text: 10 юни е 161-вият ден в годината според григорианския календар (162-ри през високосна година). Остават 204 дни до края на годината. Събития 1190 г. – Трети кръстоносен поход: Германският крал и император на Свещената римска империя Фридрих I Барбароса се удавя при прекосяването на река Салеф в Мала Азия. 1793 г. – Столицата на САЩ е преместена от Филаделфия във Вашингтон. 1809 г. – Папа Пий VII отлъчва Наполеон I Бонапарт от църквата, след като френската армия окупира Италия и обявява папската област за френска територия. 1871 г. – В Браила, Румъния излиза първият брой на вестник Дума на българските емигранти, издаван от Христо Ботев. 1886 г. – Изригва вулканът Таравера в Нова Зеландия, при което загиват 153 души и е разрушена известната туристическа атракция „Розови и бели тераси“. 1916 г. – Започва Великото арабско въстание в Мека. 1917 г. – Първа световна война: започва френска окупация на Тесалия. 1926 г. – Обществото на народите взема решение за отпускане на Бежански заем на България. 1940 г. – Втора световна война: Италия обявява война на Франция и Великобритания. 1940 г. – Втора световна война: Германските сили под командването на Ервин Ромел достигат протока Ла Манш. 1940 г. – Втора световна война: Канада обявява война на Италия. 1940 г. – Втора световна война: Норвегия капитулира пред германските сили. 1942 г. – Втора световна война: Нацистите изгарят чешкото селце Лидице, в отговор на убийството на Райнхард Хайдрих. 1945 г. – Австралийските войски достигат Брунейски бряг, за да освободят Бруней. 1962 г. – Народна република България установява дипломатически отношения с Цейлон (Шри Ланка). 1964 г. – Създаден е Шуменския университет, първоначално като Висш педагогически институт – филиал на Софийския университет „Св. Климент Охридски“. 1965 г. – Виетнамската война: Битката за „донг хоай“ започва. 1967 г. – Приключва Шестдневната война: Израел и Сирия се съгласяват да прекратят огъня. 1984 г. – В Амритсар, индийската армия атакува Златния храм на сикхите. Убити са около 700 души. 1985 г. – Израел изтегля войските си от Ливан. 1990 г. – Провежда се първият тур на първите свободни и демократични парламентарни избори в България след тоталитарния период в страната, с които се избират депутати за VII велико народно събрание 1990 г. – В Перу Алберто Фухимори побеждава писателя Марио Варгас Льоса на втория тур от президентските избори. 1999 г. – Косовската война: НАТО преустановява въздушните удари, след като Слободан Милошевич се съгласява да изтегли сръбските войски от Косово. 1998 г. – Започва Световното първенство по футбол във Франция. 1999 г. – Създава се Пактът за стабилност на Балканите. 2001 г. – Националният отбор на Франция печели за първи път турнира за Купата на конфедерациите, побеждавайки с 1:0 на финала Япония. 2003 г. – Изстрелян е марсоходът Спирит, с което започва програмата на НАСА Марс Експлорейшън Роувър. 2017 г. – Йелена Остапенко изненадващо печели Ролан Гарос. 2018 г. – Рафаел Надал печели за единадесети път Ролан Гарос. Родени 1799 г. – Фьодор Бруни, руски художник († 1875 г.) 1803 г. – Анри Дарси, френски инженер († 1858 г.) 1819 г. – Гюстав Курбе, френски живописец († 1877 г.) 1832 г. – Николаус Ото, германски изобретател († 1891 г.) 1873 г. – Никола Лулчев, български революционер († ? г.) 1873 г. – Павел Генадиев, български общественик († 1959 г.) 1879 г. – Александър Кисьов, български военен деец († 1964 г.) 1880 г. – Андре Дерен, френски художник († 1954 г.) 1897 г. – Татяна Николаевна, руска велика княгиня († 1918 г.) 1910 г. – Хаулин Уулф, американски блус певец († 1976 г.) 1915 г. – Серж Лебовичи, френски психиатър и психоаналитик († 2000 г.) 1915 г. – Сол Белоу, американски писател († 2005 г.) 1921 г. – Филип, херцог на Единбург, съпруг на Елизабет II († 2021 г.) 1922 г. – Джуди Гарланд, американска актриса († 1969 г.) 1922 г. – Кирил Дженев, български хореограф († 2006 г.) 1923 г. – Робърт Максуел, британски медиен магнат († 1991 г.) 1926 г. – Асен Гаврилов, български балетист и хореограф († 2006 г.) 1927 г. – Ласло Кубала, унгарски футболист и треньор († 2002 г.) 1929 г. – Коста Цонев, български актьор и политик († 2012 г.) 1931 г. – Жоао Жилберто, бразилски музикант († 2019 г.) 1941 г. – Георги Янакиев, български състезател по мотокрос († 2014 г.) 1942 г. – Лопу Фортунату Ферейра ду Нашсименту, анголски политик 1943 г. – Петер Курцек, германски писател († 2013 г.) 1945 г. – Аслан Селмани, македонски учен и политик († 2011 г.) 1950 г. – Анна Янтар, полска певица († 1980 г.) 1952 г. – Янко Братанов, български лекоатлет и треньор 1959 г. – Карло Анчелоти, италиански футболист 1962 г. – Венсан Перес, френски актьор 1963 г. – Джийн Трипълхорн, американска актриса 1964 г. – Ангел Червенков, български футболист и треньор 1965 г. – Трейси Лин Къри, американски музикант 1965 г. – Елизабет Хърли, британска манекенка и актриса 1966 г. – Дейвид Плат, английски футболист 1966 г. – Филиз Хюсменова, българска евродепутатка 1972 г. – Радмила Шекеринска, македонска политичка 1972 г. – Саша Драгин, сръбски политик 1976 г. – Майкъл Браун, аржентински актьор 1978 г. – Марко Паасикоски, финландски музикант 1978 г. – Шейн Уест, американски актьор и музикант 1983 г. – МакSим, руска певица 1985 г. – Кая Канепи, естонска тенисистка 1985 г. – Василис Торосидис, гръцки футболист 1987 г. – Антон Путило, беларуски футболист 1987 г. – Мартин Харник, австрийски футболист 1989 г. – Александра Стан, румънска певица 1991 г. – Жуан Жесуш, бразилски футболист 1998 г. – Денис Гайгер, немски футболист Починали 323 пр.н.е. – Александър Велики, цар на Древна Македония (* 356 пр.н.е.) 38 г. – Друзила, римска матрона (* 16 г.) 1190 г. – Фридрих I Барбароса, император на Свещената римска империя (* ок. 1122) 1556 г. – Мартин Агрикола, германски музикален теоретик (* 1486 г.) 1580 г. – Луиш ди Камоинш, португалски поет (* 1524 г.) 1832 г. – Мануел Гарсия (баща), испански оперен певец, композитор и педагог (* 1775 г.) 1836 г. – Андре-Мари Ампер, френски физик, математик и естествоизпитател (* 1775 г.) 1858 г. – Робърт Браун, шотландски ботаник (* 1773 г.) 1899 г. – Ернест Шосон, френски композитор 1901 г. – Иван Чичовски, български общественик (* ? г.) 1912 г. – Антон Ашкерц, словенски поет (* 1856 г.) 1918 г. – Кочо Лютата, български хайдутин и революционер (* 1836 г.) 1923 г. – Пиер Лоти, френски писател (* 1850 г.) 1926 г. – Антони Гауди, испански архитект (* 1852 г.) 1934 г. – Александър Яшченко, руски юрист (* 1877 г.) 1940 г. – Маркъс Гарви, общественик и интелектуалец (* 1887 г.) 1944 г. – Франк Томпсън, британски офицер (* 1920 г.) 1946 г. – Джак Джонсън, американски боксьор (* 1878 г.) 1949 г. – Сигрид Унсет, норвежка писателка, феминистка, Нобелов лауреат през 1928 (* 1882 г.) 1965 г. – Макс Рихнер, швейцарски писател (* 1897 г.) 1967 г. – Спенсър Трейси, американски актьор (* 1900 г.) 1982 г. – Райнер Вернер Фасбиндер, германски кинорежисьор (* 1945 г.) 1988 г. – Неджати Зекирия, македонски писател (* 1928 г.) 1991 г. – Веркор, френски писател и художник (* 1902 г.) 2000 г. – Хафез Асад, президент на Сирия (* 1930 г.) 2001 г. – Джоко Радивоевич, български скулптор (* 1927 г.) 2002 г. – Джон Готи, американски престъпник (* 1940 г.) 2004 г. – Николай Колев – Мичмана, български журналист и спортен коментатор (* 1932 г.) 2004 г. – Рей Чарлс, американски певец и соул музикант (* 1930 г.) 2008 г. – Любен Дилов, български писател (* 1927 г.) 2010 г. – Фердинан Ойоно, камерунски писател и политик (* 1929 г.) 2015 г. – Волфганг Йешке, германски писател (* 1936 г.) Празници България – Празник на град Попово – Обявен от Общински съвет на 10 юни 2002 г. Италия – Празник на град Крема Португалия – Ден на Португалия (по повод деня в памет на националния поет Луиш ди Камоинш, 1850 г., национален празник) Соломонови острови (държава) – Официален рожден ден на кралицата Япония – Ден на часовника (през 671 г. за пръв път се появява часовник в двореца на японския император) 610


source: wikipedia

text: 11 юни е 162-рият ден в годината според григорианския календар (163-ти през високосна). Остават 203 дни до края на годината. Събития 1496 г. – Завършва второто пътешествие на Христофор Колумб през Атлантическия океан. 1580 г. – Испанските конкистадори основават Буенос Айрес. 1770 г. – Английският мореплавател Джеймс Кук открива Големия бариерен риф край Австралия. 1895 г. – Създадено първото Българско икономическо дружество. 1901 г. – Нова Зеландия анексира островите Кук. 1937 г. – Голямата чистка: По нареждане на Йосиф Сталин в Съветския съюз са екзекутирани осем високопоставени военни, осъдени по измислени обвинения в антисъветска дейност. 1940 г. – Втората световна война: Британските сили бомбардират Генуа и Торино в Италия. 1940 г. – Втората световна война: Проведена е първата атака на италианските въздушни сили на остров Малта. 1942 г. – Втората световна война: САЩ решават да окажат материална помощ на СССР чрез договора „Заем-Наем“. 1975 г. – Приета е конституцията на Република Гърция. 1985 г. – Спускаемият модул на съветския космически апарат Вега 1 изследва атмосферата и повърхността на Венера. 1987 г. – Маргарет Тачър е избрана за трети пореден път за министър-председател на Великобритания. 2001 г. – Силвио Берлускони встъпва повторно в премиерска длъжност. 2002 г. – Симеон Сакскобургготски е избран за Член на академията за науки на най-стария университет в света – Болонския университет. 2004 г. – По време на мисията на Касини-Хюйгенс орбиталният модул Касини прави първите близки наблюдения на спътника на СатурнФеба. 2010 г. – В Република Южна Африка започва Световно първенство по футбол 2010, което е първото Световно футболно първенство в африканска държава. Родени 1456 г. – Ан Невил, кралица на Англия († 1485 г.) 1572 г. – Бен Джонсън, английски ренесансов поет, драматург и актьор († 1637 г.) 1704 г. – Карлош Сейшаш, португалски композитор († 1742 г.) 1776 г. – Джон Констабъл, английски художник († 1837 г.) 1811 г. – Висарион Белински, руски литературен критик († 1848 г.) 1850 г. – Павел Плеве, руски офицер († 1916 г.) 1857 г. – Антони Грабовски, полски химик и есперантист († 1921 г.) 1864 г. – Рихард Щраус, немски композитор († 1949 г.) 1867 г. – Шарл Фабри, френски физик († 1945 г.) 1878 г. – Янка Каневчева, българска революционерка († 1920 г.) 1885 г. – Николай Булганин, съветски политически и военен деец († 1975 г.) 1899 г. – Ясунари Кавабата, японски писател, Нобелов лауреат през 1968 г. († 1972 г.) 1910 г. – Жак-Ив Кусто, френски изследовател († 1997 г.) 1915 г. – Крум Милев, български футболист и треньор († 2000 г.) 1922 г. – Михалис Какоянис, гръцки сценарист и режисьор († 2011 г.) 1930 г. – Христо Топузанов, български режисьор († 2006 г.) 1937 г. – Робин Уорън, австрийски патолог, Нобелов лауреат 1939 г. – Джеки Стюърт, шотландски пилот от Формула 1 1943 г. – Константин Джонев, български дипломат, публицист и писател 1943 г. – Младен Киселов, български театрален режисьор († 2012 г.) 1949 г. – Петко Маринов, български състезател и треньор по баскетбол 1949 г. – Том Прайс, британски пилот от Ф1 († 1977 г.) 1951 г. – Игор Чипев, български издател 1959 г. – Хю Лори, британски актьор 1964 г. – Жан Алези, френски пилот от Формула 1 1964 г. – Петър Попйорданов, българският театрален и филмов актьор († 2013 г.) 1968 г. – Брайън Перо, канадски фентъзи писател 1968 г. – Иван Начев, български политолог 1972 г. – Мариян Димитров, състезател по кану-каяк 1973 г. – Ализан Яхова, български политик и икономист 1975 г. – Веселина Петракиева, български журналист 1983 г. – Мария Калинова, българска поетеса 1984 г. – Вагнер Лав, бразилски футболист 1988 г. – Клеър Холт, австралийска актриса 1990 г. – Кристоф Льометр, френски лекоатлет 1992 г. – Давиде Дзапакоста, италиански футболист 1997 г. – Унай Симон, испански футболист 1999 г. – Кай Хаверц, немски футболист Починали 1216 г. – Хенрих Фландърски, император на Латинската империя (* 1174 г.) 1557 г. – Жуау III, крал на Португалия (* 1502 г.) 1843 г. – Пьотр Витгенщайн, руски граф (* 1769 г.) 1845 г. – Карл Юлиус Перлеб, германски ботаник (* 1794 г.) 1858 г. – Клеменс фон Метерних, австрийски политик (* 1773 г.) 1903 г. – Александър Обренович, крал на Сърбия (* 1876 г.) 1903 г. – Николай Бугаев, руски математик (* 1837 г.) 1925 г. – Порфирий Стаматов, руски юрист (* 1840 г.) 1927 г. – Янко Стоянчов, български политик (* 1881 г.) 1934 г. – Георг Гродек, немски психоаналитик (* 1866 г.) 1934 г. – Лев Виготски, руски психолог (* 1896 г.) 1936 г. – Робърт Хауърд, американски писател (* 1906 г.) 1937 г. – Йероним Уборевич, руски офицер (* 1896 г.) 1942 г. – Херберт Баум, еврейски комунист (* 1912 г.) 1947 г. – Джеймс У. Шулц, американски писател (* 1859 г.) 1956 г. – Корадо Алваро, италиански писател (* 1895 г.) 1960 г. – Павел Атанасов, български фолклорист (* 1867 г.) 1963 г. – Иван Групчев, български революционер (* 1874 г.) 1967 г. – Волфганг Кьолер, немски психолог (* 1887 г.) 1970 г. – Александър Керенски, руски революционер (* 1881 г.) 1972 г. – Йо Боние, шведски автомобилен състезател (* 1930 г.) 1979 г. – Джон Уейн, американски актьор (* 1907 г.) 1982 г. – Анатолий Солоницин, руски актьор (* 1934 г.) 1987 г. – Крум Григоров, български писател (* 1909 г.) 1999 г. – ДеФорест Кели, американски актьор (* 1920 г.) 2000 г. – Милчо Лалков, български историк (* 1944 г.) 2005 г. – Гена Димитрова, българска певица (* 1941 г.) 2011 г. – Ангел Заберски, български композитор, оркестратор, вокален педагог (* 1931 г.) 2012 г. – Теофило Стивенсон, кубински боксьор (* 1952 г.) 2013 г. – Робърт Фогел, американски икономист, носител на Нобелова награда (* 1926 г.) 2016 г. – Кристина Грими, американска певица (* 1994 г.) Празници Православната църква чества Св. апостоли Вартоломей и Варнава. Св. Богородица „Достойно естъ“. Св. Лука Симферополски Празник на икономистите в България (Отбелязва се от 2005 г. с решение на МС по повод 110 г. от създаването (1895) на първото българско икономическо дружество в България, преименувано през 1990 г. в Съюз на икономисите в България) 611


text: 12 юни е 163-тият ден в годината според григорианския календар (164-ти през високосна). Остават 202 дни до края на годината. Събития 1444 г. – Подписан е Адрианополският мир, който слага край на първия поход на Владислав III Ягело и Янош Хунияди за прогонване на османските нашественици от Европа. 1668 г. – Основан е Университета в Лунд, един от най-старите университети в Европа. 1701 г. – В Англия официално е забранено католици да заемат британския трон. 1776 г. – Вирджиния става първият щат на САЩ, който приема декларация за правата. 1839 г. – Абнър Дабълдей формулира основните правила на бейзбола. 1842 г. – Георги Раковски и още шестима души са осъдени на смърт за участие в Браилските бунтове (1841 – 1843 г.). 1849 г. – Американския изобретател Люис Хаслет патентова праховата маска (респиратор), ранна форма на противогаза. 1858 г. – В Санкт Петербург е осветена Катедралата „Св. Исак“. 1867 г. – Провъзгласена е Австро-Унгарската империя. 1897 г. – Швейцарецът Карл Елзенер патентова джобен нож с приспособления, станал известен като швейцарски армейски нож на фирмата „Victorinox“. 1898 г. – Провъзгласена е независимостта на Филипините от Испания. 1901 г. – Одобрена е новата Конституция на Куба, с което САЩ има специални права в тази страна. В действителност, това означава създаване на протекторат над Куба от САЩ. Действието на тази конституция е било преустановено през 1925 година. 1926 г. – Бразилия напуска Лигата на нациите поради несъгласието си с приемането на Германия. 1940 г. – Втората световна война: 13 000 британски и френски военни части се предават на фелдмаршал Ервин Ромел. 1945 г. – Във Франция е премахната цензурата на пресата, въведена по време на войната. 1947 г. – Започва съдебен процес срещу Петър Коев за създаването на тайната военна организация „Неутрален офицер“. 1953 г. – Държавната политехника в София се разделя на четири самостоятелни висши учебни заведения: Висш инженерно-строителен институт (BИСИ), Висш машинно-електротехнически институт (ВМЕИ), Висшия минно-геоложки институт (ВМГИ) и Висш химико-технологически институт (ВХТИ). 1955 г. – В Якутия е открито първото крупно местонахождение на диаманти. 1963 г. – В Ню Йорк се състои премиерата на филма „Клеопатра“ с Елизабет Тейлър в главната роля. 1964 г. – В ЮАР Нелсън Мандела е осъден на доживотен затвор. 1964 г. – В Аделаида (Австралия) групата Бийтълс е посрещната от 300 000 фенове. 1967 г. – Програма Венера: Изстрелян е съветският космически апарат Венера 4, който впоследствие осъществява първото предаване на информация от друга планета. 1970 г. – Британецът Лорънс Оливие става първият актьор в историята, получил благородническа титла. 1975 г. – Създаден е Лвовският държавен историческо-архитектурен комплекс. 1990 г. – Първият конгрес на народните депутати на Руската федерация приема Декларация за суверенитета на Русия. 1991 г. – Борис Елцин печели първите избори за президент на Русия. 1991 г. – На референдум жителите на Ленинград е решено възстановяване на старото име на града – Санкт Петербург. 1994 г. – С референдум в Австрия е прието членството ѝ в ЕС. 2005 г. – Встъпва в длъжност първият президент на Иракски Кюрдистан, Масуд Барзани. 2008 г. – Жителите на Ирландия на референдум отхвърлят Договорът от Лисабон – Опростен вариант на Конституция на ЕС. 2009 г. – Всички телевизионни станции в САЩ преминават от аналогово към цифрово излъчване. Родени 1519 г. – Козимо I Медичи, херцог на Тоскана († 1574 г.) 1806 г. – Джон Огъстъс Рьоблинг, американски инженер († 1869 г.) 1808 г. – Патрис дьо Мак Махон, дук дьо Мажента, маршал на Франция († 1893 г.) 1827 г. – Йохана Спири, швейцарска писателка († 1901 г.) 1840 г. – Якоб Арбес, чешки писател и журналист († 1914 г.) 1844 г. – Джанюариъс Макгахан, американски журналист († 1878 г.) 1852 г. – Петър Костич, сръбски просветен деец († 1934 г.) 1856 г. – Спиро Гулабчев, български общественик († 1918 г.) 1864 г. – Стоян Загорски, български военен деец († 1930 г.) 1868 г. – Янко Забунов, български политик († 1909 г.) 1872 г. – Борис Сарафов, български революционер († 1907 г.) 1888 г. – Карл Пфефер-Вилденбрух, германски офицер († 1971 г.) 1889 г. – Гьончо Белев, български писател († 1963 г.) 1890 г. – Егон Шиле, австрийски художник († 1918 г.) 1897 г. – Антъни Идън, министър-председател на Великобритания († 1977 г.) 1898 г. – Иван Миндиликов, общественик, политик и кмет на Плевен († 1944 г.) 1899 г. – Фриц Липман, американски биохимик, Нобелов лауреат през 1953 г. († 1986 г.) 1904 г. – Атанас Далчев, български поет († 1978 г.) 1908 г. – Марина Семьонова, руска балерина († 2010 г.) 1908 г. – Ото Скорцени, германски офицер от СС († 1975 г.) 1912 г. – Сидер Флорин, български преводач, теоретик на превода († 1999 г.) 1921 г. – Ханс Карл Артман, австрийски писател († 2000 г.) 1924 г. – Джордж Хърбърт Уокър Буш, 41-ви президент на САЩ († 2018 г.) 1929 г. – Ане Франк, холандска еврейка, жертва на Холокоста († 1945 г.) 1930 г. – Доналд Бърн, американски шахматист († 1976 г.) 1930 г. – Стоян Величков, български кавалджия († 2008 г.) 1937 г. – Владимир Арнолд, съветски, руски и френски математик († 2010 г.) 1941 г. – Людмила Чешмеджиева, българска оперетна певица 1941 г. – Чък Кърия, американски пианист и композитор († 2021 г.) 1942 г. – Берт Закман, немски физиолог, Нобелов лауреат през 1991 г. 1942 г. – Ахмед Абул Гейт, египетски политик 1944 г. – Дойчин Василев, български алпинист 1945 г. – Найден Андреев, български композитор и аранжор на естрадна музика († 2013 г.) 1945 г. – Пат Дженингс, северноирландски футболист 1948 г. – Ищван Шандорфи, унгарски художник († 2007 г.) 1948 г. – Пламен Сомов, български кинооператор, режисьор и актьор 1952 г. – Елефтери Елефтеров, български актьор 1962 г. – Пипилоти Рист, швейцарска художничка 1963 г. – Игор Джундев, дипломат от Република Македония 1964 г. – Паула Маршъл, американска актриса 1965 г. – Волфганг Херндорф, немски писател и художник († 2013 г.) 1971 г. – Марк Хенри, американски кечист 1973 г. – Иван Бедров, български журналист 1974 г. – Денис Симачев, дизайнер 1975 г. – Кристиан Вигенин, български политик 1979 г. – Диего Милито, италиански футболист 1981 г. – Адриана Лима, бразилски модел 1981 г. – Дейвид Гилбърт, английски професионален играч на снукър 1983 г. – Димитриос Мастровасилис, гръцки шахматист 1990 г. – Мирослав Кирчев, български гребец 1992 г. – Филипе Коутиньо, бразилски футболист Починали 816 г. – Лъв III, римски папа (* ?) 1816 г. – Пиер Ожеро, френски маршал (* 1757 г.) 1878 г. – Бенджамин Люис Бонвил, американски офицер (* 1796 г.) 1903 г. – Милан Делчев, български революционер (* 1883 г.) 1903 г. – Мицо Тенчев, български революционер (* 1880 г.) 1912 г. – Фредерик Паси, френски икономист, Нобелов лауреат през 1901 г. (* 1822 г.) 1922 г. – Димитър Калевич, български лекар (* 1845 г.) 1936 г. – Карл Краус, австрийски публицист и писател (* 1874) 1937 г. – Михаил Тухачевски, руски военачалник (маршал на СССР) (* 1893 г. – екзекутиран) 1963 г. – Никола Трайков, български дипломат и учен (* 1888 г.) 1967 г. – Никола Стоянов, български икономист (* 1874 г.) 1971 г. – Натан Акерман, американски психиатър (* 1908 г.) 1972 г. – Александър Ковачев, български политик (* 1891 г.) 1982 г. – Карл фон Фриш, австрийски зоолог, Нобелов лауреат през 1973 г. (* 1886 г.) 1983 г. – Александър Алов, съветски филмов режисьор (* 1923 г.) 1983 г. – Норма Шиърър, канадска актриса (* 1902 г.) 1987 г. – Апостол Соколов, български футболист (* 1917 г.) 1997 г. – Булат Окуджава, руски поет, писател, автор и изпълнител на популярни песни (* 1924 г.) 1997 г. – Петер Блос, немски психоаналитик (* 1904 г.) 2003 г. – Грегъри Пек, американски актьор (* 1916 г.) 2004 г. – Кирил Гюлеметов, български художник (* 1938 г.) 2009 г. – Радко Дишлиев, български актьор (* 1951 г.) 2009 г. – Феликс Малум Нгакуту, африкански политик (* 1932 г.) 2010 г. – Йежи Стефан Ставински, полски сценарист и режисьор (* 1921 г.) 2012 г. – Елинор Остром, американски политолог (* 1933 г.) 2023 г. - Силвио Берлускони италиански политик и бивш Министър-председател на Италия Празници Световен ден против детския труд – Отбелязва се от 2002 г. по инициатива на Международната организация на труда. Бразилия – Ден на любовниците (подобно на Свети Валентин) Парагвай – Ден на мира Русия – Ден на Русия (национален празник, празнува се от 1990 г.) Филипини – Ден на независимостта (от Испания, 1898 г., национален празник) Финландия – Ден на Хелзинки 612


text: 13 юни е 164-тият ден в годината според григорианския календар (165-и през високосна). Остават 201 дни до края на годината. Събития 1805 г. – Експедицията на Луис и Кларк достига до водопадите Грейт Фолс. 1839 г. – Милош Обренович абдикира като княз на Сърбия в полза на сина си Милан Обренович II. 1842 г. – Кралица Виктория прави първото си пътуване с влак. 1855 г. – Поставена е за пръв път операта Сицилианска вечерня на Джузепе Верди в парижката Гранд опера. 1865 г. – Река Дунав е премината от чета, членове на която са Хаджи Димитър, Стефан Караджа, Юрдан Юрданов – Инджето, Петър и Тодор Шиварови. 1895 г. – Провежда се първото автомобилно рали във Франция по трасето Париж – Бордо – Париж. 1917 г. – Първа световна война: Германия включва в бомбардировките на Лондон самолети вместо дирижабли. 1944 г. – Втора световна война: Нацистка Германия подлага за първи път Лондон на обстрел с ракети Фау-1. 1965 г. – В София е открит Театър 199. 1974 г. – Открита е последната отсечка от Автомагистрала А3 в Италия, свързваща Салерно с Реджо ди Калабрия. 1983 г. – Американският космически апарат Пионер 10 става първият обект, направен от човека, който напуска Слънчевата система. 2004 г. – Тимо Глок дебютира като пилот от Формула 1. Родени 40 г. – Гней Юлий Агрикола, римски сенатор († 93 г.) 823 г. – Шарл I Плешиви, крал на западните франки († 877 г.) 1580 г. – Вилеброрд Снелиус, нидерландски астроном и математик († 1626 г.) 1818 г. – Аугуст фон Сакс-Кобург-Гота, принц на Кохари († 1881 г.) 1831 г. – Джеймс Кларк Максуел, шотландкси физик († 1879 г.) 1865 г. – Уилям Бътлър Йейтс, ирландски поет, писател и драматург, Нобелов лауреат през 1923 г. († 1939 г.) 1882 г. – Олга Александровна, велика руска княгиня († 1960 г.) 1884 г. – Добри Божилов, министър-председател на България († 1945 г.) 1888 г. – Фернанду Песоа, португалски поет († 1935 г.) 1890 г. – Мина Тодорова, любима на Яворов († 1910 г.) 1897 г. – Пааво Нурми, финландски бегач († 1973 г.) 1899 г. – Карлос Чавес, мексикански композитор († 1978 г.) 1903 г. – Филип Кутев, български композитор и фолклорист († 1982 г.) 1911 г. – Луис Алварес, американски физик, Нобелов лауреат през 1968 г. († 1988 г.) 1926 г. – Стоян Стойчев, български актьор 1928 г. – Джон Наш, американски математик, Нобелов лауреат през 1994 г. († 2015 г.) 1928 г. – Никола Тодев, български актьор († 1991 г.) 1935 г. – Георги Божилов, български художник († 2001 г.) 1935 г. – Людмила Черних, украински астроном († 2017 г.) 1935 г. – Христо Явашев, български художник († 2020 г.) 1940 г. – Гойко Митич, югославски актьор 1943 г. – Малкълм Макдауъл, британски актьор 1944 г. – Бан Ки Мун, южнокорейски политик, генерален секретар на ООН 1947 г. – Саво Климовски, политик и юрист от Република Македония 1951 г. – Стелан Скарсгорд, шведски актьор 1952 г. – Цветана Божурина, българска волейболистка 1953 г. – Тим Алън, американски комик и актьор 1959 г. – Бойко Борисов, министър-председател на България 1962 г. – Али Шийди, американска актриса 1966 г. – Луис Мерло, испански актьор 1967 г. – Иван Василев, български футболист 1970 г. – Александър Пшил, немски актьор 1972 г. – Петър Чернев, български актьор († 2019 г.) 1973 г. – Каша Ковалска, полска певица, композиторка и текстописка 1974 г. – Венелина Венева, българска лекоатлетка 1975 г. – Джеф Дейвис, американски писател и телевизионен продуцент 1977 г. – Евгени Хмарук, молдовски футболист 1980 г. – Флоран Малуда, френски футболист 1981 г. – Крис Евънс, американски актьор 1983 г. – Ребека Линарес, испанска порнографска актриса 1985 г. – Лела Стар, американска порнографска актриса 1986 г. – Мирослав Стоянов-Джорджано, български музикален изпълнител 1990 г. – Арън Тейлър-Джонсън, английски актьор Починали 1798 г. – Ригас Велестинлис, гръцки революционер (* 1757 г.) 1876 г. – Михаил Бакунин, руски революционер (* 1814 г.) 1894 г. – Николай Ге, руски художник (* 1831 г.) 1902 г. – Дине Абдураманов, български революционер (* неизв.) 1902 г. – Марко Лерински, български революционер и войвода (* 1862 г.) 1943 г. – Кочо Рацин, поет от Република Македония (* 1908 г.) 1947 г. – Славко Кватерник, хърватски политик и военен (* 1878 г.) 1965 г. – Мартин Бубер, австрийско-израелски философ (* 1878 г.) 1967 г. – Иван Гулев, деец на БРП († 1908 г.) 1972 г. – Георг фон Бекеши, унгарски биофизик, Нобелов лауреат през 1961 г. (* 1899 г.) 1977 г. – Тур Бержерон, шведски метеоролог (* 1891 г.) 1982 г. – Рикардо Палети, италиански пилот от Ф1 (* 1958 г.) 1982 г. – Халид, крал на Саудитска Арабия (* 1912 г.) 1986 г. – Бени Гудман, американски джаз музикант (* 1909 г.) 1986 г. – Дийн Рийд, американски певец (* 1938 г.) 1987 г. – Джералдин Пейдж, американска актриса (* 1924 г.) 1987 г. – Хайнц Клос, немски езиковед (* 1904 г.) 2012 г. – Уилям Ноулс, американски химик, Нобелов лауреат (* 1917 г.) Празници Световен ден на безвъзмездното кръводаряване и Световен ден на донора – Чества се от 2004 г. по инициатива на Световната здравна организация (СЗО), Международната организация на Червения кръст и Червения полумесец, Международното дружество за кръвопреливане и Международната федерация на организациите на кръводарителите с цел осигуряване за медициински нужди на безопасна кръв от доброволни кръводарители без парично обезщетение Италия – Празник на градовете Амантеа, Анакапри и Анцио Латвия, Литва и Естония – Ден в памет на жертвите на комунистическите репресии Тибет – Вси светии 613


text: 14 юни е 165-ият ден в годината според григорианския календар (166-и през високосна). Остават 200 дни до края на годината. Събития 987 г. – По нареждане на Самуил е убит брат му Арон, обвинен в сътрудничество с византийците. 1645 г. – Английската революция: В Битката при Нейзби главната армия на крал Чарлз I е победена от въоръжените сили на Оливър Кромуел, поддържащи Парламента. 1777 г. – Континенталният конгрес във Филаделфия утвърждава Националното знаме на САЩ – 13 червени и бели хоризонтални ленти, и 13 звезди на син фон. 1913 г. – Приключва управлението на Иван Евстратиев Гешов като министър-председател на България (от 29 март 1911 г.) и започва мандата на Стоян Данев на тази длъжност (до 17 юли 1913 г.). 1919 г. – Британските пилоти Джон Уилям Елкок и Артър Браун извършват първият полет над Атлантическия океан без междинно кацане – от канадското градче Сейнт Джонс (Нюфаундленд и Лабрадор) до Ирландия. 1920 г. – В Царство България е въведена Трудова повинност. 1923 г. – С убийството на Александър Стамболийски е овладяна въоръжената съпротива на БЗНС срещу Деветоюнския преврат. 1934 г. – В Царство България с наредба-закон са забранени политическите партии. 1940 г. – Втората световна война: Париж е окупиран от Германия, в резултат на което съюзниците стартират Операция Ариел. 1941 г. – Започва Юнската депортация – първата голяма вълна от съветските масови изселвания и избивания на десетки хиляди жители на Балтийските държави. 1948 г. – Клемент Готвалд става президент на Чехословакия. 1951 г. – Във Вашингтон е представен първият компютър, предназначен за масова употреба – UNIVAC I. 1966 г. – Ватикана отменя официално Индекса на забранените книги, въведен през 1557 г. 1967 г. – Програма Маринър: Изстрелян е космическият апарат Маринър 5 за изследване на Венера. 1975 г. – От СССР е изстрелян автоматичният космически апарат Венера 10. 1982 г. – Фолкландската война: Войната завършва с капитулация на Аржентина пред Великобритания. 1985 г. – Германия, Франция, Белгия, Холандия и Люксембург подписват Шенгенското споразумение. 1995 г. – Шамил Басаев, начело на чеченски бунтовници, окупира болницата в руския град Будьоновск и взима за заложници над 1000 души. 2002 г. – Създаден е Национален военен университет с решение на XXXIX народно събрание чрез преобразуване и обединяване на Висшето военно общовойсково училище „Васил Левски“ – гр. Велико Търново, Висшето военно училище за артилерия и противовъздушна отбрана „Панайот Волов“ – гр. Шумен и Висшето военновъздушно училище „Георги Бенковски“ – гр. Долна Митрополия. 2008 г. – В зала „България“ Анна-Мария Равнополска-Дийн става първият български солист, изпълнявал някога „Концерта за арфа и оркестър“ на Карл Райнеке. Родени 1798 г. – Франтишек Палацки, чешки историк († 1876 г.) 1811 г. – Хариет Бичър Стоу, американска писателка († 1896 г.) 1823 г. – Пьотър Лавров, руски социолог († 1900 г.) 1856 г. – Васил Карагьозов, български учител, политик, почетен немски вицеконсул и схимонах на Атон († 1938 г.) 1856 г. – Димитър Благоев, български комунист († 1924 г.) 1864 г. – Алоис Алцхаймер, германски лекар († 1915 г.) 1872 г. – Юлий Розентал, български поет и революционер († 1903 г.) 1909 г. — Фео Мустакова-Генадиева, българска балерина († 2011 г.) Бърл Айвс, американски актьор и кънтри певец († 1995 г.) 1922 г. – Кевин Рош, ирландско-американски архитект († 2019 г.) 1925 г. – Васил Вачев, български актьор († 2000 г.) 1926 г. – Херман Кант, немски писател († 2016 г.) 1928 г. – Че Гевара, революционер от аржентински произход († 1967 г.) 1933 г. – Светлин Русев, български художник, академик († 2018 г.) 1934 г. – Петер О. Хотевиц, немски писател († 2010 г.) 1943 г. – Радослав Спасов, български оператор и режисьор 1945 г. – Йорг Имендорф, германски художник († 2007 г.) 1946 г. – Виолета Гиндева, българска актриса († 2019 г.) 1946 г. – Доналд Тръмп, американски предприемач 1949 г. – Стоян Александров, български финансист и политик 2020 1949 г. – Хари Търтълдоув, американски писател 1960 г. – Крум Савов, български спортен журналист 1960 г. – Манол Генов, български политик и икономист 1961 г. – Бой Джордж, британски певец 1966 г. – Матю Фокс, американски актьор и бивш модел 1966 г. – Индира Радич, сръбска фолкпевица 1968 г. – Ясмин Блийт, американска актриса 1969 г. – Щефи Граф, германска тенисистка 1970 г. – Йордан Матеев, български журналист 1971 г. – Катрин Рьогла, австрийска писателка 1972 г. – Николай Иванов, български волейболист 1973 г. – Пламен Константинов, български волейболист 1973 г. – Цеца Ражнатович, сръбска фолкпевица 1976 г. – Масимо Одо, италиански футболист 1982 г. – Лилия Недева, български политик и икономист Починали 987 г. – Арон, български болярин и брат на Самуил (* 10 век) 1594 г. – Орландо ди Ласо, франко-фламандски композитор (* ок. 1530) 1698 г. – Герит Беркхейде, холандски художник (* 1638 г.) 1725 г. – Саломо Франк, немски поет (* 1659 г.) 1853 г. – Захарий Зограф, български художник (* 1810 г.) 1920 г. – Макс Вебер, немски икономист и социолог (* 1864 г.) 1921 г. – Борис Михайлов, български художник (* 1868 г.) 1923 г. – Александър Стамболийски, министър-председател на България (* 1879 г.) 1924 г. – Иван Салабашев, български политик (* 1853 г.) 1924 г. – Петко Петков, български политик (* 1891 г.) 1927 г. – Джеръм К. Джеръм, английски писател (* 1859 г.) 1936 г. – Гилбърт Кийт Честъртън, английски писател (* 1874 г.) 1942 г. – Никола Русински, български военен и революционер (* 1875 г.) 1944 г. – Любор Нидерле, чешки археолог (* 1865 г.) 1951 г. – Стефан Иванов, български художник (* 1875 г.) 1960 г. – Ана Паукер, румънска комунистка (* 1893 г.) 1968 г. – Салваторе Куазимодо, италиански поет, Нобелов лауреат през 1959 (* 1901 г.) 1986 г. – Вилхелм Сабо, австрийски писател (* 1901 г.) 1986 г. – Владимир Георгиев, български езиковед (* 1908 г.) 1986 г. – Хорхе Луис Борхес, аржентински писател (* 1899 г.) 1994 г. – Хенри Манчини, американски композитор (* 1924 г.) 1995 г. – Роджър Зелазни, американски писател (* 1937 г.) 1995 г. – Рори Галахър, ирландски блусрок китарист (* 1948 г.) 2007 г. – Курт Валдхайм, президент на Австрия (* 1918 г.) 2014 г. – Сам Кели, британски актьор (* 1943 г.) Празници ООН – Световен ден на кръводаряването САЩ – Ден на националния флаг 614


text: 15 юни е 166-ият ден в годината според григорианския календар (167-и през високосна). Остават 199 дни до края на годината. Събития 1215 г. – В Англия е подписана Магна харта, ограничаваща правата на монарха за сметка на правата на аристокрацията и църквата. 1253 г. – Българският цар Михаил II Асен сключва договор с Дубровник, насочен срещу сръбския крал Стефан Урош I. 1389 г. – Състои се Битката на Косово поле (стар стил), при която Османската империя побеждава обединените сили на сърби и босненци. 1510 г. – Папа Лъв X отлъчва от църквата Мартин Лутер за ерес. 1826 г. – В Цариград избухва Бунт на еничарите с участие на около 20 000 наемници, който е против решението на султан Махмуд II да модернизира армията и да създаде редовна турска войска. 1836 г. – Арканзас става 25-ия щат на САЩ. 1858 г. – Изигран е първият мач по Австралийски футбол. 1863 г. – Излиза първият брой на вестник Гайда, редактор на който е Петко Славейков. 1876 г. – В резултат на цунами в Япония загиват около 28 000 души. 1907 г. – В Хага започва Втората световна мирна конференция с участие на представители на 44 държави. 1911 г. – Основана е корпорацията Tabulating Computing Recording Corporation (IBM). 1930 г. – В София е създаден Съюз на славянските дружества. 1944 г. – Край село Ганчево (днес Партизани обл. Варна ок. Провадия) са разстреляни без съд и присъда 18 антифашисти сред които Димитър Чивгънов 1954 г. – В Базел, Швейцария, е учреден европейският футболен съюз УЕФА. 1969 г. – По време на вътрешната премиера на пиесата на Георги Марков „Аз бях той“ (режисьор Методи Андонов) в Сатиричния театър представлението е спряно и забранено; по-късно на същия ден Георги Марков напуска страната, за да избегне преследване. 1976 г. – 7 (33) Народно събрание преизбира Тодор Живков за председател на Държавния съвет и държавен глава; Станко Тодоров за министър-председател на България и Владимир Бонев за Председател на Народното събрание. 1977 г. – В Испания са проведени първите демократични избори след 41 години тоталитарно управление. 1985 г. – Спускаемият модул на съветския космически апарат Вега 2 изследва атмосферата и повърхността на Венера. 1988 г. – В Пакистан е приет за върховен закон Шериата, което на практика означава, че държавата става ислямска република. 1994 г. – Израел и Ватикана установяват дипломатически отношения след дългогодишните претенции на Израел за безразличието на католическата църква по време на Холокоста. 2001 г. – Китай, Русия, Казахстан, Киргизстан, Таджикистан и Узбекистан създават Шанхайска организация за сътрудничество. 2006 г. – Сърбия признава независимостта на Черна гора. 2022 г. – Microsoft прекратява пълната поддръжка на Internet Explorer. Родени 1330 г. – Едуард, принц на Уелс († 1376 г.) 1479 г. – Лиза дел Джокондо, Мона Лиза († 1542 г.) 1594 г. – Никола Пусен, френски художник († 1665 г.) 1827 г. – Пьотър Шувалов, руски дипломат и политик († 1889 г.) 1843 г. – Едвард Григ, норвежки композитор († 1907 г.) 1850 г. – Сава Мирков, български военен лекар († 1927 г.) 1867 г. – Константин Балмонт, руски поет († 1942 г.) 1872 г. – Антон Страшимиров, български писател († 1937 г.) 1882 г. – Йон Антонеску, министър-председател на Румъния († 1946 г.) 1883 г. – Анри Делоне, френски футболен организатор († 1955 г.) 1883 г. – Георги Тановски, български военен деец († 1944 г.) 1889 г. – Никола Ганушев, български художник († 1958 г.) 1902 г. – Ерик Ериксън, германски психоаналитик († 1994 г.) 1914 г. – Александър Муратов, български поет († 1994 г.) 1914 г. – Юрий Андропов, генерален секретар на ЦК на КПСС († 1984 г.) 1918 г. – Франсоа Томбалбайе, Президент на Чад († 1975 г.) 1923 г. – Ерланд Юсефсон, шведски актьор († 2012 г.) 1932 г. – Гинка Станчева, българска актриса († 2023 г.) 1936 г. – Борис Луканов, български актьор († 2023 г.) 1943 г. – Джони Холидей, френски певец и актьор († 2017 г.) 1945 г. – Бриго Аспарухов, български разузнавач и политик 1946 г. – Брижит Фосе, френска актриса 1946 г. – Демис Русос, гръцки певец († 2015 г.) 1951 г. – Андон Николов, български щангист 1951 г. – Радко Дишлиев, български актьор († 2009 г.) 1954 г. – Даниял Ахметов, политик от Казахстан 1954 г. – Джеймс Белуши, американски актьор 1958 г. – Рикардо Палети, италиански пилот от Ф1 († 1982 г.) 1961 г. – Димитър Чобанов, български скулптор 1963 г. – Хелън Хънт, американска актриса 1964 г. – Кортни Кокс, американска актриса 1969 г. – Айс Кюб, американски рапър 1969 г. – Оливер Кан, бивш германски футболен вратар 1969 г. – Седрик Пиолин, френски тенисист 1973 г. – Зилке Шойерман, немска писателка 1977 г. – Ивица Боцевски, политик от Република Македония 1980 г. – Кристофър Кастил, американски актьор 1981 г. – Били Мартин, американски музикант 1983 г. – Иванка Моралиева, българска плувкиня 1986 г. – Александър Арещенко, украински шахматист 1992 г. – Мона, българска певица и актриса Починали 923 г. – Робер I, крал на Франция (* 865 г.) 948 г. – Роман I Лакапин, император на Византийската империя (* ок. 870) 1004 г. – Аделхайд Аквитанска, кралица на Франция (* 950) 1341 г. – Андроник III Палеолог, император на Византийската империя (* 1297) 1383 г. – Йоан VI Кантакузин, император на Византийската империя (* ок. 1295) 1389 г. – Мурад I, султан на Османската империя (* 1319 г.) 1467 г. – Филип Хубави, бургундски херцог (* 1396 г.) 1849 г. – Джеймс Полк, 11-и президент на САЩ (* 1795 г.) 1876 г. – Иван Гъбенски, български революционер (* ок. 1842 г.) 1876 г. – Никола Войновски, български революционер (* 1849 г.) 1876 г. – Цанко Дюстабанов, български революционер (* 1844 г.) 1888 г. – Фридрих III, кайзер на Германия и крал на Прусия (* 1831 г.) 1889 г. – Михай Еминеску, румънски поет (* 1850 г.) 1917 г. – Кристиан Биркеланд, норвежки учен (* 1867 г.) 1940 г. – Ернст Вайс, австрийски писател (* 1882 г.) 1945 г. – Никола Аврамов, български художник (* 1897 г.) 1979 г. – Ернст Майстер, немски писател (* 1911 г.) 1986 г. – Ангеларий, глава на МПЦ (* 1911 г.) 1992 г. – Лев Гумильов, руски учен (* 1912 г.) 1993 г. – Джеймс Хънт, английски пилот от Ф1 (* 1947 г.) 1995 г. – Джон Атанасов, американски изобретател от български произход (* 1903 г.) 1996 г. – Ела Фицджералд, американска певица (* 1917 г.) 2013 г. – Кенет Уилсън, американски физик, носител на Нобелова награда (* 1936 г.) 2018 г. – Дитер Велерсхоф, немски писател (* 1925 г.) Празници Видовден Световен ден на вятъра (отбелязва се от 2009 г., до 2007 е Европейски ден на вятъра) Азербайджан – Ден на националното спасение Дания – Ден на крал Валдемар II и Ден на националния флаг Южна Корея – Ден на земеделието 615


text: 16 юни е 167-ият ден в годината според григорианския календар (168-и през високосна). Остават 198 дни до края на годината. Събития 1342 г. – Основан е град Олбор, Дания. 1815 г. – Състои се последната военна победа на Наполеон Бонапарт – при Лигни. 1846 г. – Пий IX е избран за папа, с което започва най-дълготрайният понтификат в историята на Римокатолическа църква. 1903 г. – В САЩ е създадена автомобилната компания Форд Мотор. 1913 г. – Започва Междусъюзническата война 1938 г. – Учредена е ултранационалистическата и расистка организация Българска орда, просъществувала до септември 1944 г. 1940 г. – Втората световна война: Маршал Анри Филип Петен става министър-председател във Вишистка Франция. 1958 г. – Имре Наги, Пал Малетер и други водачи на Унгарското въстание от 1956 г. са екзекутирани. 1960 г. – В Израел е включен първият ядрен реактор. 1961 г. – По време на турне в Париж съветския балетист Рудолф Нуреев иска политическо убежище и остава до края на дните си във Франция. 1963 г. – Изстрелян е „Восток 6“ със съветската космонавтка Валентина Терешкова на борда, която става първата жена, летяла в космоса. 1977 г. – Леонид Брежнев е избран за държавен глава на СССР и по този начин поема цялата власт в държавата. 1981 г. – НС преизбира за държавен глава Тодор Живков; край на управлението на Станко Тодоров като министър-председател на България (от 7 юли 1971 г.) и начало на мандата на Гриша Филипов на тази длъжност (продължил до 21 март 1986 г.). 1989 г. – Екзекутираният през 1956 г. министър-председател на Унгария Имре Над е препогребан с високи почести. 1999 г. – Табо Мбеки встъпва в длъжността президент на ЮАР. 2004 г. – Рафаел Бенитес е назначен за треньор на Ливърпул, с който през следващата година е победител в Шампионската лига. 2006 г. – Италианската полиция задържа престолонаследникът на италианския трон Виктор Емануил Савойски, в обвинение за „пране на пари“. 2012 г. – Китай успешно изстрелва апарат Шънджоу 9 с тричленен екипаж, включващ първата жена космонавт на Китай Лю Ян, който успява да се скачи успешно със станция Тянгун-1 2016 г. – Открива се Всеправославния събор на остров Крит. Родени 1313 г. – Джовани Бокачо, италиански писател († 1375 г.) 1583 г. – Аксел Уксеншерна, канцлер и регент на Швеция († 1654 г.) 1612 г. – Мурад IV, султан на Османската империя († 1640 г.) 1829 г. – Джеронимо, индиански вожд († 1909 г.) 1858 г. – Густав V, крал на Швеция († 1950 г.) 1866 г. – Германос Каравангелис, костурски митрополит († 1935 г.) 1868 г. – Иван Табаков, български военен деец († 1925 г.) 1888 г. – Александър Фридман, руски физик († 1925 г.) 1890 г. – Стан Лоръл, британски актьор († 1965 г.) 1894 г. – Фьодор Толбухин, съветски офицер († 1949 г.) 1897 г. – Георг Витиг, германски химик, Нобелов лауреат († 1987 г.) 1898 г. – Георги Исерсон, съветски учен († 1976 г.) 1899 г. – Бронислав Камински, руски офицер от СС († 1944 г.) 1917 г. – Ървинг Пен, американски фотограф († 2009 г.) 1925 г. – Георги Парцалев, български актьор († 1989 г.) 1928 г. – Ани Корди, белгийска актриса и певица († 2020 г.) 1937 г. – Симеон Сакскобургготски, цар на българите и министър-председател на България 1947 г. – Кирил Кадийски, български писател 1958 г. – Бойка Велкова, българска актриса 1960 г. – Михаил Миков, български политик 1961 г. – Роберт Шнайдер, австрийски писател 1965 г. – Радослав Рачев, български актьор 1966 г. – Владимир Кузов, български политик 1966 г. – Ян Железни, чешки спортист 1967 г. – София Кузева, българска актриса 1971 г. – Тупак Шакур, американски музикант († 1996 г.) 1972 г. – Стефан Юруков, български футболист 1973 г. – Стефан Митров, български поп-певец 1980 г. – Мартин Щранцъл, австрийски футболист 1980 г. – Нехир Ердоган, турска актриса 1985 г. – Сержо Диас Рибейро, португалски футболист 1987 г. – Красимир Анев, български биатлонист Починали 1671 г. – Степан Разин, казашки военачалник (* 1630 г.) 1876 г. – Тодор Каблешков, български революционер (* 1851 г.) 1890 г. – Коста Паница, български офицер (* 1857 г.) 1913 г. – Иван Метев, български инженер (* 1889 г.) 1921 г. – Марко Балабанов, български политик (* 1837 г.) 1929 г. – Олдфийлд Томас, британски зоолог (* 1858 г.) 1940 г. – Андрей Архангелски, руски геолог (* 1879 г.) 1944 г. – Марк Блок, френски историк (* 1886 г.) 1951 г. – Пьотър Павленко, съветски писател (* 1899 г.) 1958 г. – Имре Над, министър-председател на Унгария (* 1896 г.) 1959 г. – Джордж Рийвс, американски актьор (* 1914 г.) 1977 г. – Вернер фон Браун, германски учен (* 1912 г.) 1979 г. – Никълъс Рей, американски режисьор (* 1911 г.) 2004 г. – Тодор Динов, български аниматор (* 1919 г.) 2010 г. – Роналд Ним, британски режисьор (* 1911 г.) 2013 г. – Ханс Хас, австрийски зоолог и водолаз (* 1919 г.) 2017 г. – Хелмут Кол, германски политик (* 1930 г.) Празници ЮНЕСКО – Международен ден на африканското дете – Отбелязва се от 1991 г. по инициатива на Организацията за африканско единство и ЮНЕСКО ЮАР – Ден на младежите Ирландия – Блумовден (Блумсдей, неофициален празник) 616


text: 17 юни е 168-ият ден в годината според григорианския календар (169-и през високосна година). Остават 197 дни до края на годината. Събития 1631 г. – Мумтаз Махал умира по време на раждане. В нейна чест съпругът ѝ, азиатският владетел Шах Джахан, построява за 17 години двореца гробница Тадж Махал (дн. Индия). 1866 г. – Започва Австро-пруската война. 1872 г. – Управителят на Дунавския вилает (Туна вилает) Мидхат паша е назначен от султан Абдул Азис за велик везир на Османската империя. 1885 г. – Статуята на Свободата пристига в пристанището на Ню Йорк на борда на френския кораб Isere. 1913 г. – Царство България напада Сърбия и Гърция, което е начало на Междусъюзническата война. Започва битката при Брегалница. 1939 г. – Във Франция е извършена последната публична екзекуция с гилотина. 1940 г. – Втората световна война: Трите балтийски държави Литва, Латвия и Естония са окупирани от Съветския съюз. 1944 г. – Исландия получава независимост от Дания и е обявена за република. 1945 г. – България във Втората световна война: В София тържествено са посрещнати частите на Първа българска армия, взела участие в победата над нацистка Германия в рамките на Трети украински фронт. 1953 г. – В няколко града на Източна Германия избухва Работническо въстание, което е потушено от окупационните войски на Съветския съюз. 1955 г. – Извършен е първият полет в СССР на реактивен пътнически самолет – Ту-104. 1988 г. – Приключва успешно съветската космическа мисия Союз ТМ-5, сред екипажа на която е вторият български космонавт – Александър Александров. 1990 г. – Парламентарни избори в България: Провежда се вторият тур на изборите за VII велико народно събрание; най-голям брой места печели БСП. 1994 г. – В САЩ е открито Световното първенство по футбол. 2001 г. – Парламентарни избори в България: Национално движение Симеон Втори печели изборите за XXXIX народно събрание с резултат 42,74% (120 депутати). Родени 1239 г. – Едуард I, крал на Англия († 1307 г.) 1682 г. – Карл XII, крал на Швеция († 1718 г.) 1703 г. – Джон Уесли, основател на Методистката църква († 1791 г.) 1808 г. – Хенрик Вергелан, норвежки писател († 1845 г.) 1810 г. – Фердинанд Фрайлиграт, германски поет († 1876 г.) 1811 г. – Йоун Сиюрдсон, исландски политик († 1879 г.) 1818 г. – Шарл Гуно, френски композитор († 1893 г.) 1834 г. – Иван Асиянчин, български духовник († 1910 г.) 1845 г. – Петър Карапетров, български публицист († 1903 г.) 1882 г. – Игор Стравински, руски композитор († 1971 г.) 1888 г. – Хайнц Гудериан, германски генерал-полковник († 1954 г.) 1897 г. – Трайчо Костов, български комунист († 1949 г.) 1898 г. – Мориц Корнелис Ешер, нидерландски художник († 1972 г.) 1900 г. – Мартин Борман, нацистки служител († 1945 г.) 1903 г. – Михаил Светлов, съветски поет († 1964 г.) 1910 г. – Джон Гримек, американски културист († 1999 г.) 1917 г. – Лоренц Мак, австрийски писател († 1991 г.) 1920 г. – Франсоа Жакоб, френски биолог, Нобелов лауреат през 1965 г. († 2013 г.) 1929 г. – Тигран Вартанович Петросян, арменски шахматист († 1984 г.) 1929 г. – Юлия Винер-Ченишева, българска оперна певица († 2010 г.) 1932 г. – Андрей Германов, български поет († 1981 г.) 1939 г. – Кшиштоф Зануси, полски режисьор 1939 г. – Хана Йоханзен, швейцарска писателка 1940 г. – Джордж Акерлоф, американски икономист, Нобелов лауреат през 2001 г. 1942 г. – Мохамед ел Барадей, египетски дипломат, Нобелов лауреат през 2005 г. 1945 г. – Еди Меркс, белгийски колоездач 1945 г. – Кен Ливингстън, британски политик 1946 г. – Петер Розай, австрийски писател 1948 г. – Храпън Гунльойсон, исландски кинорежисьор 1948 г. – Шо Косуги, японски актьор 1958 г. – Джело Биафра, американски музикант 1959 г. – Иван Йовчев, български футболист 1960 г. – Адриан Кампос, испански автомобилен състезател († 2021 г.) 1966 г. – Джейсън Патрик, американски актьор 1967 г. – Борислав Гуцанов, български политик 1969 г. – Николай Благоев, български политик и лекар 1976 г. – Пьотър Свидлер, руски шахматист 1980 г. – Винъс Уилямс, американска тенисистка 1982 г. – Алекс Родриго Диаш да Коста, бразилски футболист 1982 г. – Дирк Лауке, германски писател 1983 г. – Лий Райън, британски поп певец 1984 г. – Луис Хименес, чилийски футболист 1985 г. – Маркос Багдатис, кипърски тенисист 1986 г. – Радина Кърджилова, българска актриса 1989 г. – Симон Батъл, американска певица и актриса († 2014 г.) 1990 г. – Алан Дзагоев, руски футболист Починали 676 г. – Адеодат II, римски папа (* неизв.) 1025 г. – Болеслав I Храбри, първи крал на Полша (* 967 г.) 1501 г. – Ян I Олбрахт, крал на Полша (* 1459 г.) 1696 г. – Ян III Собиески, крал на Полша (* 1629 г.) 1719 г. – Джоузеф Адисън, британски писател (* 1672 г.) 1734 г. – Клод Луи Ектор дьо Вилар, френски офицер (* 1653 г.) 1898 г. – Едуард Бърн-Джоунс, британски художник (* 1833 г.) 1929 г. – Йосиф Киров, български революционер (* 1901 г.) 1930 г. – Петър Абрашев, български политик (* 1866 г.) 1934 г. – Руси Лудогоров, български офицер, военен инженер и теоретик (* 1869 г.) 1940 г. – Сър Артър Хардън, британски биохимик, Нобелов лауреат през 1929 г. (* 1865 г.) 1960 г. – Пиер Рьоверди, френски поет (* 1889 г.) 1968 г. – Хосе Насаси, уругвайски футболист (* 1901 г.) 1981 г. – Сър Ричард О'Конър, британски генерал (* 1889 г.) 1985 г. – Кирил Москаленко, съветски маршал (* 1902 г.) 1996 г. – Томас Кун, американски философ и историк (* 1922 г.) 2002 г. – Добри Джуров, български офицер и политик (* 1916 г.) 2002 г. – Фриц Валтер, германски футболист (* 1920 г.) 2004 г. – Боян Лечев, български цигулар (* 1926 г.) 2005 г. – Уилям Фентън, американски етнолог (* 1908 г.) 2008 г. – Сид Чарис, американска актриса и танцьорка (* 1922 г.) 2009 г. – Ралф Дарендорф, германско-британски политик (* 1929 г.) 2011 г. – Димитър Стоянов, български режисьор и актьор (* 1938 г.) 2019 г. – Петър Чернев, български актьор (* 1972 г.) Празници Световен ден за борба със сушата и настъпването на пустините (от 1995 г.) Армения и Румъния – Ден на авиацията Западна Германия – Ден на германското единство (по повод на Работническото въстание през 1953 г. в Източна Германия; до 1990 г. се чества като национален празник във ФРГ) Индонезия – Ден на детето Исландия – Ден на независимостта (от Дания през 1944 г., национален празник) 617


text: 18 юни е 169-ият ден в годината според григорианския календар (170-и през високосна). Остават 196 дни до края на годината. Събития 1429 г. – Френските сили под командването на Жана д'Арк разгромяват основната английска армия в Битката при Пате – тази победа обръща хода на Стогодишната война. 1583 г. – В Лондон е извършена първата Застраховка Живот. 1648 г. – Богдан Хмелницки се обръща към Москва за присъединяване на Украйна към Русия. 1812 г. – Британско-американска война: Конгресът на САЩ приема декларация, с която обявява война на Обединеното кралство. 1815 г. – В Битката при Ватерлоо Наполеон I претърпява поражение, което довежда до неговата повторна и окончателна абдикация от френския престол. 1837 г. – В Испания е приета нова конституция. 1854 г. – Георги Раковски напуска тайно Цариград и начело на чета се отправя към Стара планина. 1903 г. – В Сан Франциско е даден старта на първото автомобилно рали от западния до източния бряг, което завършва след 3 месеца в Ню Йорк. 1928 г. – Амелия Еърхарт става първата жена, която прелита над Атлантическия океан със самолет (като пътник). 1937 г. – Руските пилоти Валерий Чкалов, Георгий Байдуков и Александър Беляков излитат от Москва по посока на САЩ през Северния полюс без междинно кацане; полетът приключва успешно на 20 юни във Ванкувър. 1940 г. – Втора световна война: Шарл дьо Гол прави обръщение към френския народ, последвало окупацията на Франция от Нацистка Германия, в което призовава да се подкрепи Френската съпротива. 1942 г. – Втората световна война: Започва бой в църквата Св. св. Кирил и Методий в Прага между седмина участници в чешката съпротива и обкръжилите ги части на Гестапо. 1946 г. – Италия е провъзгласена за република след референдум. 1947 г. – Народна република България възстановява дипломатическите си отношения с Унгария. 1953 г. – В Египет е премахната монархията и установена република. Генерал Мохамед Нагиб е избран за президент на Египет. Във Франция е основано Френско психоаналитично общество. 1967 г. – В САЩ – Калифорния, на Поп Фестивала в Мотереи, Джими Хендрикс подпалва китарата си. 1979 г. – Във Виена САЩ и СССР подписват споразумение за ограничаване на стратегическите оръжия САЛТ 2. 1983 г. – Астронавтката Сали Райд става първата американка, летяла в космоса. 1989 г. – Бирма официално приема новото име Мианмар. 2001 г. – Кметът на София Стефан Софиянски, подкрепен от Евгений Бакърджиев, иска оставката на Иван Костов, като лидер на СДС, заради тежката изборна загуба. 2006 г. – Казахстан изстрелва успешно първия си изкуствен спътник – КазСат. 2023 г. - Амриканската подводница "Титан",собственост на OceanGate претърпява имплозия,докато е на път към останките на "Титаник".Загиват всички 5ма души на борда Родени 1332 г. – Йоан V Палеолог, византийски император († 1391 г.) 1466 г. – Отавиано Петручи, италиански художник († 1539 г.) 1511 г. – Бартоломео Аманати, италиански архитект и скулптор († 1592 г.) 1788 г. – Карл Сигизмунд Кунт, германски ботаник († 1850 г.) 1845 г. – Шарл Лаверан, френски лекар, Нобелов лауреат († 1922 г.) 1868 г. – Миклош Хорти, унгарски адмирал и регент († 1957 г.) 1882 г. – Георги Димитров, български политик († 1949 г.) 1901 г. – Велика княгиня Анастасия Николаевна († 1918 г.) 1902 г. – Петко Задгорски, български художник († 1974 г.) 1903 г. – Реймон Радиге, френски писател († 1923 г.) 1905 г. – Леонид Лавровски, съветски балетмайстор († 1967 г.) 1907 г. – Варлам Шаламов, писател, поет, публицист († 1982 г.) 1911 г. – Тодор Берберов, български преводач († 1988 г.) 1912 г. – Мустафа Шарков, български духовник, деец от Дружба Родина († ? г.) 1927 г. – Симеон Пиронков, български композитор († 2000 г.) 1929 г. – Любомир Каролеев, български диригент († 1995 г.) 1929 г. – Юрген Хабермас, германски философ и социолог 1933 г. – Носрат Песешкиян, ирански невролог († 2010 г.) 1936 г. – Денис Хълм, новозеландски автомобилен пилот от Формула 1 († 1992 г.) 1936 г. – Цветана Енева, българска актриса 1940 г. – Мирям Преслер, немска писателка 1942 г. – Пол Маккартни, британски музикант (The Beatles) 1942 г. – Табо Мбеки, президент на ЮАР 1944 г. – Веселин Близнаков, български политик 1946 г. – Гордън Мъри, южноафрикански дизайнер от Формула 1 1946 г. – Йордан Филипов, български футболист († 1996 г.) 1946 г. – Фабио Капело, италиански футболист и треньор 1947 г. – Димитър Герасимов, български актьор 1949 г. – Лех Качински, полски политик († 2010 г.) 1952 г. – Изабела Роселини, италианска актриса и модел 1963 г. – Джеф Милс, американски DJ 1963 г. – Дизи Рийд, американски музикант 1963 г. – Румен Радев, български политик 1970 г. – Арсен Йегиазарян, арменски шахматист 1973 г. – Жули Депардийо, френска киноактриса и певица 1975 г. – Мари Жилен, белгийска актриса 1981 г. – Кирил Ивайлов, български актьор 1982 г. – Марко Бориело, италиански футболист 1984 г. – Ричард Еромоигбе, нигерийски футболист 1987 г. – Марсело Морено, боливийски футболист 1991 г. – Уила Холанд, американски модел и актриса Починали 741 г. – Лъв III, византийски император (* ок. 675 г.) 1155 г. – Арнолд Брешански, италиански религиозен деец (* ок. 1100 г.) 1291 г. – Алфонсо III, крал на Арагон (* 1265 г.) 1726 г. – Мишел-Ришар Делаланд, френски композитор (* 1657 г.) 1861 г. – Итън Ходжкинсън, английски инженер (* 1789 г.) 1912 г. – Милован Милованович, сръбски министър-председател (* 1863 г.) 1913 г. – Гоце Мазнов, български революционер (* 1889 г.) 1913 г. – Христо Батанджиев, български революционер (* неизв.) 1916 г. – Хелмут фон Молтке, германски военачалник (* 1848 г.) 1923 г. – Христо Смирненски, български поет (* 1898 г.) 1926 г. – Олга Константиновна, кралица на гърците (* 1851 г.) 1928 г. – Руал Амундсен, норвежки полярен изследовател (* 1872 г.) 1934 г. – Панайот Бърнев, български военен деец (* 1859 г.) 1936 г. – Максим Горки, руски писател (* 1868 г.) 1942 г. – Йозеф Габчик, чехословашки войник (* 1923 г.) 1944 г. – Виолета Якова, деец на РМС (* 1912 г.) 1952 г. – Ефим Боголюбов, украински/немски шахматист (* 1889 г.) 1959 г. – Етел Баримор, американска актриса (* 1879 г.) 1962 г. – Алексей Антонов, съветски военачалник (* 1896 г.) 1963 г. – Херман Свобода, австрийски психолог (* 1873 г.) 1968 г. – Фернанду Монтейру ди Кащру Сороменю, португалски журналист и писател (* 1910 г.) 1971 г. – Паул Карер, швейцарски биохимик, Нобелов лауреат през 1937 (* 1889 г.) 1974 г. – Георгий Жуков, маршал на Съветския съюз (* 1896 г.) 1980 г. – Казимеж Куратовски, полски математик (* 1896 г.) 2000 г. – Антон Горчев, български актьор (* 1939 г.) 2006 г. – Джика Петреску, румънски композитор и певец (* 1915 г.) 2006 г. – Соня Кънчева, българска народна певица (* 1929 г.) 2009 г. – Енчо Мутафов, български литературен и художествен критик (* 1943 г.) 2010 г. – Жузе Сарамагу, португалски писател, Нобелов лауреат (* 1922 г.) Празници Световен ден на филателията – На този ден през 1926 г. в Париж е основана Международната организация по филателия Ден на достойнството на болните от аутизъм (Autistic Pride Day) – чества се от 2005 г. Република Сейшели – Ден на конституцията (1993 г., национален празник) Египет – Ден на евакуацията (съвременно издание на някогашния Ден на Нил) 618


text: 19 юни е 170-ият ден в годината според григорианския календар (171-ви през високосна). Остават 195 дни до края на годината. Събития 1269 г. – кралят на Франция Луи IX постановява всички евреи, които не носят отличителния знак Звездата на Давид да заплащат глоба. 1829 г. – Руско-турската война (1828 – 1829): Руските войски завладяват Силистра. 1862 г. – Конгресът на САЩ премахва робството в САЩ. 1867 г. – в Керетаро, Мексико, е екзекутиран чрез разстрел император Максимилиан I 1868 г. – по настояване на сръбското правителство Любен Каравелов е арестуван в Нови Сад (тогава в Австро-Унгария) във връзка с убийството на княз Михайло Обренович III. 1912 г. – в САЩ е приет със закон 8-часовия работен ден. 1919 г. – Мустафа Кемал Ататюрк открива турския Национален конгрес в Анкара, който отхвърля решенията на Версайския договор, засягащи съдбата на Турция. 1933 г. – Франция дава политическо убежище на изгонения от СССР Лев Троцки. 1938 г. – националният отбор на Италия по футбол за втори път става световен шампион, побеждавайки на финала Унгария с 4:2. 1944 г. – Втора световна война: Започва битката за Филипинското море, в която САЩ нанасят големи загуби на японската флота и авиация. 1953 г. – Световният съвет на мира награждава посмъртно с „Почетна награда на мира“ български поет Никола Вапцаров. 1961 г. – Кувейт официално провъзгласява независимостта си от Великобритания. 1986 г. – министър-председателят Георги Атанасов съставя ново правителство на България. 1987 г. – ЕТА извършва един от най-кървавите си атентати, при който избухва бомба, разположена в супермаркет в Барселона, като убива 21 души и ранява други 45 души. 1990 г. – започват преговори на МВФ с българското правителство, ръководено от Димитър Попов. Родени 1566 г. – Джеймс I, крал на Англия († 1625 г.) 1623 г. – Блез Паскал, френски математик († 1662 г.) 1764 г. – Джон Бароу, английски географ († 1848 г.) 1896 г. – Аркадий Екатов, съветски летец-изпитател († 1941 г.) 1897 г. – Дончо Костов, български биолог († 1949 г.) 1919 г. – Богомил Райнов, български писател († 2007 г.) 1922 г. – Оге Нилс Бор, датски физик, Нобелов лауреат през 1975 г. († 2009 г.) 1930 г. – Жул Леви, български композитор († 2006 г.) 1931 г. – Кики Димула, гръцка поетеса († 2020 г.) 1941 г. – Вацлав Клаус, президент на Чехия 1942 г. – Георги Соколов, български футболист († 2002 г.) 1945 г. – Аун Сан Су Чи, бирмански политик, Нобелова лауреатка през 1991 г. 1945 г. – Радован Караджич, босненски сръбски политик 1947 г. – Салман Рушди, британски писател 1949 г. – Мерилин Кей, американска писателка 1954 г. – Катлийн Търнър, американска актриса 1958 г. – Сергей Цветарски, български статистик, председател на НСИ 1962 г. – Пола Абдул, американска певица 1963 г. – Саймън Райт, британски барабанист 1964 г. – Емил Трифонов – Кембълът, български тв- и радиоводещ († 2007 г.) 1969 г. – София Касидова, български икономист 1970 г. – Антонис Ремос, гръцки поп-изпълнител 1970 г. – Брайън Уелч, американски китарист, бивш член на Корн 1970 г. – Рахул Ганди, индийски политик 1972 г. – Робин Тъни, американска актриса 1973 г. – Юко Накадзава, японска актриса и певица 1975 г. – Ана Вале, италианска актриса и модел 1977 г. – Мария Чонкан, румънска лекоатлетка († 2007 г.) 1980 г. – Орлин Цветанов, български цигулар Починали 1607 г. – Йов Московски, руски патриарх (* ок. 1525 г.) 1867 г. – Максимилиан I, император на Мексико (* 1832 г.) 1879 г. – Никола Чернокожев, български просветни дейци (* 1849 г.) 1884 г. – Едуард Тотлебен, руски генерал (* 1818 г.) 1911 г. – Иван Касабов, български революционер (* 1837 г.) 1916 г. – Михаил Поморцев, руски изобретател и аеролог (* 1851 г.) 1937 г. – Джеймс Матю Бари, шотландски писател (* 1860 г.) 1943 г. – Георги Кандиларов, български просветен деец (* 1851 г.) 1944 г. – Стоян Едрев, военен деец на БРП(к), публицист и партизанин (* 1915 г.) 1981 г. – Драгомир Асенов, български писател (* 1926 г.) 1983 г. – Николай Дойчев, български актьор († 1903 г.) 1986 г. – Колюш, френски киноартист (* 1944 г.) 1991 г. – Джийн Артър, американска актриса (* 1900 г.) 1993 г. – Уилям Голдинг, английски писател, Нобелов лауреат през 1983 г. (* 1911 г.) 2000 г. – Антон Горчев, български актьор (* 1945 г.) 2006 г. – Петър Христосков, български музикант и композитор (* 1917 г.) 2010 г. – Мануте Бол, судански баскетболист една от легендите на НБА (* 1962 г.) 2013 г. – Джеймс Гандолфини, американски актьор (* 1961 г.) Празници Православие – Св. Паисий Хилендарски Алжир – Ден на революцията (1965 г.) България – Празник на войските за ядрена, химическа и биологическа защита България – Ден на дарителя и Празник на Националния музей „Земята и хората“ – На този ден през 1987 г. музеят отваря врати за първите си посетители. Наречен е Ден на дарителя, тъй като музеят дължи съществуването си на хората, предоставили личните си колекции и вложили средства и труд за неговото изграждане и обогатяване Кувейт – Ден на независимостта (от Великобритания, 1961 г.) САЩ – Ден на еманципацията (премахване на робството върху афроамериканците в Тексас, 1865 г.) Тринидад и Тобаго – Ден на труда 619


text: 20 юни е 171-вият ден в годината според григорианския календар (172-ри през високосна). Остават 194 дни до края на годината. Събития 451 г. – Битка на Каталаунските полета: Войските на римския военноначалник Флавий Аеций спират ордите на хуна Атила. 840 г. – Руан е нападнат от викингите, които достигат по река Сена. 1774 г. – Руският генерал Александър Суворов нанася поражение на османската армия при село Козлуджа (днешно Суворово). 1819 г. – Американският параход „Савана“ пристига в Ливърпул и става първият кораб с парен двигател, който прекосява Атлантическия океан. 1837 г. – Кралица Виктория се възкачва на британския престол. 1840 г. – Самюъл Морз получава патент за телеграфа. 1863 г. – Американска гражданска война: Западна Вирджиния е приета като 35-ия щат на САЩ. 1895 г. – Открит е Килският канал, свързващ Северно море и Балтийско море. 1904 г. – В Париж е основана Международната автомобилна федерация. 1939 г. – В Германия е осъществен първият в света полет на самолет с реактивен двигател. 1948 г. – Дебютира Шоуто на Ед Съливан по телевизията. 1949 г. – Папата отлъчва от църквата комунистическите лидери на Чехословакия. 1952 г. – Президентът на САЩ Хари Труман подписва Закон за чуждестранната помощ. 1954 г. – Официално е отворен за експлоатация Дунав мост, свързващ България и Румъния. 1960 г. – Федерация Мали придобива независимост от Франция (впоследствие се разделя на Мали и Сенегал). 1963 г. – Студената война: Между държавните глави на САЩ и СССР е установена гореща линия след приключване на Кубинската ракетна криза. 1969 г. – Населението на Родезия (дн. Зимбабве) гласува в референдум за провъзгласяване на страната за република. 1969 г. – Жорж Помпиду встъпва в длъжност като президент на Франция. 1973 г. – Хуан Перон се завръща в Аржентина след 18-годишно изгнание. 1977 г. – Петролопроводът Трансаляска в САЩ започва официално да функционира. 1991 г. – Германският парламент решава да премести столицата от Бон отново в Берлин. 1991 г. – Последните съветски части напускат Чехословакия и Унгария. 1993 г. – Извършено е първото пробно преминаване на влак през тунела под Ла Манш. 1999 г. – Учредена е партия ВМРО – Българско национално движение. 2001 г. – Генерал Первез Мушараф се самообявява за президент на Ислямската република Пакистан. 2003 г. – В Сейнт Питърсбърг е основана фондацията Уикимедия. Родени 1566 г. – Сигизмунд III Васа, полско-литовски крал († 1632 г.) 1754 г. – Амалия фон Хесен-Дармщат, германска принцеса († 1832 г.) 1756 г. – Йозеф Мартин Краус, шведски композитор († 1792 г.) 1763 г. – Уолф Тоун, ирландски революционер († 1798 г.) 1771 г. – Томас Дъглас, 5-и граф Селкърк († 1820 г.) 1786 г. – Марселин Деборд-Валмор, френска поетеса († 1859 г.) 1791 г. – Томас Едуард Боудич, английски изследовател († 1824 г.) 1819 г. – Жак Офенбах, френски композитор от немско-еврейски произход († 1880 г.) 1833 г. – Леон Бона, френски художник († 1922 г.) 1862 г. – Марко Лерински, български революционер и войвода († 1902 г.) 1866 г. – Иван Бончев, български военен деец († 1958 г.) 1868 г. – Борис Шатц, литовски скулптор († 1932 г.) 1880 г. – Петър Завоев, български журналист и писател († 1969 г.) 1885 г. – Бертолд Фиртел, австрийски поет († 1953 г.) 1887 г. – Курт Швитерс, немски художник и поет († 1948 г.) 1897 г. – Александър Коробков, руски генерал († 1941 г.) 1899 г. – Жан Мулен, герой на френската съпротива по време на Втората световна война († 1943 г.) 1905 г. – Лилиан Хелман, американски драматург († 1984 г.) 1909 г. – Ерол Флин, австралийски актьор († 1959 г.) 1917 г. – Герхард Майер, швейцарски писател († 2008 г.) 1922 г. – Александър Сариевски, народен певец от Република Македония († 2002 г.) 1924 г. – Чет Аткинс, американски китарист († 2001 г.) 1927 г. – Вячеслав Котьоночкин, руски режисьор († 2000 г.) 1928 г. – Мартин Ландау, американски актьор († 2017 г.) 1931 г. – Олимпия Дукакис, американска актриса от гръцки произход († 2021 г.) 1933 г. – Дани Айело, американски актьор († 2019 г.) 1934 г. – Живко Гарванов, български актьор († 1998 г.) 1934 г. – Юрий Визбор, съветски киноактьор († 1984 г.) 1940 г. – Джон Махони, американски актьор от английски произход 1941 г. – Алберт Шестерньов, руски футболист († 1994 г.) 1941 г. – Улф Мерболд, немски астронавт 1942 г. – Браян Уилсън, американски музикант 1944 г. – Ангел Сотиров, български психолог 1944 г. – Джон Маккук, американски актьор 1944 г. – Иван Григоров, български актьор († 2013 г.) 1945 г. – Ан Мъри, канадска певица 1949 г. – Лайнъл Ричи, американски музикант 1949 г. – Симон Багбо, политик от Кот д'Ивоар 1952 г. – Джон Гудман, американски актьор 1967 г. – Никол Кидман, австралийска актриса 1970 г. – Андреа Налес, немски политик 1971 г. – Джош Лукас, американски актьор 1973 г. – Чино Морено, американски музикант 1977 г. – Йорданка Белева, българска поетеса и писателка 1978 г. – Франк Лампард, английски футболист 1992 г. – Константина Петрова, български икономист и политик Починали 537 г. – Силверий, римски папа (* неизв.) 840 г. – Людовик Благочестиви, франкски крал (* 778 г.) 1176 г. – Михаил I, велик княз на Владимир-Суздал (* неизв.) 1597 г. – Вилем Баренц, холандски мореплавател и изследовател (* 1550 г.) 1787 г. – Карл Фридрих Абел, немски композитор (* 1723 г.) 1837 г. – Уилям IV, крал на Великобритания (* 1765 г.) 1866 г. – Бернхард Риман, немски математик (* 1826 г.) 1883 г. – Гюстав Емар, френски писател (* 1818 г.) 1888 г. – Йохан Цукерторт, германски шахматист (* 1842 г.) 1912 г. – Добри Даскалов, български революционер (* 1882 г.) 1913 г. – Владимир Попанастасов, български поет (* 1883 г.) 1915 г. – Йосиф I, български екзарх (* 1840 г.) 1925 г. – Васил Икономов, български анархист (* 1898 г.) 1925 г. – Йозеф Бройер, австрийски психиатър (* 1842 г.) 1927 г. – Алексей Апостол, финландски диригент (* 1866 г.) 1933 г. – Клара Цеткин, германска социалистка (* 1857 г.) 1945 г. – Бруно Франк, немски автор, поет, драматург и хуманист (* 1878 г.) 1947 г. – Бъгси Сийгъл, американски гангстер (* 1906 г.) 1959 г. – Хитоши Ашида, министър-председател на Япония (* 1887 г.) 1962 г. – Христо Настев, български революционер (* 1876 г.) 1975 г. – Михаил Егоров, съветски сержант (* 1923 г.) 1990 г. – Алфред Хейдок, руски писател (* 1892 г.) 1995 г. – Емил Чоран, френски писател и философ от румънски произход (* 1911 г.) 2000 г. – Карл Микел, немски писател (* 1935 г.) 2002 г. – Ервин Чаргаф, австрийски химик (* 1905 г.) 2002 г. – Тинус Озендарп, холандски атлет (* 1916 г.) 2004 г. – Ханс Цибулка, немски поет и белетрист (* 1920 г.) 2005 г. – Джак Килби, американски инженер, Нобелов лауреат през 2000 г. (* 1923 г.) 2005 г. – Никола Тодориев, български учен (* 1928 г.) 2008 г. – Стоян Величков, български кавалджия (* 1930 г.) Празници ООН – Международен ден на бежанците (отбелязва се от 2001 г.) Аржентина – Ден на националния флаг САЩ – Ден на Западна Вирджиния Сенегал – Ден на независимостта (1960 г., от Франция) Узбекистан – Ден на суверенитета 620


text: 21 юни е 172-рият ден в годината според григорианския календар (173-ти през високосна година). Остават 193 дни до края на годината. Събития 1913 г. – По време на Междусъюзническата война българската 2-ра армия губи боевете при Кукуш и Лахна. Кукуш е превзет и изгорен от гръцката армия. 1918 г. – Съставено е тридесет и шестото правителство на България, начело с Александър Малинов. 1919 г. – Германия потопява морския си флот, разположен край архипелага Оркни (Шотландия), за да не бъде предаден по силата на Версайския договор на Великобритания. 1958 г. – Политбюро на ЦК на БКП взема решение за постепенно сливане на турските и българските училища. 1990 г. – В Иран в резултат на земетресение загиват около 40 хиляди души. 2000 г. – Учени от НАСА съобщават за откриването на вода на повърхността на Марс. 2004 г. – Ракетопланът SpaceShipOne извършва първия частно финансиран космически полет с човек на борда. 2009 г. – Гренландия преминава на самоуправление. Родени 1002 г. – Лъв IX, римски папа († 1054 г.) 1732 г. – Йохан Кристоф Фридрих Бах, германски композитор († 1795 г.) 1781 г. – Симеон Дени Поасон, френски математик и физик († 1840 г.) 1856 г. – Фридрих Клуге, германски езиковед († 1926 г.) 1864 г. – Митрофан Пятницки, руски музикант († 1927 г.) 1866 г. – Чичо Стоян, български поет († 1939 г.) 1892 г. – Райнхолд Нибур, американски теолог († 1971 г.) 1898 г. – Пенка Икономова, българска драматична и филмова актриса († 1988 г.) 1905 г. – Жан-Пол Сартър, френски философ и писател, Нобелов лауреат († 1980 г.) 1914 г. – Уилям Викри, американски икономист († 1996 г.) 1917 г. – Неделчо Бончев, български военен пилот († вероятно 1944) 1921 г. – Хелмут Хайсенбютел, немски писател († 1996 г.) 1921 г. – Джуди Холидей, американска актриса († 1965 г.) 1946 г. – Кирил Ивков, български футболист 1947 г. – Ширин Ебади, ирански правозащитничка, Нобелова лауреатка 1948 г. – Анджей Сапковски, полски писател 1948 г. – Дон Еъри, английски рокпианист 1953 г. – Беназир Бхуто, първа жена министър-председател на Пакистан († 2007 г.) 1955 г. – Мишел Платини, френски футболист 1961 г. – Ману Чао, френски певец 1962 г. – Виктор Цой, съветски рок певец († 1990 г.) 1965 г. – Лари Уашовски, американски кинорежисьор 1969 г. – Димитър Балабанов, български футболист 1969 г. – Маркус Ортс, немски писател 1971 г. – Анет Олсон, шведска певица (Nightwish) 1971 г. – Фарид Мондрагон, колумбийски футболист 1973 г. – Джулиет Люис, американска актриса 1974 г. – Хрисимир Димитров, български баскетболист 1976 г. – Рене Ауфхаузер, австрийски футболист 1976 г. – Траян Дянков, български футболист 1979 г. – Крис Прат, американски актьор 1982 г. – Уилям Уелс, принц на Уелс 1986 г. – Лана Дел Рей, американска певица 1987 г. – Зебастиан Прьодъл, австрийски футболист 1991 г. – Гаел Какута, френски футболист Починали 1377 г. – Едуард III, крал на Англия (* 1312 г.) 1305 г. – Вацлав II, Крал на Бохемия (* 1271 г.) 1527 г. – Николо Макиавели, италиански философ, историк и държавник (* 1469 г.) 1529 г. – Джон Скелтън, английски поет (* ок. 1460) 1832 г. – Амалия фон Хесен-Дармщат, германска принцеса (* 1754 г.) 1852 г. – Фридрих Фрьобел, германски педагог (* 1782 г.) 1857 г. – Луи Жак Тенар, френски химик (* 1777 г.) 1874 г. – Андерс Ангстрьом, шведски физик (* 1814 г.) 1876 г. – Антонио Лопес де Санта Ана, президент на Мексико (* 1795 г.) 1908 г. – Николай Римски-Корсаков, руски композитор (* 1844 г.) 1914 г. – Берта фон Зутнер, австрийска писателка, Нобелов лауреат (* 1843 г.) 1918 г. – Едуард Абрамовски, полски учен (* 1868 г.) 1937 г. – Симеон Ванков, български офицер и руски генерал (* 1858 г.) 1957 г. – Йоханес Щарк, германски физик, Нобелов лауреат (* 1874 г.) 1970 г. – Сукарно, президент на Индонезия (* 1901 г.) 1981 г. – Асен Василиев, български изкуствовед (* 1900 г.) 1995 г. – Лальо Аврамов, български цигулар (* 1934 г.) 1996 г. – Кирил Варийски, български актьор (* 1954 г.) 1999 г. – Георги Кишкилов, български актьор (* 1932 г.) 1999 г. – Карл Кролов, немски поет и есеист (* 1915 г.) 2001 г. – Джон Лий Хукър, американски блус музикант (* 1917 г.) 2014 г. – Владислав Икономов, български режисьор (* 1938 г.) Празници Международен ден на скейтбординга Ден на лятното слънцестоене в Антарктида – средата на антарктическата земя Световен ден на хидрологията – отбелязва се от 2006 г. по инициатива на Международната организация по хидрография с подкрепата на Общото събрание на ООН 621


text: 22 юни е 173-тият ден в годината според григорианския календар (174-ти през високосна година). Остават 192 дни до края на годината. На 22 юни Слънцето се движи над Тропика на Рака. В северното полукълбо денят е най-дълъг, нощта е най-къса и има лятно слънцестоене; в южното полукълбо денят е най-къс, нощта е най-дълга и е налице зимно слънцестоене. Събития 168 г. пр.н.е. – Битка при Пидна: Римляните предвождани от Луций Емилий Павел Македоник побеждават и залавят македонския цар Персей, с което приключва Третата македонска война. 813 г. – Битка при Версиникия: Българската войска, водена от хан Крум побеждава армията на Византия край дн. село Маломирово (Ямболско). 1671 г. – Османската империя обявява война на Полша. 1675 г. – Кралят на Англия Чарлз II основава обсерваторията в Гринуич, приемайки меридианът, който минава през обсерваторията за нулев (това става международна норма едва в края на 19 век). 1815 г. – След загубата на френската армия в битката при Ватерлоо Наполеон Бонапарт абдикира. 1876 г. – В Испания е приета нова конституция. 1889 г. – Германия въвежда първите в Европа пенсии. 1916 г. – Първата световна война: Германската армия използва за първи път отровен газ (БОВ) – фосген. 1933 г. – С декрет на канцлера на Германия Адолф Хитлер са забранени опозиционните политически партии. 1940 г. – Втора световна война: Франция е принудена да подпише второ Компиенско примирие с Нацистка Германия. 1941 г. – Втора световна война: Нацистка Германия напада СССР в Операция Барбароса. 1941 г. – България по време на Втората световна война: На 22 юни 1941 година СССР атакува Добрич по въздух. 1948 г. – Съветската окупационна власт в Източна Германия провежда парична реформа. 1957 г. – От полигона Капустин Яр Съветският съюз изстрелва за първи път балистичната ракета Р-12 Двина. 1960 г. – Настъпва разривът между СССР и Китай, след като Никита Хрушчов нарича публично Мао Дзъдун „сталинист“. 1963 г. – Започва понтификата на папа Павел VI. 1973 г. – ГДР и ФРГ стават членове на ООН. 1978 г. – Американският астроном Джеймс Кристи открива Харон, естествен спътник на планетата-джудже Плутон. 1981 г. – Състои се премиерата на български игрален драматичен филм „Адаптация“. 1986 г. – По време на четвъртфиналите на Световното първенство по футбол на стадион Ацтека в Мексико, аржентинският футболист Диего Марадона отбелязва в рамките на три минути срещу Англия два гола, първият от които с ръка (наречена по-късно от него „Божията ръка“), а вторият като гол-шедьовър е определен за „Голът на века“. Англия успява да върне само едно попадение чрез Гари Линекер, а Аржентина печели втората си футболна корона. Родени 1664 г. – Йохан Ернст III, немски аристократ († 1707 г.) 1767 г. – Вилхелм фон Хумболт, немски философ, филолог и държавник († 1835 г.) 1805 г. – Джузепе Мацини, италиански философ и политик († 1872 г.) 1837 г. – Пол Морфи, американски шахматист († 1884 г.) 1861 г. – Йеротей Сирманов, български военен деец († 1954 г.) 1861 г. – Максимилиан фон Шпее, германски адмирал († 1914 г.) 1862 г. – Иван Шишманов, български литературовед († 1928 г.) 1898 г. – Ерих Мария Ремарк, немски писател († 1970 г.) 1899 г. – Дороти Девор (Алма Инес Уилямс), американска комедийна звезда от епохата на нямото кино († 1976 г.) 1903 г. – Джон Дилинджър, американски банков крадец († 1934 г.) 1906 г. – Били Уайлдър, американски режисьор от австрийски произход († 2002 г.) 1910 г. – Конрад Цузе, немски компютърен пионер († 1995 г.) 1924 г. – Александър Янков, български юрист и дипломат, професор по международно право († 2019 г.) 1930 г. – Юрий Артюхин, съветски космонавт († 1998 г.) 1931 г. – Теруюки Окадзаки, японски каратист († 2020 г.) 1933 г. – Димитър Казаков, български художник († 1992 г.) 1936 г. – Крис Кристоферсън, американски кънтри певец и актьор 1936 г. – Красимир Кюркчийски, български композитор и диригент († 2011 г.) 1942 г. – Владимир Смирнов, български актьор († 2000 г.) 1949 г. – Алан Озмънд, американски музикант 1949 г. – Мерил Стрийп, американска актриса 1953 г. – Синди Лопър, американска певица 1958 г. – Борислав Георгиев, български езиковед († 2020 г.) 1960 г. – Трейси Полън, американски актьор 1964 г. – Дан Браун, американски писател 1966 г. – Еманюел Сение, френска актриса 1966 г. – Поли Паскова, българска народна певица 1966 г. – Симеон Чилибонов, български футболист 1971 г. – Ваня Соколова, българска волейболостка 1977 г. – Айча Варлъер, турска киноактриса 1979 г. – Джей Родригес, американски телевизионен водещ 1984 г. – Янко Типсаревич, сръбски тенисист 1986 г. – Айзък Озбърн, английски футболист 1987 г. – И Мин-хо, южнокорейски актьор 1989 г. – Адриано Миранда, бразилски футболист Починали 1276 г. – Инокентий V, римски папа (* 1225 г.) 1874 г. – Илия Гарашанин, сръбски политик (* 1812 г.) 1925 г. – Феликс Клайн, германски математик (* 1849 г.) 1925 г. – Митьо Ганев, български комунист (* 1900 г.) 1935 г. – Шимон Аскенази, полски историк, политик и дипломат (* 1866 г.) 1936 г. – Мориц Шлик, австрийски физик и философ (* 1882 г.) 1939 г. – Аркадий Рилов, руски художник (* 1870 г.) 1940 г. – Валтер Хазенклевер, немски писател (* 1890 г.) 1959 г. – Стоян Кантуров, български революционер (* 1884 г.) 1969 г. – Джуди Гарланд, американска актриса (* 1922 г.) 1974 г. – Дариус Мийо, френски композитор (* 1892 г.) 1974 г. – Жан Фонтен, белгийски комунист (* 1899 г.) 1987 г. – Фред Астер, американски танцьор и актьор (* 1899 г.) 1990 г. – Иля Франк, руски физик, Нобелов лауреат през 1958 г. (* 1908 г.) 1993 г. – Патриша Никсън, първа дама на САЩ (* 1912 г.) 1996 г. – Апостол Пашев, български политик (* 1914 г.) 1996 г. – Недялка Керанова, българска народна певеца (* 1941 г.) 2001 г. – Лика Янко, българска художничка (* 1932 г.) 2004 г. – Ким Сун-ил, южнокорейски преводач (* 1970 г.) 2008 г. – Джордж Карлин, американски комик и актьор (* 1937 г.) 2008 г. – Герхард Майер, швейцарски писател (* 1917 г.) 2012 г. – Георги Бакалов, български историк (* 1943 г.) 2015 г. – Габриеле Воман, немска писателка (* 1932 г.) Празници Ден на енергетиката – отбелязва се от 1967 г. през предпоследната неделя на юни Ден на българския фолклор – от 2019 г. по идея на по идея на Ансамбъл „Чинари“ Република Конго – Ден на армията Салвадор – Ден на учителя САЩ – Ден за водене на домашния любимец на работното място Франция – Празник на музиката Хаити – Ден на президента Хърватия – Ден на антифашистката борба 622


text: 23 юни е 174-тият ден в годината според григорианския календар (175-и през високосна година). Остават 191 дни до края на годината. Събития 930 г. – В Исландия е учреден най-старият парламент в света. 1860 г. – В САЩ са създадени секретните служби за охрана на президента и борба с особено тежките престъпления. 1868 г. – Кристофър Шолс получава патент за пишеща машина. 1882 г. – Княз Александър Батенберг назначава служебно правителство на Княжество България начело с руския генерал Леонид Соболев. 1894 г. – Основан е Международният олимпийски комитет в Сорбоната, Париж, по инициатива на барон Пиер дьо Кубертен. 1913 г. – Междусъюзническата война: Българската армия започва да търпи тежки неуспехи на фронта с Гърция, загубвайки Дойран; до средата на юли гръцката армия окупира последователно Кавала, Кукуш, Сяр, Неврокоп, Банско, Разлог, Ксанти, Дедеагач и Гюмюрджина. 1948 г. – В Западен Берлин е въведена временна собствена валута. 1956 г. – Гамал Абдел Насър е избран за президент на Египет. 1959 г. – Осъденият по проект „Манхатън“ шпионин Клаус Фукс е освободен след само осем години престой в затвора и му е разрешено да емигрира в Дрезден, Източна Германия, където възобновява научната си дейност. 1961 г. – Студената война: Влиза в сила Антарктическият договор, въз основа на който цялата територия на Антарктида е обявена за свободна за изследване и е постигнато съгласие, че всяка държава може да построи там изследователска база. 1967 г. – Състои се премиерата на българския късометражен игрален драматичен филм „Ако не иде влак“. 1968 г. – В Буенос Айрес избухва масово сбиване на стадион между футболни фенове, завършило със смъртта на 74 души и 150 ранени. 1985 г. – Бомба, поставена от терористи в самолет Боинг 747 на Индийските авиолинии, избухва на 9500 m над Атлантическия океан южно от Ирландия и убива 329 души. 1990 г. – Молдова приема декларация за държавен суверенитет. 2004 г. – В Япония е разрешено клонирането на човешки ембриони за изследователски цели. Родени 1596 г. – Юхан Банер, виктор († 1641 г.) 1703 г. – Мария Лешчинска, кралица на Франция († 1768 г.) 1763 г. – Жозефина Боарне, съпруга на Наполеон Бонапарт, императрица на Франция († 1814 г.) 1835 г. – Александър Деп, руски офицер († 1889 г.) 1872 г. – Иван Грозев, български писател, поет и драматург († 1957 г.) 1873 г. – Коста Николов, български военен деец († 1944 г.) 1877 г. – Марин Чолаков, български революционер († 20 век) 1881 г. – Лазар Добрич, български цирков артист и цирков педагог († 1970 г.) 1889 г. – Анна Ахматова, руска поетеса († 1966 г.) 1894 г. – Алфред Кинси, американски ентомолог и сексолог († 1956 г.) 1894 г. – Едуард VIII, крал на Обединеното кралство († 1972 г.) 1907 г. – Джеймс Мийд, британски икономист, Нобелов лауреат през 1977 г. († 1995 г.) 1910 г. – Гордън Хинкли, президент на Църква на Исус Христос на светиите от последните дни († 2008 г.) 1910 г. – Жан Ануи, френски драматург († 1987 г.) 1912 г. – Алън Тюринг, английски математик († 1954 г.) 1927 г. – Боб Фос, американски хореограф и режисьор († 1987 г.) 1929 г. – Клод Горета, швейцарски режисьор 1936 г. – Костас Симитис, министър-председател на Гърция 1936 г. – Ричард Бах, американски писател 1937 г. – Марти Ахтисаари, президент на Финландия, Нобелов лауреат 1937 г. – Симеон Стоянов, български поет († 2002 г.) 1940 г. – Стюарт Сътклиф, британски музикант и художник († 1962 г.) 1944 г. – Петер Биери, швейцарски философ и писател 1946 г. – Рафик Шами, сирийско-немски писател 1948 г. – Буяр Скъндо, албански дипломат 1953 г. – Никола Калипари, италиански шпионин († 2005 г.) 1957 г. – Франсис Макдорманд, американска актриса 1961 г. – Петър Чухов, български писател 1961 г. – Румен Петков, български политик 1964 г. – Джос Уидън, американски писател, режисьор и продуцент 1968 г. – Тикен Джа Факоли, реге певец от Кот д'Ивоар 1968 г. – Ясен Петров, български футболист 1970 г. – Кристиан Майер, перуански актьор 1970 г. – Ян Тиерсен, френски композитор 1972 г. – Зинедин Зидан, френски футболист 1972 г. – Мария Гроздева, българска състезателка по спортна стрелба 1975 г. – Диджей Антоан, швейцарски диджей 1976 г. – Патрик Виейра, сенегалски футболист 1977 г. – Любомир Огнянов, български журналист 1977 г. – Джейсън Мраз, американски певец и активист 1980 г. – Франческа Скиавоне, италианска тенисистка 1984 г. – Акгул Аманмурадова, узбекистанска тенисистка 1997 г. —Дарио Дерешки, български шахматист Починали 79 г. – Веспасиан, римски император (* 9 г.) 1795 г. – Алексей Антропов, руски художник (* 1716 г.) 1852 г. – Карл Брюлов, руски художник (* 1799 г.) 1859 г. – Мария Павловна, Велика херцогиня на Сакс-Ваймар-Айзенах (* 1786 г.) 1881 г. – Матиас Шлайден, немски ботаник (* 1804 г.) 1884 г. – Димитър Наумов, български агроном (* 1851 г.) 1891 г. – Вилхелм Вебер, германски физик (* 1804 г.) 1905 г. – Полихроний Сирку, руски историк (* 1855 г.) 1925 г. – Владимир Давидов, руски артист (* 1849 г.) 1926 г. – Виктор Васнецов, руски художник (* 1848 г.) 1928 г. – Иван Шишманов, български книжовник (* 1862 г.) 1940 г. – Вилхелм Щекел, австрийски лекар (* 1868 г.) 1941 г. – Иван Копец, съветски пилот (* 1908 г.) 1946 г. – Уилям Сърн Харт, американски актьор (* 1870 г.) 1956 г. – Майкъл Арлън, британски писател (* 1895 г.) 1959 г. – Борис Виан, френски писател (* 1920 г.) 1962 г. – Тачо Танев, български актьор (* 1882 г.) 1967 г. – Сакае Цубои, японска писателка и поетеса (* 1899 г.) 1980 г. – Павел Спасов, български писател (* 1905 г.) 1988 г. – Мартин Грегор-Делин, немски писател (* 1926 г.) 1989 г. – Мишел Афлак, сирийски политик (* 1910 г.) 1993 г. – Джонас Солк, американски имунолог (* 1914 г.) 1996 г. – Андреас Папандреу, министър-председател на Гърция (* 1919 г.) 2010 г. – Мохамед Мзали, тунизийски политик (* 1925 г.) 2011 г. – Питър Фолк, американски актьор (* 1927 г.) Празници Международен ден на детските селища SOS – Годишнина от рождението на Херман Гмайнер(1919 – 1986), австрийски социален педагог, създател на модела (1949) „SOS детски селища“ за отглеждане на изоставени деца и сираци. Ден на държавната администрация – Отбелязва се от 2003 г. с Резолюция на ООН, приета на 20 декември 2002 г., за утвърждаване приноса на държавното управление в развитието на обществото Международен олимпийски ден – Чества се с Решение на Международния олимпийски комитет (МОК) от януари 1948 г. България – Ден на служителя в държавната администрация – Обявен с Решение 48 на Министерски съвет от 27 януари 2006 г. Естония – Ден на победата (празнува се от 1934 г. в чест на победата на естонската армия над германската през 1919 г.; денят се празнува и като Ден на свободата) Люксембург – Рожден ден на Великия херцог (национален празник от 1947 г., датата е фиксирана през 1961 г. и няма връзка с истинския рожден ден на монарха) Молдова – Ден на суверенитета (1990 г.) Полша, Никарагуа, Уганда – Ден на бащата 623


text: 24 юни е 175-ият ден в годината според григорианския календар (176-и през високосна). Остават 190 дни до края на годината. Събития 217 г. – Втора пуническа война: Състои се Битката при Тразименското езеро, в която картагенците, ръководени от Ханибал, организират една от най-големите и успешни засади във военната история и разгромяват римляните. 972 г. – Състои се Битката при Цединя – първата документирана битка на полския народност под ръководството на Мешко I. 1497 г. – Италианският мореплавател Джовани Кабото (известен в Америка като Джон Кабот) достига остров Нюфаундленд. 1509 г. – Хенри VIII е коронован за крал на Англия. 1547 г. – Голям пожар унищожава цяла Москва, което според слуховете се дължи на влиянието което имат върху младия цар Иван Грозни неговите роднини по майчина линия, и в частност баба му Анна Якшич. 1717 г. – В Лондон, Англия, е създадена първата Велика масонска ложа. 1793 г. – Френският Конвент приема първата демократична конституция на Републиката, която не влиза в действие. 1812 г. – Наполеонови войни: Великата армия на Наполеон пресича река Неман и започва нашествие в Русия. 1893 г. – Норвежкият изследовател Фритьоф Нансен се отправя към Северния полюс с кораба Фрам. 1901 г. – Открита е първата самостоятелна изложба на 19-годишния Пабло Пикасо в Париж, което е началото на неговата световна известност. 1902 г. – Едуард VII е опериран от апендицит 2 дни преди коронацията му като крал на Великобритания, което отлага събитието с почти 2 месеца. 1934 г. – Столицата на Украйна е преместена от Харков в Киев. 1941 г. – Втора световна война: Централният комитет на Българската работническа партия взема решение за създаването на Партизанско движение в България. 1941 г. – Втора световна война: Посолството на България в Москва поема интересите на Нацистка Германия, Румъния и Унгария в СССР. 1945 г. – На Червения площад в Москва се провежда Парад на победата под командването на Георгий Жуков, при който се хвърлят пленените германски бойни знамена. 1947 г. – За първи път е регистриран официално доклад за поява на НЛО и е използван термина летяща чиния. 1948 г. – Студената война: Започва Берлинската блокада. Съветският съюз блокира движението по земя между Западен Берлин и Запада. 1953 г. – Министерският съвет на България публикува списък на документите, сведенията, фактите и предметите, които са държавна тайна. 1963 г. – Би Би Си демонстрира по телевизията за първи път магнетофон за битови нужди. 1964 г. – В САЩ става задължително производителите на цигари да поставят надписи за вредата от тютюнопушенето върху опаковките. 1981 г. – Официално е открит Хъмбър Бридж (САЩ, 2220 м) – най-дългият висящ мост в света през следващите 17 години. 2002 г. – При най-тежката в Африка влакова катастрофа, станала в Танзания, загиват 281 души и над 400 са тежко ранени. 2007 г. – Открита е мултифункционалната зала O2 арена в Лондон. Родени 1311 г. – Филипа д'Авен, кралица на Англия († 1369 г.) 1535 г. – Хуана Австрийска, испанска инфанта († 1573 г.) 1542 г. – Йоан Кръстни, испански мистик († 1591 г.) 1825 г. – Александра Николаевна, велика руска княгиня († 1844 г.) 1854 г. – Лука Касъров, български лексикограф († 1916 г.) 1855 г. – Кръстю Маринов, български военен деец († 1927 г.) 1878 г. – Захари Караогланов, български химик († 1943 г.) 1883 г. – Виктор Франц Хес, американски физик, Нобелов лауреат през 1936 г. († 1964 г.) 1887 г. – Иван Аговски, български публицист († 1925 г.) 1895 г. – Джак Демпси, американски боксьор († 1983 г.) 1906 г. – Пиер Фурние, френски виолончелист († 1986 г.) 1911 г. – Хуан Мануел Фанджо, аржентински пилот от Формула 1 († 1995 г.) 1924 г. – Йон Хансен, датски футболист († 1990 г.) 1927 г. – Мартин Пърл, американски физик, Нобелов лауреат през 1995 г. († 2014 г.) 1930 г. – Клод Шаброл, френски режисьор († 2010 г.) 1937 г. – Венец Димитров, български кинооператор († 2022 г.) 1940 г. – Виторио Стораро, италиански кинооператор 1941 г. – Юлия Кръстева, българо-френска писателка 1942 г. – Герхард Рот, австрийски писател († 2022 г.) 1944 г. – Джеф Бек, английски музикант 1947 г. – Иван Павлов, български актьор 1947 г. – Хелена Вондрачкова, чешка певица 1950 г. – Моше Ялон, израелски военен генерал 1953 г. – Уилям Мьорнър, американски физикохимик, Нобелов лауреат по химия 1954 г. – Ойген Руге, немски писател 1957 г. – Пламен Николов, български футболист 1959 г. – Петя Буюклиева, българска певица 1967 г. – Рихард Круспе-Бернщайн, немски музикант 1978 г. – Ерно Вуоринен, финландски китарист (Nightwish) 1980 г. – Сисиньо, бразилски футболист 1985 г. – Диего Алвеш, бразилски футболист 1986 г. – Силвия Митева, българска спортистка 1987 г. – Лионел Меси, аржентински футболист, играещ за FC Barcelona Починали 238 г. – Максим, римски император (* ок. 220) 1241 г. – Иван Асен II, цар на България (* неизв.) 1519 г. – Лукреция Борджия, италианска благородничка (* 1480 г.) 1768 г. – Мария Лешчинска, кралица на Франция (* 1703 г.) 1827 г. – Димитраки Хаджитошев, български политически деец (* 1780 г.) 1842 г. – Антим V Константинополски, цариградски патриарх (* неизв.) 1870 г. – Добри войвода, български хайдутин (* края на 18 век) 1876 г. – Тодор Кирков, български революционер (* 1847 г.) 1893 г. – Жельо войвода, български революционер (* 1820 г.) 1894 г. – Сади Карно, президент на Франция (* 1837 г.) 1935 г. – Алфредо Ле Пера, аржентински поет (* 1900 г.) 1935 г. – Карлос Гардел, аржентински музикант (* 1890 г.) 1940 г. – Пенчо Райков, български химик (* 1864 г.) 1979 г. – Ищван Йоркен, унгарски писател – сатирик. (* 1912 г.) 1980 г. – Борис Кауфман, френско-американски оператор (* 1906 г.) 1988 г. – Михай Бенюк, румънски поет (* 1907 г.) 1993 г. – Нуни Нанев, български тенор (* 1908 г.) 1999 г. – Мито Исусов, български историк (* 1928 г.) 2000 г. – Антон Горчев, български театрален и киноактьор (* 1945 г.) 2007 г. – Владимир Федяев, президент на БК ЦСКА (София) 2007 г. – Георги Мандичев, български инженер (* 1932 г.) 2012 г. – Рихард Андерс, немски писател (* 1928 г.) 2014 г. – Илай Уолък, американски актьор (* 1915 г.) Празници Православна и Католическа църква – Ден на свети Йоан Кръстител (Рождение) Ден на работниците от транспорта (за 2012 г.) – Отбелязва се от 1965 г. с Решение на Министерски съвет от 23 март 1965 г. през последната неделя на юни Боливия, Перу, Португалия – Фестивал на Свети Йоан (народен празник) България – Еньовден (народен празник) България – Ден на българското лекарство (Отбелязва се на Еньовден от 1994 г.) Италия – Празник на град Йезоло Квебек – Ден на Жан-Батист (патрон на Квебек, определя се като национален празник) Литва, Естония, Латвия, Финландия – Йонинес, Яаанийоту, Яни, Юхануспаива (Ивановден – народен празник) Нюфаундленд и Лабрадор – Ден на откриването (1497 г.) Перу – Ден на индианците Украйна – Ден на младежта Хърватия – Ден на независимостта (от Югославия, 1991 г.) 624