text: fTEXNH BIT HfortvtoU řf«kf «e»Hlk S&tere<J přodjla.tné ročně 'ftftrcsult* vlečky s&silkgr: TELEFON Zní: r* i i Hftslli ee pouze na předl Hgv&t" dOBtWfcOtt do domu lile týdně, koleku 1 i. Jednotlivé. Čísla 2 Mv é í V hranicích niťstskjcíi posilfii B9 fuz* na %řt^dplatné nik plil rok* předplatné na čtvrt roku předplatné na měslo ..................t PpStou na venek mimo niědto, roSně Pastou na venek mimo místo, půlročné Předplatné ná Venek mimo město. Čtvrtletně S V 4&i4»16 Broadway, Cleveland, O. vývoz, T»k#M lida AjuierK-e. ».pjr Vydavatelé [Tiskařská Vydavatelská Společnost "SVET" Inkorporovitfeft. S V E W O e post otiic* at Cleveland, 571. '4 ,.,ečá každou sobotu. Bell Broádway 97® 'Cuy. Unioft 99 30 VE STŘEDU 12. RUNA 1921. POZNÁMKY K SOUČASNÝM UDÁLOSTEM Jak evropské pepné mohly by získati z Ameriky část zlata, jež se .zde nahromadilo, jak mohly by postavili na zdravé zá k a y s v o i v a i u u a z á o v e k u o v a i v A e i e z o í e o -j třebují takový plán má Manufacturers & Merchants Taxa tion League, jejíž hlavn| stan jest v Newark, N. J., se člen stvem po celých Spojených Státech. Předsedou jest Charles H. lAgersoll, snad nejvétší vyrabitel hodinek na světě. t)bdrželi jsme dopis od této ligy, s poznámkou, že kópie byla zaslána finaifčnímu ministru československému dp Prahy, a k vůli zajímavosti jej zde v úplném překlade otiskujeme. .SO $1.30 $2.20 $1.25 "Spojené Státy Americké maji to uejvětší nahromadění zlata, jaké kdy drženo bylo kteroukoli zemí v historii svéta, a hledá se nějaký obchodnický způsob na rozděleni velké části tohoto zlata za obdrženou tmdnot u mezi různé národy, které ho potřebují. "Znehodnocené papírové peníze v tolika cizích zemích, spolu s americkou dovozní daní na zboží v cizině vyrobené, znemožňuje cizím 'zemím získati jakoukoli značnější část tetOji-ý^ji pamětníku, jest krajan a "lat*1 zásoby obvyklou obchodní cestou. i spolkový pracovník p. Eduard "Přijímání americkými investory cizích úvěrů na splátky Holý, jenž o katastrofě vv sa americký bankéři, bude s velmi pozvolna vyvíjetí a nevzroste do vel kých obnosů a málo prospěje těm. kdo mají okamžitou potřebu pro americké zboží. "Jest však praktická cesta, kterou cizí národové mohou i hned získati dostatečnou zásobu tohoto zlata za účelem (l) znovavybudování svého peněžního systému na zlatém základě,* a íŽ) kupování všeho amerického zboží, jež potřebují. "Toto mohlo by býti uskutečněno vydáním bondu, jež růz nily by se ode všech až dosud vydávaných kteroukoli vládou. Navrhování vydání bondů pro tyto účele, na něž splátky úroku a kapitálu byly by opatřovány z různých daní, neb údělem ně jakého monopolu, neb zástavou dané na dovoz zboží, na budo vy, neb na jakékoli produkty průmyslu, bylo by ekonomicky nezdravé, ježto všechny takové úděly a daně uvalují břemeno na obchod a průmysl a tím též zmenšily by bezpečnost bondů a tudíž nebyly by přijatelný. "Vládní bond, jenž byl by přijatelným americkým inve torftm pro účele jmenované, musel by nésti přiměřenou úroko vou míru a býti splatným ve sto letech neb dříve, se závazkem úplatiti jedno procento kapitálu každoročně kupováním bondu v otevřeném trhu, kdyby mohly býti získány ne dráže, nežli za knihovou hodnotu. Právomoc vydati takové boudy musela by býti udělena všeobecným hlasováním lidu národa, jenž by bou dy vydal a oni se musí zavázati, že fondy na pololetní úrok a ono jedno procento na každoroční umořování kapitálu budou získávány z dané uválené na hodnotu všeho pozemku soukro mě neb veřejně vlastněného v národe, nepočítaje v to jakýchkoli zvelebení na něm. Pozemková hodnota, na niž talo daň b.v la by uvalena, jest velmi malá v zemědělských krajích, veliká však ve stře dech lidnatosti, kde soustředění obyvatelstva automaticky vy- Zdržujeme se všelikého úsudku, neboť majetky n zaručeni bondU, to jak bylo navrhováno některými státníky a právu je následující: Chicago hodnotu toto národohospodáře a fínacníky, ale máme velkou pochybnost, že evropští národové budou ochotni přistoupiti na tento plán. Když některá země vydá dluhopisy, oni sice všichni její obyva telé jsou za né zodpovědní, ale tato zodpovědnost jest na ně u valena nepřímo. Aby však lidé svým hlasováním "zamarkyčo vali" své tvořilo veliké pozemkové hodnoty. Ježto tato veliká hodnota aeverovýchodu budovu za bu--dobré služby. Se Šoltysem a vytvořena byla jediné veřejností, na ni {na onu hodnotu) měl} by býti uvaleny daně za účelem ozdravění veřejné pokladny, znovazbudování finací, průmyslu a obchodu národa. "Tento návrh *iahí/í ekonomicky zdravý prostředek k o kamžitému znovazbudování peněžního systému a průmyslu a irbehodu kteréhokoli národa, jenž jej přijme." jest věc pro iest Ve včerejším čísle přinesli jsme kabelogram z Moskvy, obsahující řeč Leo Kumeněva, předsedy moskevské rady sově- jiná otázka. iÉf-J8L délnictvo netone v blahobytu, ale žádati, aby Rusko nepřijíma lo pomoc od "měšťáků" a raději nechalo sta tisíce svých lidí pomříti, to hraničí na nepříčetnost. Amerika pomáhala vždycky a všude, kdykoli a kdekoli bylo pomoci zapotřebí a její pomoc byla vždycky vydatná a nebyla ovládána aniž diktována žádnými- záludnými záměry. Zdali si Amerika svojí štědrostí a lidumilností získala přátel ství, sotva v tom bylo něco spatného. Horší by bylo, kdyby a~ merický národ odepřel pomáhat i Rusku, poněvadž tam vládnou bolševici, jejichž vládu Washington neuznává a jejichž terror vyžádal si již tisíce lidských životu, zvláště z tříd inteligence, kterou Rusko potřebuje více než kterákoli jiná země na světě. Horší by bylo, kdyby Amerika nechala umírati sta tisíce nevinýeh k vůli několika stům vinných. V tom případě však každý může vzíti na to jed, že zdejší bolševici vyhlašovali by Ameriku za zemi sveřepého a brutálního kapitalismu, která nedbá utrpení hladovících jenom proto, že jest v Rusku vláda, která se jí nezamlouvá. Sovětská vláda jedná rozumně, te tu americkou pomoc a povděkem přijímá škoefa jenom, že nemůže býti větší a vy datnější, neboť i s tou amerjckou pomocí žeň smrti v Rusku bude příšerná. Dne 11. listopadu Amerika pohřbí svého neznámého vojá ka ze světové války. Byla to Francie, jež první tímto způso bem uctila ty ze svých synů, kteří jako neznámí, neztotožnění, pochováni na místech neb blíže míst, kde životy své pro svoji vlast položili. Ostatní spojenecké země následovaly a též A merika uctí své neznámé hrdiny. Kdežto však ve spojenec-1 kých armádách počet nežtotožnéných byl velikv, do desítek ti síců, v americké armádě byla registrační služba tak přesná, že jenom hrstka zůstala nežtotožnéných a pohřešovaných. Ti u cténi budou tklivou slavností na národním hřbitově Arlingtori skem 11. listopadu, v den příměří. Nebnde tím uctěn jenom ten jeden neznámý, jehož pozů statky uloženy budou v lůno země na tom místě posvátném, nýbrž všichni, kdož pochováni jsou na bojištích jako neznámí hrdinové veliké války. Hrob neznámého vojáka bude novou svatyní amerického národa. 0 PADESATILETA UPOMÍNKA NA VELKÝ CHICAŽSKÝ POŽÁR. VZPOMÍNKY NAŠICH KRAJANŮ. vzpomínalo padesál stiflec Vojta Vaška v Haisma- té výročí osudného večera 9.(nové domu. Ten nevyhořel a v října r. 1871, kdy vznikl po- něm měli jsme svoje středisko žár, kterým tři čtvrtiny města a velitelství. Tam se každou lehly popelem. Jedním ze sta-j chvíli sběhlí sokolové, vyprá věli si, jak plameny postupují, sdíleli si, kde je zapotřebí pomoci a radili.se, co by se da lo dělat. Radikální dělníci zdejší, kteří pomáhají Rusku, poněvadž!til vodárnu na Chicago Ave.': V půl Rodině hořela již je to komunistická republika, zasluhují uznání za svoji dů- Katastrofa tím okamžikem na Hrdličkova továrna na náby slednost konečné i šlechetnost, neboť přítomně anjerické byla nejhroznějších rozměrů v tek na Forquer ul. a za hodinu Byl jsem ještě u Franty Rů-| Přes ulici od budovy Jedno žičky v onen neblahý a neza- ty byla dřevěná a uhelná ohra pomenutelný den 9. října 1871 da, která chytla a plameny když vypukl požár, který strá začaly již šlehati přes ulici na vil větší část Chicaga, nadělal zadní stěnu "Jednoty". Vojta ,za sta millionu dollaru škody to zpozoroval a první vykřikl: a vyžádal si též hodně lidských Hoši, Jednota nám hoří! Zdá životu za obeť, V naší síni lo se skutečně, jakoby byla za "Jednotě" se v ten večer hrálo'dní stěna české budovy v pla-{ Celá neděle í). října byla obě divadlo. Já byl také velkým'menech. Sebrali jsme se s Franí tována návštěvě spáleniště a dramatickým umělcem. Měl tiskem Šoltysem, který tenkrá jsem znamenitý hlas —k na-jte pracoval u Karla Pika na povídání a mým králov- Clark ulici a šli jsme se podí stvím byla bouda v předu scé-' vat, co by se dalo dělat. Na ny. Jak jsme se dostali .ven,'Forqufer ulici jsme viděli stří když se rozlehl křik "hoří" a'kačku bez hasičů. Byl u ní jak já jsem se vysoukal ze své1 stroj nik, ale hasiči byli plame skrýše pod jevištěm, se již ne-'ny od své stříkačky odříznuti pamatuji. Ale když jsme vy- na Ewing ulici a nemohouce se béhli, viděli jsme na DeKoven dostati ku své stříkačce přes ulici řadu-domu v plamenec^.'plameny, snažili se tyto obejí Vitr hnal plameny pryč od če-'ti. Požár byl však již rozšířen ských majetku, které stály již- tak, že museli daleko na sever ně od hořících budov. Nikdo ní stranu až přes Lincoln park vHé chvíli netušil, že je to po- a dostali se k své stříkačce te čátek požáru, který bude za- prve ve 3 hodiny rán© tak znamenán v historii jako jed-'zmořeni, že padli na hromadu na Ze světových katastrof. Ale hnoje za Hubáčkovým obcho plameny se siřily ryehle, za- dem. chvacujiee směrem k severu a^ Zatím stříkačka vykonala dovou a brzy bylo vše až k ře-'strojnřkem za ^pomoci několi ce v jednom plamenu. jka lidí odtáhli jsme stříkačku My jsme nelenili a pomáhali- na Beach a Taylor ulici, připo jsme vynášeti nábytek a cen-'jili na vodu, strojnfk spustil né věci z ohrožených majetku, stroj a za okamžik vyšel proud Plameny, které se zdály chví-'vody. Prvním kouskem proudu lemi šlehati až k nebi, nám k vody bylo, že nezkušenému ji tomu svítily. —Krajan Lojza nochovi, který držel stříkací Uher, měl na Canal a Forquer konec, odnesl klobouk. Tím ulicích železářský obchůdek a hasičským amatérem jsem byl mél koníka s vozíkem. Tím vo- já. Klobouk byl mi brzo na zíkem odvážel majetek kraja-^hražen čepicí, kterou mi za to iiů na bezpečné místo a 'když přinesl starýlpan Šeda,* který se z jedné cesty vrátil, shledal,'měl kloboučnický obchod na že zatím co zachraňoval maje. Canal ulici a viděl, že- jsem tů, v níž vyjadřuje dik Americe za pomoc poskytnutou. hládoVí- *ek jmým, zachvátit ohen ma- přišel ke ztrátě ve službě pio čímu ruskému obyvatelstvu. I jetek jeho vlastní. Na zachrá- vlaist a národ. Zatím jsme sta To se ovseiu nerýmuje s-tím, co psali a .hlásali zdejší bol-!néllí "ěěeho nebylo pomyšlení tečně lili vodu do dřevařské ševici. Ti varovali Rusy před ^meričany a jejich pomocí a za-|a hrzo zmizel Uhrův domek s ohrady naproti naší síni i na přísahali, ruské, soudruhy, aby od těch "měšťáků" ničeho ne- krámkem a se vším, co .v ném siň samtotnotl, na které stála brftli. Na Štěstí však Le-tíin, Trocký a ti ostatní bolševičtí,vád- bylo, v moři plamenů, rpzlé- socha Libuše, a tak jsme síň u eové nejsou -ták1 "pytlem praštění" jako jejich zdejší žáci a to- vajfcím se šíře a šíře. Na'Ca- hájili. Po půlnoci přestala yo-jho lidu nemělo 'nfc vfee, než &(Lo8udnv ^ftryšij a americkou pomots JPÍali. a&l a Taylor ulicích mel ho- da téci. To již požár zachvá- měli na sobě. i jiných částech města, poně- po vypuknutí oheň již řádil u vadž nebylo na hašení vody. Van Burden. Na Folk ul. Jiný český pamětník chicag ského ohně, pan Adolf Beneš, píše o osudnéni večeru a dnech následujících: Rok 1871 byl suchý, zima i leto a velká parna, horké noci a žádný odpočinek pro pracu jící lid a malé děti. Jihozápadní větry vály celé léto, vše bylo vysušené a všu de plno písku, i vzduch byl pln dusnoty. Farmáři polévali (suchou trávu a bodlák, každý se bál, Ž5 nějaká pohroma va fí se na město a když se v říj nu ochladilo^ tu každý si libo val a sousedé sedali venku dlouho do noci, neb v létě by ly i chodníky horké. Hlavní česká osada byla od Halated na východ k řece, od 12. až k Van Buren ulici na sever, a na jiných ulicích by lo jenom několik rodin pohro madě. Dále bydleli Ceši na Polk ulici, blíže řeky a východ ně u Clark a Van Burden ul. Když v sobotů (předcházejí cí velký oheň) vyhořelo něko lik čtverců, od Desplaines k řfcee ml Van Buren k Adams ulici, kde se nacházelo více bu dv továrních a velké sklady a velké prken a, uhlí, tu se 'přišli lidé dívati na oheň se všech stran, a mnoho budov v několika ho dinách oheň srovnal se zemí ještě hořícím hrohladám uhlí, u kterých se hasiči ještě namá halí. Večer, dne í). ven ulici. "Hoři! ochotníci Jed­ noty dávali představení "Siro tek Lovvoodský" ve své síni na Taylor ulici, blíže dráhy a že to bylo prvé představení v sezoně, byla návštěva ohrom ná. Když se přehrála přede hra kusu, což bylo asi v 9 :'*0 hodin, tu právě když zvonek hlásal zvednutí o»pony, najed nou velká zář osvítila celou místnost a skrze okna bylo vi dět vysoké plameny na DeKo- Moří!" voláno a ka­ ždý se hledel dostat ven a je div, že nepřišli lidé o život v té mačkanici, jaká nastala. A le na ulici již se sjížděli hasiči a každý běžel k domu, kde by dlel. V několika minutách byl již zachvácen celý čtverec a ha siči doznali, že jsou proti ohni bezmocní a nezbývalo jiného, než chránit majetek postranní. Síla vichru -byla taková, že i vodní. Lodě až Taylor ulici byly ohněm zachváceny a vel mi málo jich vyplulo na jeze ro, kde až míli od břehu Se ně které ještě vzňaly a potopily. Mosty na Polk, Van Buren, Ran dolph, Clark, State a Rush, u licích byly zničeny úplně aneb se sesuly. Na Polk ul. východně od ře ky byl městský Bridewell a psi nec. Když se oheň přiblížil, propustili chovance na svobo du a zachránili koho mohli n prázdných pozemcích. V pondělí v 5 hodin iáno přestala pracovat vodárna na Clark ul. a v ceiém městě ne* bylo žádhé vody. Na hašeni žádný nepomýšlel i kde to by ío možné. Větší budovy ao rozpadávaly jako by byly karet postaveny.Velkým žárei i železo, kámen, vše slilo se hromady a Aiálo bylo zdí, ab%, zůstaly státi, vše zničeno v jed né noci a jednom dnu. Ve ^1 hodinách vše srovnáno stro my zmizely, dláždění na uli cích shořelo a odneseno větrem do hlubokých jam, vše i na hřbitově městském, jenž se na lézal Ma North Ave. ft Lincoln parku i železné ploty u ka menné hrobky smeteny s povr chu a člověk doznal, jak malý jest proti síle rozpoutaného ži vlu. Druhý den, kdo cMé! něja kou vodu, mimo .iudniční. musel do jezera a na. 12 u lici, neboť jinde byla -.:ný po pel a kusy dřeva. K.i kdo mohl, tak jí vozH a latilo se 5c za pejl a podobiíou nádo bu. Tam, kde Mi hijran Avy. má své drahé dlažby, se mo hlo vjeti vozem cio jezeru a vo du nabrali. Jakmile spáleni ště ochliwllo, počalo :-e stavět, půl tuctu prken nad hlavu ,t byío postaveno. Některý ne měl ani pozemek před ohněm koupený a tak se nestaral, jestliže staví a svém a byli li dé v takových šandách až i přes zimu, leterá byla dosti mírná. Menší stavby rostly do sti rychle a tu nebylo o byty zle ani o palivo, neb si každý mohl při nésti prken dosti zdarma a ještě dlouho byly né které šandy opálené, jakoby prodélalyi oheň. Vodárna byla v dosti krátkéní čase opravě na a vše dostávalo zase dří vější svůj ruch. O vzniku ohně jéem se pře svědčil, že žádná kráva O'Lea ryho nebyla toho příčinou. Pa ní Jelínková, sousedka O'Lea ry-U, *e vyjádřila, že polozbo řená kolna, v které oheň po vstal byla útočištěm laciných noclehářu z okolí a při vichru, jenž panoval, tu že někdo vy šel s lucernou, kterou mu bou chající vrátnice vyrazila z ru ky a že tak oheň povstal. Žád ná* kráva vinicí nebyla, což bych také věřil, neb kilo jak živ viděl Irčana dojit krávu v 9:o0.hod. večer a to v neděli ještě k tomu. Padesát let, když sé něco vyneslo na chod-, velkého ohně, kterážto událost nik aneb proti větru na ulici,'byla jednou z hlavních -pťi vítr to naházel z,pět do plame-'čin, že Chicago dosáhlo dneš nů aneb do vzduchu a zanesl niho rozmachu a nalézá se na věci zpět do jisté zkázy. jnejlepší cestě stáťi se v budou- Celá prkna, části střech, v ft- enosti tím největším a nejdule bec vše, co mohl vítr uchvátit, žitejším městem vé Spoj. Stá litalo a zapadalo Vše, kam to tech* k čemuž již podle své po padlo. Ti, kteří bydleli blí":é ioliy zeměpisné a poměrů do kraje, mohli ještě něco zachrá' právních má tu nejlepší nade niti, ale jiní byli nuceni ustou- ji. Výročí jJřfpádlo také na lie piti žáru a zkáxe, takže mno- děli dne 9. října, kdy vypují1 památný tento oheň (Svornost) října bylo bO-letú výročí vr STfth:iu 2. itíJNA i i':- J. K A A N O O E Dovolujeme si oznámiti, že isme převzali od pí.j ÉGuisé Dlabačové grocerní a řeznický obchod č. 4168 Vých. 131. ul. Naší zásadou je a vždy bude: Posloužili Vám greeerií a masem ierstvýin, nejlepsí jakostí za nejnižší cciíy. Posioužiti Vám rychle-a Zdvořile., Vám rždv k The MAZANEC Co. Dovážíme do všech částí města Telefon Union 48 W Sladké máslo Sýr 4 k Slané máslo pe 3 íení a jiné Si Vejce J, V«řVV J, V «ř druhy «. lír VV Med Med Stair ÍÍ. 6G-67 D!l!!!!!!|IÍi!ll!!!i!l!ll!l!!II!ll lllliillffilllllllllli CO Spravujeme automobilová ráfy a vulkánisujeme. Za veškerou práci ručíme. Olej. Gasolin.' 4217 Broadway, F. JÍCHA, majitel. ÚPLNÉ ZÁSOBY diamantů, hodinek, fltříbračho náčiuí, broušeného *kla atd, «. Cenv mírné. Veškeré zboží zaručeno. Praktický klenotník j! a hodinář. 4939 BROADWAY České Národní Síni. K A A Prakth 'I hhvo- Ceng uspokojí Každého. Ůřmduje od 9 h. do .f h. več. V v tiřifdtt fviiráno12 do h. /. CHCL IL LI FRUDA ll, KOUPÍM ANfcB VYMtNlTI dum, farmu, obchod neb lot, pojištění na oheň i na život, zavolejte aneb dopiste do ú řadovny J. F. Nejedlík & Co. Zdvořilí zástupci Vás navštíví. J. F. NEJEQLÍK, řiditel a veřejný notáři'.. 