г. – Борис III, цар на България († 1943 г.) 1899 г. – Макс Тейлър, американски вирусолог, Нобелов лауреат през 1951 г. († 1972 г.) 1899 г. – Надежда, българска княгиня († 1958 г.) 1900 г. – Исак Дунаевски, съветски композитор († 1955 г.) 1901 г. – Тодор Боров, български библиограф († 1993 г.) 1901 г. – Ханс Ерих Носак, немски писател († 1977 г.) 1903 г. – Златан Дудов, германски режисьор от български произход († 1963 г.) 1910 г. – Борислав Габровски, български футболист († 1977 г.) 1914 г. – Борис Машалов, български народен певец († 1962 г.) 1915 г. – Йоахим Пайпер, германски офицер († 1976 г.) 1917 г. – Пол Фрер, белгийски пилот от Формула 1 († 2008 г.) 1920 г. – Делбърт Ман, американски режисьор († 2007 г.) 1923 г. – Леонид Гайдай, съветски кинорежисьор († 1993 г.) 1925 г. – Дъглас Енгълбърт, американски изобретател († 2013 г.) 1926 г. – Василий Архипов, съветски вицеадмирал († 1999 г.) 1926 г. – Йенс Герлах, немски поет и белетрист († 1990 г.) 1927 г. – Улоф Палме, министър-председател на Швеция († 1986 г.) 1930 г. – Джийн Хекман, американски актьор 1932 г. – Димитър Димитров, български политик († 2002 г.) 1935 г. – Благой Шклифов, български езиковед († 2003 г.) 1935 г. – Христос Цолакис, гръцки филолог († 2012 г.) 1937 г. – Борис Спаски, руски шахматист 1937 г. – Ванеса Редгрейв, британска актриса 1938 г. – Ислам Каримов, президент на Узбекистан († 2016 г.) 1941 г. – Грегъри Бенфорд, американски писател 1941 г. – Дик Чейни, вицепрезидент на САЩ (в екипа на Джордж У. Буш) 1942 г. – Марти Балин, музикант и вокалист († 2018 г.) 1944 г. – Цветана Манева, българска актриса 1945 г. – Светлозар Игов, български литературен критик 1948 г. – Божидар Финков, български лекар, политик 1949 г. – Питър Агре, американски биохимик, Нобелов лауреат през 2003 г. 1951 г. – Светлозар Жеков, български литературен критик, преводач и издател († 2022 г.) 1951 г. – Фил Колинс, британски музикант 1951 г. – Чарлз С. Дътън, американски актьор и режисьор 1957 г. – Златин Тръпков, български дипломат 1962 г. – Абдула II, крал на Йордания 1968 г. – Фелипе VI, крал на Испания 1969 г. – Добромир Банев, български писател, поет и публицист 1972 г. – Дженифър Хейл, американска озвучаваща актриса 1974 г. – Борис Чаталбашев, български шахматист 1974 г. – Крисчън Бейл, уелски актьор 1975 г. – Жуниньо Пернамбукано, бразилски футболист 1976 г. – Кристиан Броки, италиански футболист 1980 г. – Уилмър Валдерама, американски актьор 1981 г. – Димитър Бербатов, български футболист 1981 г. – Питър Крауч, английски футболист Починали 970 г. – Петър I, цар на България (* Х век) 1566 г. – Алонсо де Ареляно, испански мореплавател (* XVI в.) 1649 г. – Чарлз I, крал на Англия (* 1600 г.) 1730 г. – Петър II, император на Русия (* 1715 г.) 1805 г. – Джон Робисън, шотландски физик (* 1739 г.) 1899 г. – Мария-Луиза Бурбон-Пармска, българска княгиня (* 1870 г.) 1928 г. – Йоханес Фибигер, датски медик, Нобелов лауреат през 1926 г. (* 1867 г.) 1932 г. – Димитър Каданов, военен деец (* 1860 г.) 1943 г. – Милка Ламбрева, българска актриса (* 1893 г.) 1945 г. – Антон Кецкаров, български революционер (* 1865 г.) 1948 г. – Махатма Ганди, индийски борец (* 1869 г.) 1948 г. – Орвил Райт, американски самолетен пионер (* 1871 г.) 1951 г. – Фердинанд Порше, австрийски конструктор (* 1875 г.) 1955 г. – Петър Тодоров, български политик (* 1881 г.) 1963 г. – Франсис Пуленк, френски композитор (* 1899 г.) 1968 г. – Иван Братанов, български актьор (* 1920 г.) 1969 г. – Жорж Пир, белгийски монах, Нобелов лауреат през 1958 г. (* 1910 г.) 1986 г. – Густав Себеш, унгарски футболист (* 1906 г.) 1986 г. – Иван Папанин, руски изследовател (* 1894 г.) 1991 г. – Джон Бардийн, американски физик, двукратен Нобелов лауреат през 1956 и 1972 г. (* 1908 г.) 1993 г. – Светослав Рьорих, руски художник (* 1904 г.) 1994 г. – Пиер Бул, френски писател (* 1912 г.) 1995 г. – Джералд Даръл, британски естественик (* 1925 г.) 2005 г. – Христо Евтимов, български футболист (* 1921 г.) 2007 г. – Сидни Шелдън, американски писател (* 1917 г.) 2015 г. – Жельо Желев, първият президент на Република България (* 1935 г.) 2022 г. – Стефан Солаков, български журналист (* 1942 г.) Празници Православна църква: Свети Три Светители, Св. свещеномъченик Иполит, папа Римски, Св. благоверен цар Петър Български, Св. преподобни Сергий Къпински, Св. мъченик Димитрий Сливенски 130


text: 5 февруари е 36-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 329 дни до края на годината (330 през високосна). Събития 506 г. – Кралят на вестготите Аларих II издава сборник с римски закони. 1204 г. – Алексий V Дука Мурзуфул е коронясан за император на Византия. 1762 г. – Френската островна колония Мартиника е превзета от Англия. 1783 г. – При първото от петте последователни земетресения на полуостров Калабрия (Италия) загиват 50 хиляди души. 1818 г. – Маршал Жан Бернадот се възкача на шведския престол като Карл XIV. 1850 г. – В САЩ е патентована първата машина за смятане аритмометър. 1859 г. – Княз Александру Йоан Куза е избран за владетел на Княжество Молдова и поставя основите на съвременна Румъния. 1861 г. – В САЩ е патентована кинокамерата от Коулмън Селърс. 1871 г. – Васил Левски изготвя писма до Филип Тотю в Одеса и Панайот Хитов в Белград, с които кани двамата войводи да се включат дейно в работата на Вътрешната революционна организация. 1885 г. – Белгийският крал Леополд II създава Свободна държава Конго, като своя частна собственост в Африка. 1889 г. – Княз Фердинанд I дава разрешение на Военното министерство за закупуване на първите картечници за Българската армия. 1904 г. – Войските на САЩ напускат Куба след 5-годишна окупация. 1909 г. – Русия признава независимостта на България. 1917 г. – Мексико приема своята революционна конституция. 1928 г. – По изкуствен път е получен Витамин D. 1936 г. – Чарли Чаплин реализира последния си ням филм – Модерни времена. 1945 г. – По време на конни надбягвания в Мексико конят Голяма Ракета поставя световен рекорд по скорост – 70 км в час. 1953 г. – За пръв път е показан анимационният филм на Уолт Дисни „Питър Пан“. 1958 г. – Военноовъздушните сили на САЩ загубват водородна бомба близо до бреговете на Савана, Джорджия, бомбата не е била намерена. 1958 г. – Гамал Абдел Насър е номиниран за първи президент на Обединената Арабска Република. 1968 г. – Виетнамската война: Започва Битката при Ке Сан. 1971 г. – Проект Аполо: Аполо 14 каца на Луната. 1973 г. – В Торонто (Канада) започва строежът на телевизионната кула Си Ен Тауър – най-високата сграда в света за следващите 34 години. 1976 г. – Американката Мод Тал става най-възрастният шофьор в света, след като получава правоуправление на 104-годишна възраст. 1991 г. – Столицата на Киргизстан – Фрунзе е преименувана на Бишкек. 1997 г. – Под обществен натиск три швейцарски банки прехвърлят 71 млн. долара по сметката на фонда за жертвите на Холокоста. 2000 г. – В Техеран е извършен неуспешен опит за атентат срещу президента на Иран Мохамед Хатами. 2002 г. – Компанията Pepsi заснема най-скъпия рекламен видеоклип – с участието на Бритни Спиърс на стойност 9 млн. долара. Родени 1788 г. – Робърт Пийл, министър-председател на Обединеното кралство († 1850 г.) 1808 г. – Карл Шпицвег, немски художник († 1885 г.) 1812 г. – Жорж Дантес, френски монархист († 1895 г.) 1840 г. – Джон Бойд Дънлоп, шотландски изобретател († 1921 г.) 1840 г. – Хайръм Стивънс Максим, британски изобретател († 1916 г.) 1843 г. – Никола Ганчев, български революционер († 1876 г.) 1848 г. – Жорис-Карл Юисманс, френски писател († 1907 г.) 1852 г. – Масатаке Тераучи, министър-председател на Япония († 1919 г.) 1866 г. – Рейджиро Вакацуки, министър-председател на Япония († 1949 г.) 1871 г. – Константин Н. Робев, български лекар († 1946 г.) 1877 г. – Константин Калинин, съветски авиоконструктор († 1938 г.) 1878 г. – Андре Ситроен, френски автомобилен пионер († 1935 г.) 1882 г. – Луи Вагнер, френски автомобилен състезател († 1960 г.) 1889 г. – Станке Димитров, български антифашист († 1944 г.) 1899 г. – Уолтър Лангер, американски психоаналитик († 1981 г.) 1903 г. – Алексей Леонтиев, съветски психолог († 1979 г.) 1905 г. – Георги Герасимов, български художник († 1977 г.) 1907 г. – Валтер Науш, австрийски футболист († 1957 г.) 1909 г. – Вангел Аяновски, югославски партизанин († 1996 г.) 1912 г. – Пиетро Ферарис, италиански футболист († 1991 г.) 1914 г. – Алън Ходжкин, британски биофизик, Нобелов лауреат през 1963 г. († 1998 г.) 1914 г. – Уилям Бароуз, американски романист († 1997 г.) 1915 г. – Роберт Хофщетер, американски физик от еврейски произход, Нобелов лауреат през 1961 г. († 1990 г.) 1916 г. – Уго Локатели, италиански футболист († 1993 г.) 1919 г. – Андреас Папандреу, министър-председател на Гърция († 1996 г.) 1920 г. – Леда Милева, българска поетеса и писателка († 2013 г.) 1923 г. – Евгени Константинов, български писател и сценарист († 1986 г.) 1924 г. – Александър Матросов, съветски военнослужещ († 1943 г.) 1925 г. – Генчо Стоев, български писател († 2002 г.) 1930 г. – Александър Герчев, български лекар († 1997 г.) 1930 г. – Веселин Калчев, български музикант († 1999 г.) 1932 г. – Чезаре Малдини, италиански футболист и треньор († 2016 г.) 1934 г. – Ханк Аарон, американски бейзболист († 2021 г.) 1938 г. – Петър Драмов, български художник 1941 г. – Стивън Канел, американски актьор, продуцент, сценарист и писател († 2010 г.) 1943 г. – Майкъл Ман, американски режисьор и продуцент 1948 г. – Свен-Йоран Ериксон, шведски футболен мениджър 1949 г. – Курт Бек, германски политик 1949 г. – Мануел Орантес, испански тенисист 1950 г. – Нийл Джордан, ирландски режисьор и писател 1954 г. – Клиф Мартинез, американски музикант 1956 г. – Ектор Ребаке, мексикански автомобилен състезател 1958 г. – Франк Пагелсдорф, германски футболист 1959 г. – Антони Дончев, български музикант 1961 г. – Ирина Флорин, българска певица и моден дизайнер 1962 г. – Емил Велев, български футболист 1963 г. – Пако Айестеран, помощник-треньор на ФК Ливърпул 1964 г. – Дъф Маккагън, американски музикант 1964 г. – Лора Лини, американска актриса 1965 г. – Георге Хаджи, румънски футболист 1966 г. – Вяра Анкова, български журналист 1967 г. – Инка Парай, немска писателка 1968 г. – Маркус Грьонхолм, автомобилен състезател 1969 г. – Боби Браун, американски певец 1969 г. – Майкъл Шийн, британски актьор 1971 г. – Терезия Мора, немско-унгарска писателка 1972 г. – Мери-Елизабет Доналдсън, графиня на Монпезат 1975 г. – Джовани ван Бронкхорст, холандски футболист 1976 г. – Тони Джа, тайландски майстор по бойни изкуства 1977 г. – Иван Гребенчарски, български скиор 1978 г. – Тал Шакед, американски шахматист 1980 г. – Мартин Харизанов, български политик и икономист 1981 г. – Жули Зенати, френска певица 1984 г. – Карлос Тевес, аржентински футболист 1985 г. – Ванеса Русо, играч на покер от САЩ 1985 г. – Кристиано Роналдо, португалски футболист 1986 г. – Ведран Чорлука, хърватски футболист 1987 г. – Диян Христев, български футболист 1990 г. – Румен Николов, български футболист 1992 г. – Марина Кискинова, българска поп певица и актриса 1992 г. – Неймар, бразилски футболист Починали 1578 г. – Джанбатиста Морони, италиански художник (* 1520 г.) 1725 г. – Йохан Кристоф Вайгел, немски гравьор (* 1654 г.) 1803 г. – Джордж Бас, английски лекар (* 1771) 1822 г. – Али паша Янински, албански държавник (* ок. 1741) 1881 г. – Томас Карлайл, британски философ и публицист (* 1795 г.) 1909 г. – Димитър Паничков, български издател (* ок. 1810) 1910 г. – Дине Дробенов, български революционер (* ?) 1927 г. – Никола Рибаров, български генерал (* 1859 г.) 1931 г. – Михал Грамено, албански революционер (* 1872 г.) 1934 г. – Уилям Морис Дейвис, американски геоморфолог (* 1850 г.) 1937 г. – Лу Андреас-Саломе, германска писателка (* 1861 г.) 1947 г. – Боян Смилов, български политик (* 1885 г.) 1959 г. – Курт Закс, немски музиколог (* 1881 г.) 1966 г. – Лудвиг Бинсвангер, швейцарски психиатър (* 1881 г.) 1984 г. – Манес Шпербер, австрийски писател (* 1905 г.) 1999 г. – Василий Леонтиев, руски икономист, Нобелов лауреат през 1973 г. (* 1906 г.) 2001 г. – Любомир Димитров, български актьор (* 1930 г.) 2005 г. – Гнасингбе Еядема, президент на Того (* 1937 г.) 2008 г. – Асен Попов, български скулптор (* 1925 г.) 2013 г. – Леда Милева, българска писателка (* 1920 г.) 2014 г. – Робърт Дал, американски политолог (* 1915 г.) 2021 г. – Атанас Скатов, български алпинист (* 1978 г.) 2022 г. – Анани Явашев, български актьор (* 1932 г.) 2023 г. – Первез Мушараф, пакистански военачалник и политик (* 1943 г.) Празници Мексико – Ден на конституцията (1917 г.) Бурунди – Ден на единението Сан Марино – Ден на патрона (Света Агата) Пакистан – Ден на Кашмир 205


text: 6 февруари е 37-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 328 дни до края на годината (329 през високосна година). Събития 1623 г. – Франция, Савоя и Венеция сключват съюзен договор, насочен против Испания. 1788 г. – Масачузетс става 6-ия щат на САЩ. 1819 г. – Британският благородник Томас Рафълс основава Сингапур. 1840 г. – С подписване на договор между представители на британската корона и маорите е основана държавата Нова Зеландия. 1878 г. – Освободен е град Бургас от османско владичество и е учредена първата българска градска община. 1897 г. – Открита е жп линията Перник – Радомир. 1899 г. – Сенатът на САЩ ратифицира договор, по силата на който Испания отстъпва на САЩ владенията си Гуам, Куба, Пуерто Рико и Филипините. 1900 г. – В Хага е създаден Международен арбитражен съд. 1901 г. – В Парижките жп гари са поставени първите обществени телефони. 1904 г. – Япония прекъсва дипломатически отношения с Русия; два дни по-късно започва Руско-японската война. 1922 г. – Подписан е договор за забрана използването на отровни газове при военни действия между Великобритания, САЩ, Франция и Япония. 1933 г. – В Германия е въведена цензура на печатните издания. 1935 г. – В САЩ започва продажбата на играта Монополи. 1936 г. – Олимпийски игри: Зимни олимпийски игри: В Гармиш-Партенкирхен са открити IV Зимни олимпийски игри. 1951 г. – При тежка железопътна катастрофа в Пенсилвания (САЩ) загиват 85 души и над 500 са ранени. 1952 г. – Умира крал Джордж VI и Елизабет II става кралица на Обединено кралство Великобритания и Северна Ирландия. 1958 г. – В самолетна катастрофа в Мюнхен (тогава ФРГ), загиват 23 души, осем от които футболисти на ФК Манчестър Юнайтед, Англия. 1996 г. – В Атлантическия океан, близо до брега на Доминиканската република катастрофира Боинг-757 на турските авиолинии, при което загиват всичките 189 пътници и екипаж. 2004 г. – При самоубийствена атака на чеченски сепаратист в Московското метро загиват 40 души, а 129 са ранени. 2012 г. – При скъсването на язовирна стена е наводнено Харманлийското село Бисер. Родени 1664 г. – Мустафа II, султан на Османската империя († 1703 г.) 1665 г. – Анна Стюарт, кралица на Англия († 1714 г.) 1799 г. – Емерих Фривалдски, унгарски ботаник († 1870 г.) 1802 г. – Чарлз Уитстоун, британски физик († 1875 г.) 1838 г. – Хенри Ървинг, британски артист († 1905 г.) 1858 г. – Христофор Хесапчиев, български офицер и учен († 1938 г.) 1866 г. – Стефан Ватев, български педиатър и антрополог († 1946 г.) 1879 г. – Педро Агире Серда, президент на Чили († 1941 г.) 1886 г. – Алберто Гереро, чилийско-канадски композитор († 1959 г.) 1886 г. – Людмил Стоянов, български филолог († 1973 г.) 1892 г. – Джон Карден, британски конструктор на танкове († 1935 г.) 1892 г. – Уилям Мърфи, американски лекар, Нобелов лауреат († 1987 г.) 1892 г. – Христо Стоянов, български политик († 1970 г.) 1895 г. – Бейб Рут, американски бейзболист († 1948 г.) 1897 г. – Алберту Кавалканти, бразилски кинорежисьор († 1982 г.) 1900 г. – Харалд фон Елверфелт, германски офицер († 1945 г.) 1903 г. – Клаудио Арау, чилийски пианист († 1991 г.) 1905 г. – Владислав Гомулка, полски комунистически и държавен деец († 1982 г.) 1911 г. – Роналд Рейгън, 40-и президент на САЩ († 2004 г.) 1912 г. – Ева Браун, любовница и съпруга на Адолф Хитлер († 1945 г.) 1916 г. – Кръстю Димитров, български шахматист († 1999 г.) 1917 г. – Жа Жа Габор, американска актриса († 2016 г.) 1928 г. – Алан Мелцер, американски икономист († 2017 г.) 1928 г. – Илия Конев, български учен († 2009 г.) 1929 г. – Кийт Уотърхаус, британски писател и журналист († 2009 г.) 1929 г. – Пиер Брис, френски актьор († 2015 г.) 1932 г. – Камило Сиенфуегос, кубински революционер († 1959 г.) 1932 г. – Франсоа Трюфо, френски режисьор († 1984 г.) 1933 г. – Аврам Аврамов, български алпинист († 2019 г.) 1943 г. – Иван Гарелов, български журналист и телевизионен водещ 1945 г. – Боб Марли, ямайски певец († 1981 г.) 1946 г. – Атанас Вангелов, македонски писател 1948 г. – Феликс Митерер, австрийски писател 1949 г. – Джим Шеридън, ирландски кинорежисьор 1950 г. – Натали Кол, американска поп певица († 2015 г.) 1951 г. – Атанас Липчев, български писател († 2010 г.) 1956 г. – Стефан Влахов-Мицов, български историк и писател 1958 г. – Валентин Касабов, български журналист и политик († 2020 г.) 1960 г. – Мила Искренова, български хореограф 1962 г. – Аксел Роуз, американски музикант (Guns N' Roses) 1963 г. – Владимир Писанчев, български дипломат 1964 г. – Руслан Райнов, български тенисист 1966 г. – Рик Астли, английски поп певец 1967 г. – Тони Дачева, българска попфолк певица 1968 г. – Акира Ямаока, японски композитор и продуцент 1969 г. – Масимо Бусака, швейцарски футболен съдия 1984 г. – Пирет Йервис, естонска поп певица (Vanilla Ninja) 1986 г. – Микеле Паолучи, италиански футболист Починали 893 г. – Фотий, константинополски патриарх (* 820 г.) 1411 г. – Исав де Бунделмонти, деспот на Епир (* ? г.) 1515 г. – Алдо Мануцио, италиански печатар (* 1449 г.) 1685 г. – Чарлз II, крал на Англия, Шотландия и Ирландия (* 1630 г.) 1695 г. – Ахмед II, султан на Османската империя (* 1642 г.) 1740 г. – Климент XII, римски папа (* 1652 г.) 1793 г. – Карло Голдони, италиански драматург (* 1707 г.) 1804 г. – Джоузеф Пристли, английски химик, теолог и философ (* 1733 г.) 1894 г. – Теодор Билрот, австрийски хирург (* 1829 г.) 1896 г. – Павел д'Убри, руски дипломат (* 1820 г.) 1898 г. – Леополд Льофлер, полски художник (* 1827 г.) 1899 г. – Лео фон Каприви, пруски генерал и канцлер (* 1831 г.) 1900 г. – Пьотър Лавров, руски социолог (* 1823 г.) 1902 г. – Васил Кънчов, български учен и политик (* 1862 г.) 1903 г. – Петко Каравелов, български политик (* 1843 г.) 1918 г. – Густав Климт, австрийски художник (* 1862 г.) 1926 г. – Иван Жабински, български офицер (* 1862 г.) 1929 г. – Мария-Кристина Австрийска, кралица на Испания (* 1858 г.) 1932 г. – Петруш Йовчев, български революционер (* 1880 г.) 1944 г. – Кирил Ботев, български офицер и държавник (* 1856 г.) 1952 г. – Георги Шпагин, руски оръжеен конструктор (* 1897 г.) 1952 г. – Джордж VI, крал на Обединеното кралство (* 1895 г.) 1962 г. – Кандидо Портинари, бразилки художник (* 1903 г.) 1963 г. – Абд ел-Крим, политически и държавен деец на Мароко (* ок. 1881 г.) 1981 г. – Фредерика Хановерска, кралица на гърците (* 1917 г.) 1985 г. – Джеймс Хадли Чейс, английски писател (* 1906 г.) 1985 г. – Мюриъл Гардинър, американски психоаналитик (* 1901 г.) 1991 г. – Салвадор Едуард Лурия, американски вирусолог, Нобелов лауреат през 1969 г. (* 1912 г.) 1993 г. – Артър Аш, американски тенисист (* 1943 г.) 1993 г. – Йон Негойцеску, румънски писател и поет (* 1921 г.) 1994 г. – Джак Кърби, американски художник и писател (* 1917 г.) 1998 г. – Фалко, австрийски поп вокалист и композитор (* 1957 г.) 2002 г. – Макс Перуц, австрийско-британски микробиолог, Нобелов лауреат (* 1914 г.) 2003 г. – Христо Асърджиев, български журналист (* 1924 г.) 2009 г. – Джеймс Уитмор, американски актьор (* 1921 г.) 2010 г. – Атанас Липчев, български писател (* 1951 г.) 2011 г. – Гери Мур, британски рок и блус китарист (* 1952 г.) 2010 г. – Митьо Солаков, български скулптор (* 1931 г.) 2012 г. – Ангел Георгиев, български актьор (* 1944 г.) Празници Имен ден: Огнян, Огняна, Искра, Искрен, Пламен, Пламена, Светла, Светлана, Светозар, Светлозар, Светослав, Светлозара, Светослава, Фотий, Фотин, Фотина, Фотьо Свети Фотий – На този ден в България празнуват имен ден Светла, Светлан, Силвия и производните имена Лапландия – Ден на саамите (народа на Лапландия) Нова Зеландия, Ниуе, Токелау – Годишнина от договора Вайтанга (1840 г., национален празник) 206


text: 7 февруари е 38-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 327 дни до края на годината (328 през високосна година). 7 февруари е международният ден на гърдата. Събития 1758 г. – Учреден е първият парламент на Канада. 1857 г. – В Русия е издаден указ за създаване на първата железопътна мрежа. 1878 г. – Руските войски освобождават Поморие в хода на Руско-турската война. 1921 г. – Започва работа Вторият църковно-народен събор. 1922 г. – Мария Склодовска-Кюри става член на Френската академия на науките. 1940 г. – Би Би Си открива редакция в България. 1983 г. – Състои се премиерата на българския игрален драматичен филм „Ако те има“. 1992 г. – Подписан е Договорът от Маастрихт, който води до създаване на Европейския съюз. 1998 г. – В Нагано, Япония се откриват XVIII Зимни олимпийски игри. 2000 г. – България и Румъния се договарят в Брюксел за изграждане на втори мост над Дунав при Видин и Калафат. Родени 1102 г. – Мод, наследница на английския трон († 1167 г.) 1478 г. – Томас Мор, политически деец и хуманист († 1535 г.) 1693 г. – Анна, руска императрица († 1740 г.) 1804 г. – Джон Диър, американски производител († 1886 г.) 1812 г. – Чарлз Дикенс, британски писател († 1870 г.) 1833 г. – Рикардо Палма, перуански писател († 1919 г.) 1845 г. – Фьодор Успенски, руски историк и археолог († 1928 г.) 1846 г. – Владимир Маковски, руски художник († 1920 г.) 1858 г. – Александър Найденович, български учен († 1927 г.) 1864 г. – Киро Узунов, български революционер († 1938 г.) 1868 г. – Иван Стойков, български генерал († 1925 г.) 1870 г. – Алфред Адлер, австрийски лекар († 1937 г.) 1877 г. – Годфри Харолд Харди, английски математик († 1947 г.) 1882 г. – Тодор Георгиев, български генерал († 1971 г.) 1883 г. – Борис Денев, български художник († 1969 г.) 1885 г. – Синклер Луис, американски писател и драматург, Нобелов лауреат († 1951 г.) 1887 г. – Андрей Шкуро, офицер от Руската имперска армия († 1947 г.) 1889 г. – Клаудия Муцио, италианска оперна певица († 1936 г.) 1906 г. – Олег Антонов, руски авиоконструктор († 1984 г.) 1915 г. – Теоктист, румънски патриарх († 2007 г.) 1921 г. – Неджмие Ходжа, албански политик († 2020 г.) 1925 г. – Херберт Айзенрайх, австрийски писател († 1986 г.) 1926 г. – Марк Тайманов, украински шахматист и пианист († 2016 г.) 1931 г. – Иван Йорданов, български актьор († 1994 г.) 1938 г. – Георги Джубрилов, български актьор († 2004 г.) 1940 г. – Тошихиде Маскава, японски физик, Нобелов лауреат († 2021 г.) 1942 г. – Мария Воденска, македонски писател 1951 г. – Добрин Добрев, български литературовед 1958 г. – Мат Ридли, британски журналист и писател 1960 г. – Джеймс Спейдър, американски актьор 1962 г. – Дейвид Брайън, американски музикант 1965 г. – Крис Рок, американски комик 1972 г. – Любомир Нейков, български комедиант и актьор 1973 г. – Боян Петров, български зоолог и алпинист († 2018 г.) 1978 г. – Аштън Къчър, американски актьор и модел 1978 г. – Даниел Ван Бойтен, белгийски интернационален футболист 1979 г. – Асен Букарев, български футболист 1982 г. – Делия Матаке, Румънска поп певица 1983 г. – Силвия Дънекова, българска лекоатлетка 1984 г. – Еньо Кръстовчев, български футболист 1986 г. – Спас Гюров, български колоездач 1987 г. – Бреа Бенет, американска порно актриса Починали 590 г. – Пелагий II, римски папа (* неизв.) 999 г. – Болеслав II Благочестиви, херцог на Бохемия (* 932 г.) 1317 г. – Робер дьо Клермон, граф на Клермон (* 1256 г.) 1823 г. – Ан Радклиф, английска писателка (* 1764 г.) 1864 г. – Вук Караджич, реформатор на сръбския език (* 1787 г.) 1873 г. – Шеридан Ле Фаню, ирландски писател (* 1814 г.) 1876 г. – Партений Зографски, български духовник (* 1818 г.) 1878 г. – Пий IX, римски папа за период от 32 години (* 1792 г.) 1885 г. – Ивасаки Ятаро, японски финансист и индустриалец (* 1835 г.) 1894 г. – Георги Бабаджанов, български революционер (* 1834 г.) 1900 г. – Петко войвода, български революционер, хайдутин и войвода (* 1844 г.) 1908 г. – Мануш Георгиев, български революционер (* 1881 г.) 1913 г. – Йордан Йовчев, български революционер (* ? г.) 1937 г. – Илайхю Рут, американски политик, Нобелов лауреат (* 1845 г.) 1960 г. – Игор Курчатов, руски физик (* 1903 г.) 1971 г. – Александър Бегажев, български журналист (* 1898 г.) 1979 г. – Йозеф Менгеле, германски лекар, военнопрестъпник (* 1911 г.) 1986 г. – Минору Ямасаки, японски архитект (* 1921 г.) 1989 г. – Васил Акьов, български сценарист (* 1924 г.) 1999 г. – Хусейн I, крал на Йордания (* 1935 г.) 2010 г. – Уилям Тен, американски писател (* 1920 г.) 2017 г. – Цветан Тодоров, българо-френски философ (* 1939 г.) 2020 г. – Иван Забунов, български историк, общественик и политик (* 1948) Празници Гренада – Ден на независимостта (от Великобритания, 1973 г., национален празник) 207


text: 8 февруари е 39-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 326 дни до края на годината (327 през високосна). Събития 1215 г. – По време на Седмия кръстоносен поход, кръстоносците са разбити при Ал-Мансур (Египет). 1587 г. – Бившата шотландската кралица Мария Стюарт е екзекутирана по подозрение за участие в заговор за убийство на нейната братовчедка английската кралица Елизабет I. 1600 г. – Джордано Бруно е осъден от Инквизицията на смърт. 1724 г. – С указ на император Петър I е създадена Руска академия на науките. 1861 г. – Основани са Конфедералните американски щати. 1904 г. – Избухва Руско-японската война, след изненадваща торпедна атака на японската военна флотилия срещу руски кораби край Порт Артур, Китай. 1931 г. – Тържествено е открита новата столица на Индия – Ню Делхи. 1920 г. – Тирана става столица на Албания. 1950 г. – Създадено е Министерството на държавната сигурност на ГДР, известно още като ЩАЗИ. 1952 г. – Елизабет II е обявена за кралица на Великобритания. 1965 г. – Във Великобритания е забранена рекламата на цигари по телевизията. 1974 г. – В Горна Волта е извършен военен преврат. 1974 г. – Третият (последен) екипаж на американската космическа станция Скайлаб се завръща на Земята след 84-дневен престой в станцията. 1990 г. – Андрей Луканов съставя правителство на България, а на 7 август същата година подава оставката му. 1998 г. – Зимни олимпийски игри: Провежда се първият женски хокей на лед в историята на зимните олимпийски игри, в който Финландия побеждава Швеция с 6:0. 2002 г. – Зимни олимпийски игри: Започват XIX Зимни олимпийски игри в Солт Лейк Сити. Родени 412 г. – Прокъл, гръцки философ († 485 г.) 1191 г. – Ярослав II княз на Владимирско-Суздалското княжество († 1246 г.) 1405 г. – Константин XI Палеолог, император на Византийската империя († 1453 г.) 1557 г. – Робърт Бъртън, английски писател († 1640 г.) 1700 г. – Даниел Бернули, швейцарски математик, физик († 1872 г.) 1744 г. – Карл Теодор фон Далберг, германски държавник († 1817 г.) 1792 г. – Каролина Августа Баварска, императрица на Австрия († 1873 г.) 1794 г. – Фридлиб Рунге, немски химик († 1867 г.) 1798 г. – Михаил Павлович, велик княз на Русия († 1849 г.) 1799 г. – Джон Линдли, английски ботаник († 1865 г.) 1810 г. – Елифас Леви, френски езотерик († 1875 г.) 1825 г. – Хенри Уолтър Бейтс, английски естественик († 1892 г.) 1828 г. – Жул Верн, френски писател († 1905 г.) 1834 г. – Димитрий Менделеев, руски химик († 1907 г.) 1853 г. – Георги Агура, български офицер († 1915 г.) 1858 г. – Херман Шкорпил, чешко-български археолог († 1923 г.) 1861 г. – Петър Вариклечков, български офицер († 1958 г.) 1872 г. – Тодор Хвойнев, български революционер († 1957 г.) 1878 г. – Мартин Бубер, немски философ († 1965 г.) 1880 г. – Франц Марк, германски художник († 1916 г.) 1881 г. – Георги Баждаров, български революционер и учител († 1929 г.) 1883 г. – Иван Минков, български опълченец († 1925 г.) 1883 г. – Йозеф Шумпетер, австрийски икономист († 1950 г.) 1888 г. – Якоб Кайзер, немски политик († 1961 г.) 1890 г. – Владимир Поптомов, български политик († 1952 г.) 1895 г. – Хорлоогийн Чойбалсан, монголски политик († 1952 г.) 1911 г. – Йосиф Йосифов, български композитор († 2001 г.) 1915 г. – Пенчо Данчев, български критик (* 1989 г.) 1921 г. – Лана Търнър, американска актриса († 1995 г.) 1922 г. – Ерика Буркарт, швейцарска поетеса († 2010 г.) 1922 г. – Юрий Авербах, руски шахматист 1925 г. – Джак Лемън, американски актьор († 2001 г.) 1928 г. – Вячеслав Тихонов, руски актьор († 2009 г.) 1929 г. – Карл Колер, австрийски футболист († 2009 г.) 1930 г. – Ева Щритматер, немска поетеса († 2011 г.) 1931 г. – Джеймс Дийн, американски актьор († 1955 г.) 1932 г. – Благовест Сендов, български математик († 2020 г.) 1932 г. – Джон Уилямс, американски композитор 1932 г. – Клиф Алисън, британски автомобилен състезател († 2005 г.) 1932 г. – Хорст Екел, германски футболист († 2021 г.) 1933 г. – Хироки Косай, японски астроном 1934 г. – Лада Галина, българска писателка († 2015 г.) 1941 г. – Ник Нолти, американски актьор 1946 г. – Герт Йонке, австрийски писател († 2009 г.) 1947 г. – Рашко Младенов, български актьор 1950 г. – Спас Панчев, български политик 1950 г. – Хосе Фалкон, кубински космонавт 1955 г. – Джон Гришам, американски писател 1955 г. – Константин Тренчев, български общественик 1956 г. – Марион Колева, българска журналистка 1958 г. – Христо Стоянов-Едрин, български журналист и писател († 2015 г.) 1958 г. – Марина Силва, бразилски министър 1959 г. – Симеон Щерев, български спортист 1959 г. – Хенри Черни, канадски актьор 1961 г. – Брус Тим, американски аниматор 1961 г. – Едуард Ераносян, български футболист 1964 г. – Герман Греф, руски политик 1966 г. – Бруно Лабадия, германски футболист 1966 г. – Христо Стоичков, български футболист 1968 г. – Гари Коулман, американски актьор († 2010 г.) 1971 г. – Борис Мисирков, български сценарист 1971 г. – Константин Джамбазов, български китарист 1972 г. – Грамадата, американски кечист 1974 г. – Улисес де ла Крус, еквадорски футболист 1977 г. – Дейв Фаръл, американски музикант (Linkin Park) 1979 г. – Димитър Анестев, български журналист 1980 г. – Камен Асенов, български актьор 1980 г. – Стивън Райт, английски футболист 1982 г. – Тодор Енев, български тенисист 1983 г. – Олга Сияпутра, индонезийски актьор († 2015 г.) 1984 г. – Цветан Генков, български футболист 1985 г. – Елизабет Пец, германска шахматистка 1987 г. – Виктор Неделчев, български сноубордист 1990 г. – Александър Вучев, български футболист 1990 г. – Симеон Иванов, български футболист 1992 г. – Карл Дженкинсън, английски футболист Починали 1265 г. – Хулагу, монголски хан (* 1217 г.) 1296 г. – Пшемисъл II, крал на Полша (* 1257 г.) 1587 г. – Мария Стюарт, шотландска кралица (* 1542 г.) 1676 г. – Алексей, цар на Русия (* 1629 г.) 1696 г. – Иван V, цар на Русия (* 1666 г.) 1725 г. – Петър I, император на Русия (* 1672 г.) 1778 г. – Анри Луи Льокен, френски артист († 1729 г.) 1838 г. – Иларион Критянин, гръцки духовник (* 1765 г.) 1849 г. – Франце Прешерн, словенски поет (* 1800 г.) 1874 г. – Давид Щраус, немски богослов и философ идеалист (* 1808 г.) 1886 г. – Иван Аксаков, руски публицист (* 1823 г.) 1905 г. – Константин Нунков, български революционер (* 1877 г.) 1916 г. – Густав Фалке, немски писател (* 1853 г.) 1918 г. – Луи Рено, френски писател, Нобелов лауреат (* 1843 г.) 1920 г. – Рихард Демел, немски поет, драматург и романист (* 1863 г.) 1921 г. – Пьотър Кропоткин, руски анархист (* 1842 г.) 1930 г. – Рудолф Мария Холцапфел, австрийски психолог и философ (* 1874 г.) 1931 г. – Йордан Гюрков, български революционер (* 1891 г.) 1932 г. – Йордан Миланов, български архитект (* 1867 г.) 1935 г. – Макс Либерман, немски художник (* 1847 г.) 1938 г. – Иван Зонков, деец на БКП (* 1890 г.) 1941 г. – Христо Паков, български военен деец (* 1859 г.) 1944 г. – Христо Михайлов, деец на БКП (* 1893 г.) 1957 г. – Валтер Боте, германски физик, Нобелов лауреат (* 1891 г.) 1957 г. – Джон фон Нойман, американски математик (* 1903 г.) 1960 г. – Дж. Л. Остин, британски философ (* 1911 г.) 1964 г. – Ернст Кречмер, германски психиатър (* 1888 г.) 1972 г. – Маркос Вамвакарис, гръцки музикант (* 1905 г.) 1974 г. – Фриц Цвики, швейцарски астрофизик (* 1898 г.) 1993 г. – Каспер ван ден Берг, нидерландски поет и пърформър (* 1956 г.) 1998 г. – Халдоур Лакснес, исландски писател, Нобелов лауреат през 1955 (* 1902 г.) 1999 г. – Айрис Мърдок, британска писателка (* 1919 г.) 2005 г. – Татяна Бек, руски поет и литературовед (* 1949 г.) 2007 г. – Анна Никол Смит, американска актриса и фотомодел (* 1967 г.) 2021 г. – Атанас Косев, български композитор и поет (* 1934 г.) 2022 г. – Люк Монтание, френски вирусолог (* 1932 г.) Празници България – Боен празник на Кюстендилски и Самоковски гарнизони Словения – Ден на културата Ден за по-безопасен интернет, организиран от Insafe (европейска мрежа от центрове за осведоменост) 208


text: 9 февруари е 40-ият ден в годината според григорианския календар. Остават 325 дни до края на годината (326 през високосна). Събития 474 г. – След като 7-годишният Лъв II е намерен твърде млад, за да управлява Византийската империя, за негов съимператор е коронован неговия баща Зенон. 1667 г. – Подписано е примирие между Русия и Полша, с което завършва продължилата 13 години руско-полската война. 1822 г. – Хаити напада Доминиканската република. 1822 г. – Окупаторските сили на Хаити, водени от Жан Пиер Бойер, пристигат в Санто Доминго, за да победят новосъздадената Доминиканска република. 1895 г. – Провежда се първо заседание на Правописна комисия за българския език под председателството на Константин Величков. 1895 г. – Уилям Морган оповестява правилата на създадената от него игра волейбол. 1897 г. – В Русия започва първото всеобщо преброяване на населението, което установява, че в страната живеят 129 млн. души. 1900 г. – Учредено е състезанието по тенис Купа Дейвис. 1903 г. – Народното събрание отпуска допълнителна помощ за бежанците и пострадалите от Илинденско-Преображенското въстание в размер на 300 хил. лв. (след като на 22 ноември са отпуснати 500 000 лв.). 1923 г. – В България е съставен нов кабинет с министър-председател Александър Стамболийски. 1934 г. – Гърция, Турция, Югославия и Румъния подписват в Атина Балкански пакт, който цели запазването на геополитическото статукво на Балканите след Първата световна война. 1942 г. – За първи път в САЩ е изпробвано лятно часово време. 1949 г. – България става член на УНИЦЕФ. 1950 г. – Американският сенатор Джоузеф Маккарти обвинява Държавния департамент, че е пълен с комунисти, което разпалва период на силни антикомунистически настроения в САЩ, известни като Маккартизъм. 1951 г. – Създава се Централен архивен фонд към Българската армия. 1969 г. – Осъществен е първият тестов полет на Боинг-747 Джамбоджет. 1990 г. – Излиза първи брой на вестник Демокрация – първият демократичен ежедневник след комунистическия режим. 1996 г. – Тодор Живков е оправдан от Общото събрание на Наказателната колегия на Върховния съд по обвинението за незаконно раздаване на апартаменти, коли и представителни пари от УБО. 1998 г. – Екатерина Дафовска става първата българска олимпийска шампионка в зимна олимпиада. 1999 г. – Процес срещу българските медици в Либия: Пет български медицински сестри и един палестински лекар са задържани по обвинение, че са заразили с вируса на СПИН 393 либийски деца в детската болница в Бенгази, Либия. 2001 г. – Конституционният съд обявява решението си, че в президентските избори може да се кандидатира само български гражданин, който е живял в България поне 183 дни на година през последните 5 години. Родени 1773 г. – Уилям Хенри Харисън, президент на САЩ († 1841 г.) 1789 г. – Франц Габелсбергер, немски стенограф († 1849 г.) 1830 г. – Абдул Азис, 32-рият султан на Османската империя († 1876 г.) 1830 г. – Илия Блъсков, български писател († 1913 г.) 1838 г. – Ивлин Ууд, британски фелдмаршал († 1919 г.) 1874 г. – Еми Лоуъл, американска поетеса († 1925 г.) 1885 г. – Албан Берг, австрийски композитор († 1935 г.) 1887 г. – Василий Чапаев, руски военачалник († 1919 г.) 1887 г. – Николай Николаев, български политик († 1961 г.) 1891 г. – Роналд Колман, английски актьор († 1958 г.) 1892 г. – Кирил Драмалиев, български просветен и държавен деец († 1961 г.) 1910 г. – Жак Моно, френски биолог и биохимик, Нобелов лауреат през 1965 г. († 1976 г.) 1912 г. – Ради Мазников, български футболист († 1944 г.) 1912 г. – Рудолф Витлачил, чехословашко футболист и футболен треньор († 1977 г.) 1914 г. – Ърнест Тъб, американски певец († 1984 г.) 1922 г. – Катрин Грейсън, американска актриса († 2010 г.) 1928 г. – Ринус Михелс, холандски футболист и треньор († 2005 г.) 1929 г. – Таиджи Касе, японски каратист († 2004 г.) 1931 г. – Йозеф Масопуст, чешки футболист († 2015 г.) 1931 г. – Пенчо Стоянов, български композитор († 2020 г.) 1931 г. – Томас Бернхард, австрийски писател († 1989 г.) 1932 г. – Герхард Рихтер, германски художник 1938 г. – Минчо Празников, български синоптик 1940 г. – Джон Максуел Кутси, южноафрикански писател, Нобелов лауреат през 2003 г. 1943 г. – Джо Пеши, американски актьор 1943 г. – Джоузеф Стиглиц, американски икономист, Нобелов лауреат през 2001 г. 1945 г. – Йошинори Осуми, японски учен, Нобелов лауреат през 2016 г. 1945 г. – Мия Фароу, американска киноактриса 1947 г. – Карла дел Понте, швейцарска юристка 1948 г. – Антонио Санини, испански рали пилот 1948 г. – Константин Пуликовски, генерал-лейтенант от Руските въоръжени сили 1950 г. – Антоний Генов, български актьор († 2006 г.) 1959 г. – Али-Бен Бонго, габонски политик 1963 г. – Брайън Грийн, американски физик 1973 г. – Станислав Димитров, български актьор 1973 г. – Светлана Богинская, руска гимнастичка 1974 г. – Жорди Кройф, холандски футболист 1975 г. – Димитър Дочев, български шахматист 1976 г. – Чарли Дей, американски актьор 1979 г. – Джан Дзъи, китайска актриса 1979 г. – Ирина Слуцкая, руска фигуристка 1981 г. – Тодор Барболов, български юрист и политик 1981 г. – Том Хидълстън, британски актьор 1981 г. – Петър Владов, български бизнес боксьор 1983 г. – Димитър Рангелов, български футболист 1996 г. – Джими Бенет, американски актьор Починали 1450 г. – Агнес Сорел, френска благородничка (* ок. 1420) 1640 г. – Мурад IV, султан на Османската империя (* 1612 г.) 1881 г. – Фьодор Достоевски, руски писател (* 1821 г.) 1897 г. – Димитър Ангелов, български духовник (* ок. 1830 г.) 1905 г. – Адолф фон Менцел, немски художник (* 1815 г.) 1909 г. – Петко Горбанов, български общественик (* 1846 г.) 1920 г. – Екатерина Ненчева, първата българска поетеса (* 1855 г.) 1944 г. – Кирил Пърличев, революционер (* 1875 г.) 1957 г. – Кирил Делирадев, български публицист (* ?) 1957 г. – Миклош Хорти, унгарски адмирал и държавен глава (* 1868 г.) 1961 г. – Григорий Левенфиш, руски шахматист (* 1889 г.) 1970 г. – Итало Гариболди, италиански офицер (* 1879 г.) 1972 г. – Николай Крилов, съветски маршал (* 1903 г.) 1977 г. – Сергей Илюшин, руски авиоконструктор (* 1894 г.) 1978 г. – Хулио Харамильо, еквадорски музикант (* 1935 г.) 1979 г. – Денис Габор, унгаро-английски физик, Нобелов лауреат през 1971 г. (* 1900 г.) 1981 г. – Бил Хейли, американски рок музикант (* 1927 г.) 1984 г. – Юрий Андропов, генерален секретар на съветската комунистическа партия (* 1914 г.) 1985 г. – Атанас Илиев, психолог и философ (* 1893 г.) 1996 г. – Адолф Галанд, германски пилот (* 1912 г.) 1999 г. – Александър Гейщор, полски историк (* 1916 г.) 2000 г. – Шобна Самарт, индийска актриса (* 1915 г.) 2001 г. – Хърбърт Саймън, американски икономист, Нобелов лауреат през 1978 г. (* 1916 г.) 2002 г. – Принцеса Маргарет, сестра на британската кралица (* 1930 г.) Празници Италия – Празник на град Арича 209


text: 10 февруари е 41-вият ден в годината според григорианския календар. Остават 324 дни до края на годината (325 през високосна година). Събития 1258 г. – Монголите превземат Багдад и разрушават Абасидския халифат. 1392 г. – Състои се сватбата на Елена Драгаш и византийския император Мануил II Палеолог. 1619 г. – Състои се сватбата на френската принцеса Кристин Мари и Виктор-Амеде I Савойски, херцог на Савоя и принц на Пиемонт. 1763 г. – В Париж е подписан договор за приключване на Седемгодишната война. 1799 г. – След завладяването на Египет, Наполеон започва поход за завладяване на Палестина. 1824 г. – Симон Боливар е провъзгласен за диктатор на Перу. 1827 г. – В Санкт Петербург е основана Военноморска академия. 1840 г. – Британската кралица Виктория се омъжва за принц Алберт фон Сакс-Кобург-Гота. 1841 г. – Онтарио и Квебек (Канада) са обединени в една провинция със столица Кингстън. 1867 г. – Григорий VI е утвърден от Високата порта за Вселенски патриарх. 1879 г. – Открито е Учредителното събрание в Търново. 1883 г. – В България влиза в сила първият Закон за печата. 1885 г. – В България, Пловдив е сформиран БЦТРК, подготвил Съединението. 1892 г. – Започва процес срещу Екатерина Каравелова – съпруга на политика Петко Каравелов, и други съпруги на политици-либерали по обвинение в предателство, който завършва с оправдателна присъда. 1904 г. – Избухва Руско-японската война. 1913 г. – Десет месеца след трагичната им смърт, в Антарктида са намерени телата на членовете от експедицията на Робърт Скот, достигнали Южния полюс. 1922 г. – В САЩ е осъществено първото директно излъчване по радиото на цял симфоничен концерт. 1925 г. – В Турция избухва въстание на кюрдите за получаване на независимост. 1938 г. – Румънският крал Карол отменя конституцията и установява кралска диктатура. 1940 г. – Втората световна война: Съветската власт започва масова депортация на полско население от окупираните от Червената армия полски територии, при което 200 хил. души са изпратени в лагери в Украйна, Казахстан и Сибир. 1942 г. – Американската звукозаписна фирма Виктор пуска първата в света Златна плоча. 1945 г. – Втората световна война: В Полза на САЩ приключва битката между американски и германски войски за контрол върху гората Хуртген, дадени са общо 36 хил. жертви. 1945 г. – Втората световна война: Съветска подводница потапя германски транспортен кораб, превозващ цивилни бежанци и ранени войници, загиват около 3600 души. 1947 г. – В Париж е подписан Парижкият мирен договор между България и държавите от Антихитлеристката коалиция. 1947 г. – Приета е Резолюция 17 на Съвета за сигурност на ООН. 1949 г. – Приета е Резолюция 68 на Съвета за сигурност на ООН. 1953 г. – I народно събрание на Народна република България приема изменения в Наказателния кодекс и предвижда смъртно наказание за измяна на Родината. 1962 г. – Заловеният съветски шпионин Рудолф Абел е разменен за Гари Пауърс, пилот на американския шпионски самолет U2, свален над СССР през 1960 година. 1990 г. – Михаил Горбачов заявява в интервю, че обединението на Германия е в ръцете на германците. 1996 г. – Суперкомпютърът на IBM Deep Blue става първата машина в света, която спечелва игра по шахмат срещу настоящ световен шампион (Гари Каспаров). 2006 г. – В Торино (Италия) са открити XX зимни олимпийски игри. Родени 1499 г. – Томас Платер, швейцарски хуманист († 1582 г.) 1606 г. – Кристин Мари, френска царица († 1663 г.) 1741 г. – Леонтий Бенингсен, немски граф († 1826 г.) 1795 г. – Ари Шефер, френски художник († 1858 г.) 1845 г. – Харалан Ангелов, български поет († 1904 г.) 1851 г. – Йонко Карагьозов, деец на националноосвободителното движение († 1876 г.) 1859 г. – Илия Миларов, български писател († 1948 г.) 1861 г. – Тодор Кантарджиев, български генерал († 1945 г.) 1867 г. – Костадин Байкушев, български лесовъд († 1932 г.) 1870 г. – Стоян Аргиров, български филолог († 1939 г.) 1874 г. – Иван Каиков, български революционер († 1965 г.) 1890 г. – Борис Пастернак, руски писател, Нобелов лауреат през 1958 г. († 1960 г.) 1891 г. – Димитър Осинин, български писател († 1981 г.) 1894 г. – Яков Френкел, руски физик († 1952 г.) 1897 г. – Джон Франклин Ендърс, американски медик, Нобелов лауреат през 1954 г. († 1985 г.) 1898 г. – Бертолт Брехт, немски поет († 1956 г.) 1902 г. – Уолтър Братейн, американски физик, Нобелов лауреат през 1956 г. († 1987 г.) 1903 г. – Матиас Зинделар, австрийски футболист († 1939 г.) 1910 г. – Жорж Пир, белгийски монах, Нобелов лауреат през 1958 г. († 1969 г.) 1912 г. – Йожеф Дарваш, унгарски писател († 1973 г.) 1912 г. – Херберт Баум, немски антифашист († 1942 г.) 1913 г. – Уилям Менстър, римокатолически свещеник († 2007 г.) 1922 г. – Арпад Гьонц, президент на Унгария († 2015 г.) 1924 г. – Зафир Йончев, български художник – график († 2006 г.) 1925 г. – Начо Начев, български учен († 1995 г.) 1927 г. – Яков Линд, австрийско-английски писател († 2007 г.) 1929 г. – Джери Голдсмит, американски композитор († 2004 г.) 1930 г. – Владимир Шкодров, български астроном († 2010 г.) 1933 г. – Александър Держански, български физик († 2015 г.) 1934 г. – Георги Узунски, български писател († 1987 г.) 1934 г. – Татяна Лолова, българска актриса († 2021 г.) 1935 г. – Александър Обрешков, български сценарист 1938 г. – Асен Дурмишев, български лекар († 2006 г.) 1938 г. – Димо Димов, български цигулар 1942 г. – Илия Добрев, български актьор († 2016 г.) 1944 г. – Георги Тодоров, български художник 1947 г. – Димитър Еленов, български режисьор и актьор († 2020 г.) 1950 г. – Марк Шпиц, американски плувец 1955 г. – Евгений Бакърджиев, български политик († 2021 г.) 1962 г. – Клиф Бъртън, американски музикант († 1986 г.) 1963 г. – Мартин Гюлих, немски писател 1964 г. – Франческа Нери, италианска актриса 1967 г. – Лора Дърн, американска актриса 1973 г. – Искра Ангелова, българска журналистка 1974 г. – Елизабет Банкс, американска актриса 1974 г. – Иври Лидер, израелски певец 1977 г. – Сесилия Вега, френска порнографска актриса 1982 г. – Александър Методиев, български футболист 1982 г. – Джъстин Гатлин, американски спринтьор 1984 г. – Брент Евърет, канадски гей порнографски актьор 1986 г. – Радамел Фалкао, колумбийски футболист 1986 г. – Виктор Троицки, сръбски тенисист 1987 г. – Поли Генова, българска поп певица 1987 г. – Цветан Димитров, български футболист 1988 г. – Фуко, японски модел 1988 г. – Християн Димитров, български пистов състезателен пилот 1990 г. – Суйонг, корейска певица 1997 г. – Клоуи Грейс Морец, американска актриса и фотомодел Починали 542 г. – Света Сколастика, италианска светица (* 480 г.) 917 г. – Фредеруна, кралица на Западнофранкското кралство (* 887 г.) 1126 г. – Гийом дьо Поатие, херцог на Аквитания и трубадур (* 1071 г.) 1162 г. – Болдуин III, крал на Йерусалим (* 1130 г.) 1471 г. – Фридрих II, немски аристократ (* 1413 г.) 1567 г. – Хенри Стюарт, английски аристократ (* 1545 г.) 1722 г. – Бартоломю Робъртс, уелски пират (* 1682 г.) 1738 г. – Готлиб Байер (Теофил Зигфрид), немски историк и филолог (* 1694 г.) 1752 г. – Ан Анриет, френска благородничка (* 1727 г.) 1755 г. – Шарл дьо Монтескьо, френски мислител (* 1689 г.) 1817 г. – Карл Теодор фон Далберг, германски епископ и държавник (* 1744 г.) 1829 г. – Лъв XII, римски папа (* 1760 г.) 1837 г. – Александър Пушкин, руски поет (* 1799 г.) 1857 г. – Дейвид Томпсън, уелски топограф (* 1770 г.) 1865 г. – Емилий Ленц, руски физик от немски произход (* 1804 г.) 1867 г. – Огюст Викенел, френски геолог (* 1800 г.) 1879 г. – Оноре Домие, френски художник (* 1808 г.) 1891 г. – София Ковалевска, руска математичка и писателка (* 1850 г.) 1897 г. – Йероним Стебницки, руски военен топограф (* 1832 г.) 1899 г. – Уилям Колензо, английски мисионер (* 1811 г.) 1905 г. – Васил Караконовски, български лекар (* 1840 г.) 1912 г. – Джоузеф Листър, английски хирург (* 1827 г.) 1915 г. – Георги Агура, български офицер (генерал) (* 1853 г.) 1917 г. – Джон Уилям Уотърхаус, британски художник (* 1849 г.) 1918 г. – Абдул Хамид II, султан на Османската империя (* 1842 г.) 1918 г. – Ернесто Теодоро Монета, италиански пацифист, Нобелов лауреат през 1907 г. (* 1833 г.) 1922 г. – Христо Матов, български революционер (* 1872 г.) 1923 г. – Вилхелм Рьонтген, немски физик, Нобелов лауреат през 1901 г. (* 1845 г.) 1932 г. – Едгар Уолъс, американски писател и киносценарист (* 1875 г.) 1939 г. – Пий XI, римски папа (* 1857 г.) 1944 г. – Карл Майнхоф, немски лингвист (* 1857 г.) 1954 г. – Вилхелм Шмид, австрийски етнолог (* 1868 г.) 1958 г. – Жузе Пансети, бразилски художник (* 1902 г.) 1959 г. – Борис Ахтаров, български ботаник (* 1885 г.) 1966 г. – Били Роуз, американски поп-музикант и композитор (* 1899 г.) 1968 г. – Питирим Сорокин, американски социолог (* 1889 г.) 1987 г. – Добрин Петков, български диригент (* 1923 г.) 2001 г. – Христо Бояджиев, български художник (* 1912 г.) 2002 г. – Джон Ериксон, британски историк (* 1929 г.) 2002 г. – Михаил Герасимов, български химик (* 1908 г.) 2005 г. – Артър Милър, американски драматург (* 1915 г.) 2008 г. – Рой Шайдър, американски актьор (* 1932 г.) 2014 г. – Шърли Темпъл, американска актриса (* 1928 г.) Празници Православие – Св. мъченица Валентина и свети Харалампий Магнезийски (Чуминден) - покровител на пчеларите и меда. Имен ден празнуват Валентина, Валентин, Валя, Вальо, Харалампи, Ламбо, Пейо, Пейчо, Пейка. Католическа църква – Ден на Света Схоластика Международен ден за безопасен интернет Ден на пчеларя 210