text: PROLETAREC JE DELAVSKI L1 ST ZA MISLECE ČITATELJE ŠT.—NO 2012. z *lw t wT W{ i I- ’ > , JMmKNF B v ' ' MK 'IfcTL rV '** V ■ :< -w» W 1 IK&k. * WK s®» ; j®a fu / ' >< ® > jL. W' ■ iHKiflMt B LSJLŽA ,® > igb ® <Bpw Wi AMERIŠKI VOJAKI, ki so prišli nedavno iz Vladivostoka v Los Angeles. Pravijo, da se z Rusi niso počutili domačini, ker so jih oprezovali s sumničenjem, da špijonirajo in pa da so doma iz Sovjetski uniji neprijateljskih Zed. držav. Na povratku domov so razkazovali letake in slike, ki so jih označili za bolj ševiško propagando. Nesoglasja med zavezniki glede ureditve sveta O bodoči obliki Nemčije še nobenega načrta. —Mirovna pogodba z Italijo. Moskva z našo taktiko na Japonskem zelo nezadovoljna Precej časa je že, od kar je minila vojna, a med zavezniki ni za bodočo ureditev sveta še nobenega sporazuma. t Bvrnes za nov sestanek V Londonu se že dolgo tru dijo zastopniki vnanjih ministr stev vodilnih zavezniških dežel spraviti skupaj načrte za mirov ne pogodbe in za ureditev Nem čije, toda je med njimi toliko nasprotujočih si mnenj, da jim ni mogoče priti do soglasnosti. Njihova naloga je predložiti mi rovni konferenci, ki se ima pri četi meseca maja v Parizu, že čimpopolnejše osnutke za mi rovne pogodbe in načrt za bo dočo ureditev Nemčije, a se ni kakor ne morejo sporazumeti- Zato je nas državni tajnik Byr nes minuli teden predlagal, naj se 25. aprila zberejo skupaj z njim v Pariz minister vnanjih Zadev Sovjetske unije, Velike Britanije in Francije. On upa da le oni bi se lahko dogovorili med sabo za kaj skupnega. Brez toga je uspeh mirovne konfe rence nemogoč. Preglavice radi Italije Ena glavnih točk konference podministrov v Londonu je mi rovna pogodba z Italijo. A se no morejo zediniti. Angleška in ameriška vlada sta za čimmilej šo pogodbo z Italijo. Vzela bi ji le kolonije in dodakaneške oto ke, vse drugo pa si bi ohranila. Sovjetska unija pa vztraja, da mora Italija plačati nji in Jugo slaviji vojno odškodnino in hoče jo tudi Grčija- Ameriška in an gleška vlada sta proti, češ, Ita lija je prerevna, da bi mogla plačati vojno odškodnino. Obe sta zato, da se jo pomaga gospo darsko čimprej utrditi v okviru njenega sedanjega sistema. Ru siji pa seveda ni na tem, da bi pomagala jačanju kapitalizma v Evropi. Preglavice dela tudi vpraša nje italijanskih kolonij. Rusija zahteva eno zase, čemur se An gleži na vso moč protivijo, ker si hočejo kontrolo nad Sredo zemljem ne le ohraniti temveč si jo utrditi. Sporna točka so tudi strategi čno važni Dodakaneški otoki, ki jih hoče Grčija. Sovjetska uni ja pa se trudi, da ne bi bila spet zaprta v Črno morje kakor je bila doslej in zato hoče enega teh otokov zase in poleg tega pravico zgraditi utrdbo ob Dar danelah. Ker je Grčija pod an gleško sfero, bi vrnitev omenje Entered a* aecoad-claiM Burttcr, Dec. C, 1907, at the post office at Chicaso, HI., undar the Act os Congress os Marcb 3, 1879. mh otokov Grčiji, ki jih je prej imela Italija, pomenilo ojačanje angleške sile v Sredozemlju in Rusija bi bila odvisna za plovbo na tem kraju sveta od angleške dobrohotnosti Kaj bo s Trstom? Ker se glede bodočnosti ita lijanskih kolonij in omenjenih otokov podministri v Londonu ne morejo sporazumeti, smatra Byrnes, da bodo imeli ministri zunanjih zadev velike četveri ce več sreče. In drugič je tu še vedno vprašanje Trsta. Jugosla vija ga odločno zahteva in so vjetska vlada jo v tem podpira. Angleška in ameriška vlada sta proti in podpirata zahtevo vla de v Rimu, da Trst s Primorjem ostane pod Italijo. Anglo-ameriška propaganda je proti zahtevi Jugoslavije po Trstu jako delavna. Dela vtis, da če se da Trst Jugoslaviji, ga bo dobila pravzaprav Rusija, te ga pa se ne sme dopustiti, ker bi postala sovjetska moč s prido bitvijo Trsta v Evropi prevelika. Angležem in Američanom je ob enem tudi na tem, da se bi radi Italiji prikupili, toda če odobre Trst Jugoslaviji, bi se ji zame rili. Namesto, da bi priznali, da ima Jugoslavija pravico do Tr sta in Primorja, pa jo propagan (Nadaljevanje na 6. strani.) Stanovanjski problem čezdalje bolj zamotan Predsednik Truman hoče, da se zgradi 2,700,000 stanovanj za veterane. Ne ve pa, kako bi se to izvršilo. Pa poskuša z odredba mi, ki delajo več konfuzije kot pa da bi pomagale v konstruk tivno delo. Velika napaka je v tem, ker se je stanovanjskega problema lotil s stališča, kot da je treba pomagati le veteranom to je vojakom, ki so bili odpuščeni iz armade in sedaj zaman iščejo stanovanj. Tudi v kongresu ima jo odsek, 'pravzaprav več odse kov, ki imajo nalogo poskrbeti za čimhitrejšo rešitev stanovanj skega vprašanja. Ampak nesre ča je, da je zvezna vlada, to je, Trumanova administracija, na čela ta problem prvič veliko prepozno in drugič napačno, kongresni odseki pa so v raz pravah o teh stvareh bolj v skr beh za koristi zemljiščnih špe- ' PROLETAREC Glasilo Jugoslovanske Socialistične Zveze in Prosvetne Matice Anglo-ameriški diplomati v boju z Moskvo radi Perzije slabo opravili Bilo je prerokovanja in pretenj, kako bo varno stni svet združenih narodov stopil na prste Sovjetski uniji, ker ni umaknila svojih čet iz Irana (Perzije) do 2. marca, kot je obljubila v vzajemni pogodbi z An glijo in Zed. državami. Perzijska vlada se je varnostnemu svetu proti na daljevanju ruske invazije pritožila, perzijski poslanik, na angleškem vzgojen Hussein Ala, dodeljen za za stopnika svoje dežele pri ameriški vladi, je klical zdru žene narode na pomoč proti ruskemu medvedu, med tem pa so iz Teherana prihajali uradni glasovi, da je Ala prenapet idealist, in da odnošaji z Rusijo niso ta ko opasni kot izgleda iz njegovih pritožb. A drugi prav tako važni činitelji perzijske vlade pa so trdili, da dela Ala na konferenci varnostnega sveta ZN v New Yorku popolnoma po navodilu svoje vlade in perzijski premier je izjavil, da ima Ala njegovo po polno zaupanje. "Nekaj se kuha", so ugibali v Londonu, kajti ori entalci so pač konjski mešetarji in nikoli ne veš, kdaj lažejo in kdaj ne. Predprošlo nedeljo sta dva najvaž nejša angleška dnevnika imela poročila iz Teherana. Eden je iz "neoporečno zanesljivih virov" poročal, da so govorice o tajnih pogajanjih med moskovsko in perzijsko vlado neosnovane. Drugi pa, da ima iz "naj bolj zaupnih virov" zatrdilo, da se med Teheranom in Moskvo zaupni pomenki že dolgo vrše. "Komu naj bi človek verjel," je vzkliknil poročevalec radio omrežja Columbia, in dne 4. aprila pa je lahko uvidel, da so bili v pravem tisti, ki so vedeli o tainih pogajanjih, čeprav jih je perzijska vlada tajila do zadnjega tre nutka. To je na seji varnostnega sveta ZN posebno razje zilo avstralskega delegata. Ni pa udaril toliko po Mo skvi kot po perzijski vladi češ, čemu nas je vlekla tako za nos? Mar zgolj zato, da ji je Moskva tu pa tam popustila v svojih zahtevah? Angležem se gre seveda zgolj za petrolej v Perziji. Ne* državni tajnik Byrnes jim je pri tem pomagal in s to taktiko nadaljuje. Kar pomeni, da smo v zvezi z Veliko Britanijo v obrambi njenih interesov in kapita lizma toliko, kot je Churchill priporočal, čeprav nima mo z njo pisane pogodbe za tako zavezništvo. Gromejko, ki je vedel, kaj se v Teheranu in v Mo skvi za kulisami godi, je hotel, da naj se s perzijsko obtožbo proti Rusiji počaka do 10. aprila, ker on na zagovor še ni pripravljen. Sedaj se smehlja. Naša in angleška diplomacija pa se kajpada jezi, in to celo bolj nad perzijsko kot nad sovjetsko vlado. Kajti sled nja jo je pustila na cedilu baš ko se je mislila za Per zijo najbolj postaviti! In kar je še posebno nerodno Perzija je sklenila z Moskvo pogodbo za skupno izrab ljanje petrolejskih ležišč na severu dežele. Petrolej pa je v tem boju med velesilami v Perziji glavna sporna točka. Omiljevanje naredb za priseljevanje Letos je kongres sprejel na redbo, ki dovoljuje, da se sme jo Kitajke, ki so žene ameri ških državljanov, priseliti sem izven kvote. Ta znaša samo 105 oseb iz vse Kitajske na leto. In še ta mala kvota je prišla v ve ljavo med vojno, ko smo Kitaj sko proglasili' za “enakopravno” članico velike petorice. kulantov in kontraktorjev kot |fa za interese onih, ki si iščejo strehe- Vladna odredba, da se ne sme letos in prihodnje leto graditi ničesar, razen stanovanjske hiše za veterane, je bila izdana tja vendan, brez posebnega premi sleka in brez načrta. Zato so se dvignile proti nji unije stavbnih delavcev, ki dokazujejo, da to ne pomeni pospeševanje grad bene industrije temveč ovira nje. Dalje poudarjajo, da ker se največje gradbene firme sploh ne pečajo s postavljanjem malih hišic bodo vsled te naredbe mo rale prenehati obratovati. N. pr. zveza unij stavbnih strok v Chi cagu ki ima 85,000 članov, trdi, da bo vsled te odredbe le 30,000 izmed njih zaposljenih, ostali pa bodo morali čakati, dokler velike gradnje ne bodo znova dovoljene. Po sedanji naredbi CHICAGO 23, ILL., 10. APRILA (April 10), 1946. Nad 347,000 mož ameriške zračne flote že zapustilo Japonsko Glavni stan ameriške vojaške oblasti v Yokohami je poročal, da je bilo odpuščenih iz ameri škega letalstva že 347,233 mož, ki so bili dodeljeni naši invazij ski armadi na Japonskem. Ta demobilizacija se je stopnjema izvršila od lanskega 2. sept, pa do letošnjega 6. marca. ne sme nihče ničesar predelati, ali zgraditi kaj novega, brez po sebnega dovoljenja merodajne ga urada zvezne vlade. Dovolje nje pa bo izdano le, če se ugoto vi, da je predelava res nujna, i res koristna predvsem v reševa nju stanovanjskega problema, ali pa industrialno toliko važna, da se jo sme odobriti Jeze se tudi tovarnarji, ki iz delujejo železna ogrodja za. stavbe. Male hišice jih ne rabi jo. Pri njih je treba le mnogo lesa, nekaj opeke, opreme, stre ho, nekaj cementa itd. Tako so prizadete vsled teh odredb po leg železarske tudi razne druge industrije. In če se vladi pri tem res po sreči zgraditi letos in prihodnje leto 2,700(1,000 stanovanj, koli ko pa bodo vredna? Kajti ti stim, ki jih bodo najemali ali j kupili, bodo drago zaračunana.. Anglija, Zed. države, zadnja nada krona nih glav in monarhi zrna Za odpravo monarhije so sc po minuli vojni izrekle Jugosla vija. Madžarska in Albanija. Dne 3. aprila je premier Kimon Georgijev izjavil, da jo mora biti tudi v Bolgariji konec. V Belgiji ima monarhizem še veliko opore, toda übežnega kralja Leop o 1 da levičarske stranke nikakor nočejo nazaj, čeprav ima v anglo-ameriški di plomaciji vso mogočo pomoč. Grčija, ki je imela predprošlo nedeljo prvč volitve po mnogih letih, se je indirektno izrekla za povratek svojega fašističnega kralja, toda volitev se je udele žilo le okrog 50 odstotkov vo lilcev. Velika večina le pod vlad nim pritiskom in pod vplivom Velike Britanije, ki si hoče Gr čijo ohraniti pod svojimi perot mi. V Avstriji je Oto s svojo rod bino spoznal, da prestola na Du naju ne bo dobil nazaj niti z bla gohotno pomočjo angleške in posebno še ameriške vlade, pri kateri je dobil med vojno naj več zaščite, opore, reklame in pa priložnosti za veseljače nje v takozvani višji družbi. Rumunski kralj Mihael bi bil strmoglavljen že nekaj mesecev po vojni, če se ne bi bil obrnil proti Rusiji z apelom za demo kratično zaščito svoje dežele na vladi Zed. držav in Velike Bri tanije. Dala sta mu jo v polni meri, ne sicer z orožjem, ampak s pretnjami Rusiji in pa diplo matično ter ekonomsko. Jugoslovanskemu Petru sta obljubila povrnitev na prestol na sestanku v Quebecu v Kana di pokojni Roosevelt in pa ta kratni angleški premier Chur chill. Angloameriška diploma cija tistega obetanja še ni popol noma umaknila, kar je posebno očitno z ozirom na dogodke v Grčiji. Kajti v isti izjavi sta ta krat tudi grškemu kralju oblju bila povratek na tron. Albanski Zog, ki je živel sko zi vso vojno v udobju, se je tudi ponujal za odrešenika svoji de želi. Ker je vedel, da ga Albanci ne marajo, ie hotel kajpada na zaj z ameriško in angleško za ščito. A stvar je bila predebela in niti kapitalistična demokra cija je ne bi mogla prebaviti. Zogu pa se še vedno dobro godi in naša demokratična diploma cija ga ima v rezervi za vsak slučaj. Španiji ponujamo nazaj kra lja namesto obnovitev republi ke. In vse to zapadna demokra cija počne vsled strahu pred so cialnimi preobrati. Zato podpi ra tudi monarhiste v Italiji, na Japonskem in fašiste na Portu galskem, na japonskega cesarja in vse drugo, na čemur sloni stari red. Ameriški tisk oglaša tako politiko za demokracijo. A če bi po pravici pisal, bi moral priznati, da to, kar kapitalizem počne, je le zaviranje demokra tičnega razvoja. Običaj je, da se sedaj še zmerom vse producira s stališča vojnih nujnosti, kar pomeni čimslabše blago po čim višjih cenah. Hiši ce, ki jih grade in prodajajo po sedem do dvanajst tisoč dolar jev za eno družino, so na prvi hip lične in udobne. A njihna trpežnost bo kratkotrajna in kupci bodo imeli potem stro škov čez glavo, da si bodo dr žali krov nad glavami. Tak je pač naš “free enter prise”. Vse za sveti profit. In profitarji imajo vpliv. Oni tudi prispevajo v republikanski in demokratski kampanjski sklad. Volilci pa imajo pravico glaso vati za kandidate, ki jim jih oni postavijo na “tiket”. V takih okolščinah torej ni nič čudnega, ako postaja zavo ženi stanovanjski problem še bolj zamotan in za ljudstvo čez daije bolj drag. Published Weekly at 2301 S. Lawndale Ave. [KOMENTAR JI = • ...... Zbiru in presoja urednik Walter Reuther je po kon venciji avtne unije izjavil, da se bo še boril za zvišanje mezde delavcem in ob enem proti zvi šanju con. Kajti če se bodo po mikale navzgor kakor se, ne bo do vsi letošnji poviški mezde vredni prihodnje leto ne poče nega centa. Saj že sedaj niso. In kaj pa za tiste delavce oni so v večini ki niso dobili nika kršnega povišanja! Reuther in drugi unijski voditelji naj rajše pridejo skupaj in se domenijo za borbo proti inflaciji. To je sedaj važnejše kot pa le zahte vati poviške plač, ki v inflaci jah ne pomenijo drugega kot še večjo inflacijo. “Dolar je dolar”, so rekli vča si. “Če' ga imaš, lahko z njim kupuješ,' podkupuješ, vodiš po litiko, si z njim pomagčtš na prej ” Ampak dolar danes ni več dolar. Obseg na papirju in v ko vini mu je še vedno enak, am pak ne v prodajalni in ne nikjer drugje. Norman Thomas je pred se natno komisijo za vojaške za deve dne 1. aprila dejal, da bi bil največji greh nad ameriškim ljudstvom, če bi vzdržavali i v nadalje obvezno vojaško slu žbo in bi morali naši fantje v nji ščititi širom sveta posesti Velike Britanije, kot jih morajo sedaj. Zvezna vlada s predsed nikom Trumanom zahteva, da se “draft” podaljša. Thomas in mnogi drugi argumentirajo, da ni zanj nobene potrebe več. Se veda, če ne mislimo na mir, am pak, kakor je priporočil Chur chill, na voiiaško, politično in ekonomsko zvezo z Veliko Bri tanijo za eventualni spoprijem s Sovj. unijo, potem je podalj šanje “drafta” potrebno. Tho mas je ob enem kritiziral se stanke velike trojice, ali velike petorice, ki so se vršili v Kairu, Teheranu, na Jalti in v Pots- VSE, KAR NAJ BI BILO LJUDSTVU V KORIST, JE - "KOMUNISTIČNO" Senator Murray in Montane je demokrat. Verjame v "free enterprise", ob enem pa se zelo poteguje za socialne reforme, med njimi za socialno zdravstvo, za jamčenje stalne zaposlitve delavcem, za višje zavaro valnine in druge take stvari, ki naj bi bile vsemu Ijud stu v prid. Murray je predsednik senatnega delavskega in prosvetnega odbora, senator Taft (rep., O.) pa član odseka in glavni besednik predstavnikov plutokra cije. Na svoji strani ima demokratske burbonce in pa skoro vse republikanske poslance. Gre se med drugim za zdravstvo. Ali naj bo revno ameriško ljudstvo še vedno goljufano? In ker si vsled revščine ne more pomagati, ali naj mu zdravniki jem ljejo zadnje cente, namesto da se bi i te ljudi varo valo? Zdravniška komora je proti "socializmu" v zdravstvu in Taft je eden njenih glavnih "prvoborite- Ijev". Kaj briga te gospode, če je delavčeva družina toliko v stiski v boleznih, da nima niti za najpotreb nejši živež, kaj Šele za draga zdravila, za zdravnikove obiske in operacije! Saj se še celo v Angliji zdravniki dušajo proti so cialnemu zdravstvu kako da se tukaj ne bi ko smo vendar tako demokratični, da naj bodo lačni lačni in bolniki bolni, če nimajo sredstev za prehrano in zdravstvo! Senator Murray je dejal, da se naj kaj stori saj za boljše zdravje ameriškega ljudstva. Mar nas niso vo jaški nabori v tem nič naučili? Toda Taft iz Ohia je ro bantil, da kar Murray in njegovi tovariši hočejo, je so cializem in pa komunizem. V tem sporeku sta se skre gala toliko, da je skoro prišlo do tepeža med njima. Murray je hotel vedeti, zakaj naj bo vsaka stvar, ki ima namen koristiti ljudstvu, krščena za "socializem" ali pa za "komunizem". In Taft z je odgovoril, da je na črt za socialno zdravstvo popolnoma "socialističen", zato je proti, in pa da je bil zakonski osnutek za "po polno zaposlitev delavcev" tudi vzet iz "sovjetskega komunizma". Vsa ta bitka se torej ne suče okrog kake demokracije, ampak je zgolj borba med razredi. Ali bolje, boj privilegijev za obdržanje mase v njihni pod ložnosti. OFFICIAL ORGAN OF J. S. F. AND /TS EDUCA7IONAL BUREAU LETO—VOL. XXXXL damu- Pravi, da zastopniki Ame rike na njih niso znali drugega kot uganjati “stupidno politiko apizanja britskemu in ruskemu imperializmu,” Ampak “draft” bo vzlic opozicionalcem podalj šan in potem znova in znova, dokler se ne dobi na svetu do volj vodilnih državnikov, ki bo do za politiko vzajemnosti na mesto za diplomacijo nove obo roževalne tekme in atomskih bomb. Hearstov tisk, ki je do decem bra 1941 storil vse v svoji moči, da bi Hitlerju in njegovemu rajhu ne stopili na prste, in lo pal po Rooseveltu, češ, da nas peha v vojno, je sedaj zelo na vdušen za borbo proti Titovi Jugoslaviji. Z McCormickovjm in drugim reakcionarnim tiskom oglaša srbskega Konstantina Fo tiča ter njegove tovariše, ki pri tiskajo na ameriško vlado, naj jim reši Dražo Mihajloviča in pa Jugoslavijo “izpod komuni stičnega terorja”. Dokler je bi la pod terorjem čaršije, so mol čali. Ne, niso molčali! Hvalili so jo in prihajali v Beograd na obiske, se klanjali Aleksandru, nato knezu Pavlu in Olgi ter se gostili na stroške državne bla gajne, to se pravi, na stroške ljudstva, ki ni imelo v takratni Jugoslaviji nobene besede. Mo ralo je delati in plačevati. UNRRA vzlic svojim hibam veliko pomaga. Z živežem, oble ko in obuvali, s semeni, tanki, vprežno živino, z materijalom za popravljanje prog, z dajatva mi lokomotiv, vagonov, voz itd. Pa dogovoru zaveznikov glede te ustanove bi morala biti zares le pomožna in pomoči ne bi smela nikjer nuditi v kake po stranske, politične namene- Žal, da se političnim motivom ni mo gla ogniti. In tako se je pred volitvami v Grčiji zelo šušljalo, (Nadaljevanje na 2. strani.). 