Návrh DOPORUČENÍ RADY o Paktu pro výzkum a inovace v Evropě
Jenħtieġ li dan isir b’mod trasparenti permezz tal-użu ta’ indikaturi adegwati; (e) Valorizzazzjoni tal-għarfien: Jiżdiedu l-kooperazzjoni u l-interkonnessjonijiet bejn l-atturi tar-riċerka u l-innovazzjoni, inklużi dawk li bħalissa mhumiex attivi, u jiġu kkoordinati l-politiki u l-programmi fil-livell Ewropew, nazzjonali u reġjonali b’mod aħjar, partikolarment permezz ta’ oqfsa għall-valorizzazzjoni 5 jiġifieri nimxu mal-prinċipju “kemm jista’ jkun miftuħ, magħluq kemm meħtieġ” MT 8 MT (f) tal-għarfien, l-addozzjoni tar-riżultati tar-riċerka, it-titjib tal-ħiliet u l-ġestjoni tal-assi intellettwali; Involviment globali: Tiġi żviluppata strateġija koerenti ta’ involviment globali u għodod komuni, jiġu promossi valuri Ewropej kondiviżi u prinċipji għar- riċerka u l-innovazzjoni f’termini ta’ kooperazzjoni internazzjonali u l- kapitalizzazzjoni dwar l- awtonomija strateġika tal-Ewropa fil-qasam xjentifiku u tal-innovazzjoni, filwaqt jiġu promossi kundizzjonijiet ekwivalenti u r-reċiproċità mirfuda minn valuri fundamentali; jiġu msaħħa s- sħubijiet tar-riċerka u l-innovazzjoni u tissaħħaħ il-kollaborazzjoni ma’ pajjiżi terzi u mal-organizzazzjonijiet reġjonali. tinżamm ekonomija miftuħa; tar-riċerka Ewropea; tiġi żgurata l-attraenza li Niffaċċjaw flimkien l-isfidi li ġġib magħha t-tranżizzjoni doppja ekoloġika u diġitali, u nżidu l-parteċipazzjoni tas-soċjetà fiż-ŻER (g) Azzjonijiet taż-ŻER ibbażati fuq l-isfidi: fejn il-Kummissjoni u l-Istati Membri, inklużi r-reġjuni, il-bliet u l-muniċipalitajiet tagħhom, jaħdmu aktar mill-qrib flimkien sabiex jixprunaw it-tfassil u l-implimentazzjoni ta’ politiki settorjali aktar reżiljenti u sostenibbli sabiex irawmu r-riċerka u l-innovazzjoni bbażati fuq soluzzjonijiet u biex jiġi mitigat theddid potenzjali; dawn l- azzjonijiet jistgħu jinkludu diversi forom kollaborattivi bħal Missjonijiet ta’ Orizzont Ewropa, sħubijiet Ewropej inklużi l-Komunitajiet ta’ Konoxxenza u Innovazzjoni tal-EIT (EIT KICs), inizjattivi ta’ programmazzjoni konġunta, l- appoġġ għal alleanzi multilaterali u oħrajn u jistgħu jiġu stabbiliti biex jiġu indirizzati sfidi ġodda u persistenti bħat-tibdil fil-klima, l-enerġija u t- tranżizzjonijiet diġitali, il-migrazzjoni, it-tniġġis mill-plastik, il-kanċer jew it- theddid tas-saħħa pubblika; jenħtieġ li dawn l-azzjonijiet jibnu fuq il- kontribuzzjoni tal-ispettru sħiħ tad-dixxiplini, billi jippermettu l-isfidi li jiġu indirizzati b’mod komprensiv; jistgħu jitgħallmu mill-esperjenzi tal-inizjattivi ta’ koordinazzjoni eżistenti bħal Pjan Strateġiku Ewropew għat-Teknoloġija tal-Enerġija (Pjan SET) u l-eżempju tal-inizjattiva ERAvsCorona, li wrew l- importanza tal-ingranaġġ ta’ saħħa kkombinata permezz ta’ koordinazzjoni mill-qrib, l- finanzjament konġunt bejn l-Unjoni, l-Istati Membri u l-Pajjiżi Assoċjati sabiex isir avvanz malajr fi tweġiba għal għan komuni; il-kooperazzjoni, il-kondiviżjoni tad-data u il-kotfassil, (h) Sinerġiji bejn il-politika tar-riċerka u l-innovazzjoni, l-edukazzjoni u l- Aġenda tal-UE dwar il-Ħiliet: Ir-riċerka u l-innovazzjoni u l-edukazzjoni (għolja) huma l-ixprunaturi ewlenin tal-innovazzjoni, il-ħolqien tal-għarfien, tad-diffużjoni u tal-użu.  Huma meħtieġa azzjonijiet sabiex jiġu żviluppati u sfruttati s-sinerġiji bejn iż-ŻER u ż-Żona Ewropea ta’ Edukazzjoni Għolja (EHEA), partikolarment permezz ta’ istituzzjonijiet ta’ edukazzjoni għolja u infrastrutturi tar-riċerka, inklużi l-e-infrastrutturi, kif ukoll l-Istitut Ewropew tal-Innovazzjoni u ta’ Konoxxenza u Innovazzjoni tal-EIT (EIT KICs) tagħhom; sabiex jiġu pprovduti l-gwida u l- appoġġ mal-partijiet ikkonċernati rilevanti għat-tranżizzjoni tas-sistema ta’ u kooperazzjoni, edukazzjoni diġitalizzazzjoni aktar għolja, inter alia, billi jiġi appoġġat l-iżvilupp ulterjuri tal-inizjattiva “Università Ewropea” bħala prova għal istituzzjonijiet ta’ edukazzjoni għolja aktar moderni, inklużivi u orjentati lejn il-futur fl-Unjoni; u sabiex jiġu żviluppati u implimentati inizjattivi biex jiġu mgħammra riċerkaturi t-Teknoloġija u l-Komunitajiet inklużjoni, eċċellenza għolja lejn MT 9 MT (i) bil-ħiliet kollha meħtieġa mis-suq tax-xogħol u għat-titjib tal-ħiliet u t-taħriġ mill-ġdid tal-ħiliet permezz ta’ taħriġ immirat; Ir-riċerka u lill-ekosistemi tingħata spinta tal-innovazzjoni: Sinerġiji bejn il-politika tar-riċerka u l-innovazzjoni u l-politika industrijali, sabiex l- innovazzjoni u industrija aġli huma żewġ xprunaturi ewlenin tal-kompetittività u tal-awtonomija strateġika miftuħa.  Għaldaqstant, huma meħtieġa azzjonijiet biex jiġu żviluppati u sfruttati s-sinerġiji bejn iż-ŻER u l-istrateġija industrijali aġġornata6, partikolarment permezz tat- teknoloġija, l-istituzzjonijiet tal-edukazzjoni għolja (HEIs), sħubijiet ta’ Orizzont Ewropa inklużi l-EIT KICs, l-Alleanzi Industrijali u pjanijiet direzzjonali komuni għat-teknoloġija industrijali (minn riċerka bażika għall- implimentazzjoni) f’oqsma strateġiċi ewlenin; jenħtieġ li dawn l-azzjonijiet jiġu kożviluppati mal-Istati Membri, mal-industrija (inklużi l-SMEs) u ma’ partijiet ikkonċernati tar-riċerka u l-innovazzjoni oħrajn u jenħtieġ li tingħata prijorità lill-oqsma speċifiċi tat-teknoloġija biex jgħinu l-allinjament bejn l- investimenti pubbliċi u privati; tal-infrastrutturi tar-riċerka u (j) Ċittadini aktar attivi u involviment soċjetali fir-riċerka u l-innovazzjoni fid-dimensjonijiet tagħhom kollha: pereżempju l-kontribuzzjoni u l-kapaċità li jkun hemm benefiċċju mill-fehmiet u l-involviment taċ-ċittadini, se jqajmu sensibilizzazzjoni tal-benefiċċji u tal-impatt tar-riċerka u l-innovazzjoni fil- ħajja ta’ kuljum tan-nies, tiġi żgurata diversità akbar tal-approċċi għat-tfassil u għall-implimentazzjoni tal-politika tar-riċerka u l-innovazzjoni u r-R&I ssir iżjed rilevanti għas-soċjetà, partikolarment issir iżjed aċċettabbli għaċ-ċittadini u s-soluzzjonijiet ġodda jsiru iżjed affordabbli; Amplifikazzjoni tal-aċċess għall-eċċellenza fir-riċerka u l-innovazzjoni madwar l-Unjoni (k) (l) Iktar investimenti u riformi f’pajjiżi u reġjuni b’inqas prestazzjoni fir- riċerka u l-innovazzjoni: dan ifisser il-mobilizzazzjoni tal-finanzjament nazzjonali u tal-Unjoni għall-investiment tar-riċerka u l-innovazzjoni, flimkien mal-appoġġ u l-assistenza biex ikun hemm involviment fir-riformi tar-riċerka u l-innovazzjoni neċessarji; Sinerġiji bejn programmi ta’ finanzjament tal-Unjoni, nazzjonali u reġjonali: sinerġiji bejn il-programmi ta’ finanzjament tal-Unjoni u skemi ta’ finanzjament nazzjonali u reġjonali fir-riċerka u l-innovazzjoni, jenħtieġ li jiġu mħeġġa u msaħħa, partikolarment bejn Orizzont Ewropa, il-politika ta’ koeżjoni u l-Faċilità għall-Irkupru u r-Reżiljenza; (m) Konnessjonijiet kollaborattivi u integrazzjoni bbażata fuq l-eċċellenza ta’ organizzazzjonijiet li jwettqu r-riċerka minn pajjiżi bi prestazzjoni aktar baxxa tar-riċerka u tal- innovazzjoni Ewropej; fin-networks xjentifiċi u ekosistemi l-innovazzjoni Avvanz fl-investimenti u r-riformi miftiehma tar-riċerka u l-innovazzjoni (n) Appoġġ biex jiġu prijoritizzati u żgurati l-investimenti u r-riformi ta’ politika fir-riċerka u l-innovazzjoni ta’ terminu twil: fil-livelli kollha ta’ governanza (tal-Unjoni, nazzjonali u reġjonali), inklużi l-ambjenti ta’ esperimentazzjoni 6 Aġġornament tal-Istrateġija Industrijali l-Ġdida tal-2020: Nibnu Suq Uniku aktar b’saħħtu għall-irkupru tal-Ewropa (COM2021)350 final). MT 10 MT l-klawżoli regolatorja u l- ta’ esperimentazzjoni; implimentazzjoni u l-valutazzjoni jmorru id f’id sabiex jiġu massimizzati s- sinerġiji u l-impatt; t-tfassil, jenħtieġ li l-identifikazzjoni u (o) Koordinazzjoni tal-investimenti tar-riċerka u l-innovazzjoni: billi jiġu tal-potenzjal għall- appoġġati investimenti u r-riformi koordinati sabiex tissaħħaħ id-dimensjoni taż-ŻER madwar il-livelli ta’ governanza kollha fl-Unjoni u sabiex jiġi massimizzat l- impatt tiegħu għall-benefiċċju tas-sistemi tax-xjenza u tal-innovazzjoni tal- Unjoni. l-implimentazzjoni 3.  (3) PRIJORITIZZAZZJONI TAL-INVESTIMENTI U R-RIFORMI Il-prijoritizzazzjoni tal-investimenti u r-riformi li jindirizzaw il-prijoritajiet taż-ŻER u jipprovdu l-kundizzjonijiet u l-appoġġ neċessarji għal investiment privat aktar b’saħħtu tar-riċerka u l-innovazzjoni fil-livell nazzjonali u reġjonali billi jiġu stabbiliti miri tal-Unjoni u nazzjonali realistiċi, iżda ambizzjużi għall-investiment tar-riċerka u l-iżvilupp: (a) (b) Ir-riċerka pubblika u n-nefqa tal-iżvilupp u l-investimenti privati tar-riċerka u l- investimenti jirrikjedu politika u qafas regolatorju adegwati biex jiġu massimizzati l-effettività u l-effiċjenza u jiġi żgurat impatt ekonomiku u soċjali; min-naħa l-oħra, ir-riforma tal-qafas ta’ politika tar-riċerka u l- innovazzjoni jew l-implimentazzjoni ta’ aġenda trasformattiva jirrikjedu l- mobilizzazzjoni ta’ riżorsi xierqa (pereżempju l-finanzjament, ir-riżorsi umani, il-ħiliet u postijiet tar-riċerka) sabiex jixprunaw il-bidla u jitjiebu l-prestazzjoni u l-output tas-sistema tar-riċerka u l-innovazzjoni; Il-miri tal-investiment tar-riċerka u l-iżvilupp mhux biss jagħtu spinta lir-rata kumplessiva ta’ żieda fin-nefqa fuq ir-riċerka u l-iżvilupp iżda jirriflettu wkoll fuq objettivi aktar kwalitattivi, f’termini xjentifiċi, teknoloġiċi, soċjetali jew orjentazzjonijiet industrijali; dan japplika partikolarment għan-nefqa fir-riċerka u l-iżvilupp pubbliku li tappoġġa l-prijoritajiet taż-ŻER, inklużi r-riformi tas- sistemi ta’ riċerka u innovazzjoni nazzjonali, ekonomija sostenibbli u kompetittiva u t-tranżizzjonijiet doppji; (4) Tiġi kkonfermata l-intenzjoni tagħhom sabiex jogħla l-investiment fil-livell tal- Unjoni fir-riċerka u l-iżvilupp bil-mod li ġej: (a) Tiżdied in-nefqa totali dwar ir-riċerka u l-iżvilupp għal 3 % tal-PDG tal-UE (“mira ta’ 3 %”); (b) (c) Jiżdied l-isforz pubbliku totali dwar ir-riċerka u l-iżvilupp għal 1,25 % tal-PDG tal-UE sal-2030; Jiżdied is-sehem tar-riċerka pubblika nazzjonali u n-nefqa tal-iżvilupp impenjata għal programmi konġunti, l-infrastrutturi tar-riċerka u s-Sħubijiet Ewropej għal 5 % tal-finanzjament pubbliku nazzjonali tar-R&D sal-2030; (d) Żieda ta’ 50 % fin-nefqa totali tar-riċerka u l-iżvilupp fil-ħames snin li ġejjin għall-Istati Membri li qed jaqgħu lura meta mqabbla man-nefqa medja tal-UE fuq ir-riċerka u l-iżvilupp, bħala persentaġġ tal-PDG. (5) Jiġu stabbiliti fuq bażi volontarja, miri ta’ investiment nazzjonali: MT 11 MT (a) għall-isforz pubbliku maħsub fir-riċerka u l-iżvilupp espress bħala persentaġġ tal-PDG; (b) għall-persentaġġ l-iżvilupp pubbliku nazzjonali impenjati għal programmi konġunti, l-infrastrutturi tar-riċerka u s-Sħubijiet Ewropej; tar-riċerka u tan-nefqa (c) għaż-żieda mistennija fin-nefqa totali tar-riċerka u l-iżvilupp, għal dawk l-Istati Membri li qed jaqgħu lura meta mqabbla man-nefqa medja tal-UE fuq ir- riċerka u l-iżvilupp, bħala perċentwal tal-PDG. 4. (6) KOORDINAZZJONI TAL-POLITIKI Jiġi implimentat mekkaniżmu ta’ monitoraġġ u ta’ koordinazzjoni msaħħaħ, biex jiġi żgurat il-progress lejn il-prijoritajiet taż-ŻER.  ET ET EUROOPA KOMISJON Brüssel, 16. 7. 2021 COM(2021) 407 final 2021/0230 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU SOOVITUS Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni pakti kohta SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Euroopa teadusruumi algatuse rakendamisel 20 aasta jooksul on ilmnenud, et kuigi tänu algatusele on palju saavutatud sellistes valdkondades nagu teadustaristud, avatud teadus, rahvusvaheline koostöö, sooline tasakaal teadusuuringud ja innovatsioon, ühine kavandamine ja teadlaste liikuvus, on vaja teha rohkem. Komisjon võttis 30. septembril 2020 vastu teatise „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“ (COM(2020) 628 final), et luua uus Euroopa teadusruum, mis oleks võimeline saavutama eesmärki minna edukalt üle jätkusuutlikule teadusruumile, digitaalsele ja vastupanuvõimelisele Euroopale ning paremini valmistuda tulevikuks. 2020. aasta teatises kutsutakse üles1 süvendama Euroopa teadusruumi, liikudes riikide poliitika kooskõlastamisest nende poliitika lõimimiseni. Selles kutsutakse liikmesriike üles mobiliseerima peamisi põhimõtteid ja väärtusi ning määrama kindlaks ühised prioriteetsed tegevusvaldkonnad. See on asjakohane ajal, mil on vaja üha rohkem ja suunatumat riiklikku rahastamist ja reforme, eelkõige pandeemia tõttu, et kiirendada kaksiküleminekut – rohe- ja digipööret. tihedama Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkond kuulub suures osas liikmesriikide pädevusse ning Euroopa teadusruumi loomine sõltub suurel määral riikide poliitilistest reformidest ja riiklikest algatustest. Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni paktis sätestatakse ühiselt kokku ja põhimõtted ning määratakse kindlaks valdkonnad, kus liikmesriigid arendavad ühiseid prioriteetseid meetmeid, toetades sel viisil uue Euroopa teadusruumi visiooni ja eesmärkide rakendamist. lepitud väärtused ja ja väärtustel; innovatsioonipõhimõtetel Et toetada Euroopa teadusruumi riikliku poliitika rakendamist, põhineb pakt i) ELi ühistel ii) ühistel prioriteetsetel teadusuuringute tegevusvaldkondadel; iii) investeeringutel ja reformidel, mis tehakse ühiselt kokku lepitud vabatahtlike eesmärkide kaudu; ning iv) poliitika koordineerimise ja järelevalve lihtsustatud protsessil. Nende elementide koondamine ühte õigusakti kinnitab liikmesriikide poliitilist tahet suunata oma teadus- ja innovatsioonipoliitikat Euroopa ees seisvate ülesannete täitmisele, eelkõige kaksiküleminekule ja pandeemiajärgsele taastumisele. Samuti antakse ja ajakohastatakse dokumendis uusi poliitikasuundi ning aidatakse jälgida ja hinnata tehtud edusamme. Samal ajal toetatakse paktiga ELi jõupingutusi näidata rahvusvahelisel tasandil eeskuju ja edendada võrdseid võimalusi, mis põhinevad ühistel põhiväärtustel, nagu on sätestatud komisjoni teatises teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisi kohta2. Tehakse ettepanek, et pakt esitataks ühtse mittesiduva algatusena, st nõukogu soovitusena, mis kajastab ühist ja jagatud eesmärki liikuda edasi uue Euroopa teadusruumi suunas. 1 2 ET Teatises COM(2020) 628 (final) esitatakse neli strateegilist eesmärki, et tagada uue Euroopa teadusruumi vastavus eesseisvatele väljakutsetele: i) investeeringute ja reformide esikohale seadmine, ii) innovatsioonitulemuste ülekandmine majandusse, iv) Euroopa teadusruumi süvendamine. COM(2021) 252 final. juurdepääsu parandamine, tipptasemel teadmistele teadus- iii) ja 1 ET 2.  • ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS Õiguslik alus Käesoleva algatuse õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 182 lõige 5 ja artikkel 292. ELi toimimise lepingu artikli 292 kohaselt võib nõukogu võtta vastu soovitusi ja ta teeb seda komisjoni ettepaneku põhjal kõikidel juhtudel, mille jaoks on aluslepingutes ette nähtud, et nõukogu peab võtma vastu õigusakte komisjoni ettepaneku põhjal. ELi toimimise lepingu artikli 179 kohaselt on liidu eesmärk tugevdada oma teadus- ja tehnoloogiabaasi, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslikud teadmised ja tehnoloogia liiguvad vabalt, ning julgustada seda konkurentsivõimelisemaks muutuma, sealhulgas tööstuses, edendades samal ajal kõiki vajalikuks peetavaid teadusuuringuid. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 181 kohaselt peavad Euroopa Liit ja liikmesriigid kooskõlastama oma teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alast tegevust, et tagada kooskõla liikmesriikide ja ELi poliitika vahel. Komisjon võib tihedas koostöös liikmesriikidega teha kõik vajalikud algatused sellise kooskõlastamise edendamiseks, eelkõige algatused, mille eesmärk on kehtestada suuniseid ja näitajaid, korraldada parimate tavade vahetamist ning valmistada ette regulaarse järelevalve ja hindamise vajalikke aspekte. Neist kõigist tuleb teavitada põhjalikult Euroopa Parlamenti. Artikli 182 lõikega 5 nähakse ette võimalus täiendada mitmeaastases raamprogrammis kavandatud ja nõukogul seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega kehtestada Euroopa teadusruumi rakendamiseks vajalikke meetmeid. tegevust, võimaldades Euroopa Parlamendil • Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Euroopa teadusruumi eesmärk on luua ala, kus teadlased, teaduslikud teadmised ja tehnoloogia saaksid vabalt liikuda (ELi toimimise lepingu artikkel 179). Mitmetasandilise valitsemise algatusena ja kogu valitsemissektorit hõlmava lähenemisviisiga – tagades, et poliitika viiakse kooskõlla eri valitsemistasanditel ja eri poliitikavaldkondade vahel – on see kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Sellega austatakse liikmesriikide pädevust selles valdkonnas, samas eesmärgiga tagada, et teadus- ja innovatsioonipoliitika toimiks tihedas koostöös kõikidel valitsustasanditel (kohalikul, piirkonna ja riigi tasandil ning üleilmselt). Samuti võetakse kasutusele algatused, mis annavad suurema osa ELi lisaväärtusest Euroopa tasandil ning on seotud riiklike ja piirkondlike poliitiliste meetmetega ja põhinevad neil. Seega, kuna ettepanek ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse, kohaldatakse siin subsidiaarsuse põhimõtet. • Proportsionaalsus taotletavate eesmärkidega proportsionaalsed. Ettepanekuga Kavandatud meetmed on toetatakse uue Euroopa teadusruumi eesmärkide saavutamist. See täiendab liikmesriikide jõupingutusi teaduskeskse, väärtuspõhise, suurepärase ja mõjudest lähtuva teadusruumi ja diferentseeritud loomisel. Ettepanekus võetakse arvesse lähenemisviisi, mis kajastab liikmesriikide erinevat majandus-, finants- ja sotsiaalolukorda ning teadussüsteemide, asjaomaste asutuste ja organisatsioonide mitmekesisust. Komitee tunnistab, et riikide, piirkondade või kohaliku tasandi erinevuste tõttu võidakse soovitust rakendada mitut eri moodi. liikmesriikide tavasid ET 2 ET 3. • MÕJU HINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Konsulteerimine sidusrühmadega Euroopa teadusruumi Mitmel üritusel on kogutud paljude sidusrühmade seisukohti.  Eelkõige on komisjonile andnud komisjoni mitteametliku nõu eksperdirühmana), mis võimaldab liikmesriikide ja sidusrühmade seisukohti struktureeritult arvesse võtta. Asjaomaseid sidusrühmi ja katusorganisatsioone kutsuti oma seisukohti jagama (nt 20. aprillil ja 25. mail 2021 korraldatud seminaridel) ning neid seisukohti võetakse nõuetekohaselt arvesse. üleminekufoorum (loodi Samuti korraldati 15. aprillist kuni 13. maini 2021 avalik arutelu, et koguda laiema üldsuse seisukohti. Kuna algatus on ette nähtud komisjoni hiljutise teatisega „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“ (COM(2020) 628 final), toetub see suuresti analüüsidele ja tõenditele, mis toetavad uut Euroopa teadusruumi käsitlevat teatist (SWD(2020) 214 final). • Mõju hindamine Mõju ei hinnatud, kuna lisatud tegevuskavas kirjeldatu kohaselt on see algatus ette nähtud komisjoni teatises „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“ (COM(2020) 628 final). Seetõttu tugineb see suures osas uut Euroopa teadusruumi käsitleva uue teatise (SWD(2020) 214 final) aluseks olevatele analüüsidele ja tõenditele. 4. MÕJU EELARVELE Ei kohaldata 5. MUUD KÜSIMUSED Ei kohaldata ET 3 ET 2021/0230 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU SOOVITUS Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni pakti kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 182 lõiget 5 ning artikli 292 esimest ja teist lauset, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) (2) (3) (4) (5) teatatakse kavatsusest Komisjon võttis 30. septembril 2020 vastu teatise „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“,3 milles esitatakse uus visioon Euroopa ja teadusruumist ning innovatsiooni pakti kohta. Nõukogu 1. detsembril 2020 vastu võetud järeldustes uue Euroopa teadusruumi kohta4 nõutakse, et komisjon ja liikmesriigid peavad 2021. aastal välja töötama Euroopa ja mitmetasandilise valitsemismudeli uue Euroopa teadusruumi teadusruumi loomiseks. teha ettepanek teadusuuringute tegevuskava Viimase kahe aastakümne jooksul on Euroopa teadusruumi rakendamine aidanud saavutada olulisi tulemusi sellistes valdkondades nagu teadustaristud, avatud teadus, rahvusvaheline koostöö, sooline tasakaal teadus- ja innovatsioonitegevuses, ühine kavandamine, teadlaskarjäär ja teadlaste liikuvus. Teadusesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute arv on viimasel ajal siiski vähenenud ning selle suundumuse muutmiseks on vaja teha rohkem. Üleilmsete probleemide lahendamiseks peaks Euroopa teadusruumi kaudu tehtavas rahvusvahelises koostöös võtma arvesse liidu välissuhete prioriteete, tuginema mitmepoolsusele ja eesmärgipärasele avatusele ning edendama võrdseid võimalusi ja vastastikust koostööd, mida toetavad põhiväärtused ja ühised raamtingimused. jaoks teadusruumi loomiseks on vaja Tuleviku sobiva Euroopa liikuda lõimimisele. Seetõttu kutsutakse tihedamale kooskõlastamiselt riikide poliitika komisjoni teatises „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks” liikmesriike üles keskenduma peamistele põhimõtetele ja väärtustele ning määrama kindlaks ühised prioriteetsed tegevusvaldkonnad.  See on eriti oluline ajal, mil üha rohkem on vaja suunatud riiklikku rahastamist ja reforme, et kiirendada rohe- ja digipööret ning rakendada Pariisi kokkuleppe eesmärke kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega. (6) Selleks et rõhutada liidus uuesti teadusuuringute ja innovatsiooni kindlat alust, on vaja ühiseid põhimõtteid ja väärtusi, toonitades põhiväärtusi (eetilisus ja usaldusväärsus; 3 4 COM(2020) 628 final. 135673567135673567/20. ET 4 ET (7) (8) teadusuuringute vabadus; sooline võrdõiguslikkus ja võrdsed võimalused), luues paremaid töötingimusi (teadlaste, teadmiste ja tehnoloogia vaba liikumine; tipptaseme poole püüdlemine; väärtuse loomine) ja suurendades koostööd (kooskõlastamine, sidusus, pühendumus; üleilmne haare; kaasamine; sotsiaalne vastutus). Ühiselt kokku lepitud ühised prioriteetsed valdkonnad peaksid andma sidusrühmadele selget teavet valdkondade ja meetmete kohta, mida liit ja selle liikmesriigid peavad oma ühisteks prioriteetideks ning mille puhul nad kohustuvad tegema koostööd, luues poliitikakujundajatele, avalik-õiguslikele rahastajatele, erainvestoritele ja projektide elluviijatele stabiilse raamistiku. saavutama 2030. aastaks, Investeeringute ja reformide prioriseerimiseks peaksid liikmesriigid kinnitama teadus- ja arendustegevusse investeerimise eesmärgiks 3 % ELi SKPst ning ajakohastama eesmärki, et see kajastaks uusi liidu prioriteete, seades avalikule sektorile uue täiendava investeerimiseesmärgi 1,25 % ELi SKPst, mille liikmesriigid peavad ELis kooskõlastatult stimuleerida erainvesteeringuid. Samuti peaksid liikmesriigid vabatahtlikkuse alusel eraldama 5 % riiklikest teadus- ja arendustegevuse vahenditest ühisprogrammidele ja Euroopa partnerlustele 2030 aastaks. Liidu keskmisest teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute (% SKPst) mahu poolest madalama tasemega liikmesriigid peaksid ja suunama oma arendustegevusse tehtavate investeeringute kogumahtu 50 % võrra järgmise viie aasta jooksul. investeeringuid nii, teadusuuringutesse et võimendada suurendada et ja (9) Euroopa teadusruumi tugevdamine nõuab tihedamat koostööd Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide vahel. Seda on võimalik saavutada, kui luua lihtsustatud järelevalve- ja koordineerimissüsteem vastastikku õppimise ja tõhustatud kahepoolse dialoogi jaoks. (10) Selleks et tugevdada liikmesriikide teadus- ja innovatsioonisüsteeme ning suurendada nende mõju liidu tasandil, tuleks koordineerida liidu ja liikmesriikide investeeringuid ja reforme: kuigi teadus- ja innovatsioonipoliitikaga suunavad liikmesriigid oma süsteemide arendamist riiklike eesmärkide suunas, aitab see ka kaasa ka Euroopa teadusruumi eesmärkide ja muude liidu ühiste prioriteetide saavutamisele ühist huvi pakkuvates strateegilistes valdkondades, SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL: 1. (1) TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONIGA SEOTUD VÄÄRTUSED JA PÕHIMÕTTED Leppida liidus kokku teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud ühistes väärtustes ja põhimõtetes, nagu on sätestatud allpool, ning tihedas koostöös sidusrühmadega kasutada neid oma riigi teadus- ja innovatsioonisüsteemides. Liikmesriigid ja liit peaksid oma väärtusi ja põhimõtteid edendama ka suhetes kolmandate riikidega, et saavutada võrdsed tingimused ja ühtsed raamtingimused.  Väärtuste alalhoidmine (a) Teadusuuringute ja innovatsiooni eetilisus ja usaldusväärsus: teadlased, uurimisprotsessid ning teadus- ja innovatsioonisüsteem peaksid üldiselt vastama rangetele eetika- ja usaldusväärsusnormidele ja -tavadele, mis on aluseks vastutustundlikule ja usaldusväärsele teadustööle, mis on vaba lubamatust mõjust ja tipptaseme saavutamise eeltingimus, ning toetama teadlaste vastutust hoiduda eelarvamustest ja lihtsustatud metoodikast. ET 5 ET (b) Uurimisvabadus: Euroopa teadusruumi sisemise teaduskultuuri osa ning teadlaste jaoks vajalik tingimus vabalt kindlaks määrata oma uurimisküsimusi, -teooriaid ja -meetodeid avatud ja usaldusväärsel viisil ning luua, jagada ja levitada teadmisi, andmeid ja muid tulemusi. (c) Sooline võrdõiguslikkus ja võrdsed võimalused: tasakaal uurimisrühmades kõikidel tasanditel, sooline tasakaal otsuste tegemisel ning innovatsiooni ning soolise mõõtme lõimimine mitmekesisuse arvestamine sooline võrdõiguslikkus, etniline, sotsiaalne mitmekesisus, puuetega inimesed ja mis tahes põhjustel diskrimineerimise vastu võitlemine; ja tähenduses, muu hulgas teadusuuringutesse laiemas sooline Tõhusam töö (d) Vaba liikumine: hõlmab teadlasi ja tugitöötajaid, teaduslikke teadmisi ja tehnoloogiat; see tähendab teaduslike teadmiste, andmete ja vahendite võimalikult kiiret jagamist, eelkõige avatud teaduse tavade, atraktiivsete ja tulemusepõhiste karjäärivõimaluste, teadlaste ja tehniliste töötajate oskuste tunnustamise, parandades teadlaste liikuvuse raamtingimusi, soodustades teabevahetust akadeemiliste ja tööstusringkondade (ja muude sektorite) vahel, levitades innovatsioonitulemusi ning tagades avatud juurdepääsu teadus- ja tehnoloogiataristutele ning nende osutatavatele teenustele; (e) Tipptaseme poole püüdlemine: kohustus kavandada, teostada või toetada võimalikult kvaliteetseid teadusuuringuid, et saavutada ja tunnustada tipptaset, mis on teadusliku, tehnoloogilise, majandusliku, poliitilise ja ühiskondliku mõju eeltingimus, ning laiendada Euroopa üldist teadmistebaasi. See tähendab, et avaliku sektori toetus teadusuuringutele ja innovatsioonile peaks olema suunatud kvaliteetsete ideede väljavalimisele ja rahastamisele – kvaliteet tähendab, et teadusuuringud on maailmatasemel, avatud, kontrollitavate ja korratavate tulemustega ning neid viiakse läbi läbipaistvate uurimisprotsesside ja -meetodite abil ning sellise teadusjuhtimise kaudu, mis võimaldab varasemaid tulemusi süstemaatiliselt taaskasutada. Teadusuuringute hindamise süsteem peaks olema teadusuuringute, teadlaste, meeskondade ja asutuste jaoks kooskõlas selle põhimõttega ning kvaliteedi eest tuleks vastavalt tunnustada; avaliku sektori toetus peaks leidma õige tasakaalu uudishimul põhinevate ja missioonikesksete teadusuuringute vahel. teadmiste juhtpositsiooni loomisel asjakohasteks (f) Väärtuse loomine: teadusuuringute ja innovatsiooni mõju suurendamine, muutes Euroopa ja jätkusuutlikeks toodeteks, teenusteks, protsessideks ja lahendusteks, mis toetavad kodanike heaolu, majanduse õitsengut, avatud innovatsiooni, tõenduspõhist poliitikakujundamist ja avatud strateegilist autonoomiat. See hõlmab muu koostööd, multidistsiplinaarse ja valdkonnaülese koostöö osaliste vahelise suurema vastastikuse sidumise soodustamist ning teadlaste algatatud alusuuringute edendamist ning selle rolli murranguliste avastuste laia teadmistebaasi arendamisel.  poliitikavaldkondade loomisel vahelist hulgas eri ja Koostöö (g) Koordineerimine, sidusus ja pühendumus: liikmesriigid lisavad riiklikku teadus- ja innovatsioonipoliitikasse Euroopa mõõtme ning tagavad riigi osalemise Euroopa teadusruumi prioriteetide edukas rakendamises ning sellele ET 6 ET tagades vastastikuse pühendumise. Liikmesriigid koordineerivad liidu abiga oma teadus- ja innovatsioonipoliitikat ja -programme ühist huvi pakkuvates valdkondades, sealhulgas ja innovatsiooni riikidevahelist koostööd Euroopa teadusruumis, ning suunavad teadusesse ja innovatsiooni tehtavaid investeeringuid ja reforme Euroopa teadusruumi loomiseks ning kiirendavad rohe- ja digipööret. raamprogrammidega, hõlbustades täiendavuse ELi teadusuuringute seeläbi (h) Üleilmne haare: liikmesriigid teevad kolmandate riikide ja piirkondade partneritega vastastikku kasulikku koostööd ning viivad läbi ühistegevust teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, tuginedes liidu väärtustele ja käesolevas paktis sätestatud põhimõtetele, ÜRO kestliku arengu eesmärkidele ja muudele asjakohastele rahvusvahelistele vahenditele. (i) Kaasamine: Liikmesriigid peaksid püüdma arendada Euroopa teadusruumi täielikku potentsiaali, et olla konkurentsivõimeline üleilmsel tasandil. Sellest tulenevalt peaksid vähem edukad liikmesriigid ja piirkonnad suurendama oma jõupingutusi, et muuta oma teadus- ja innovatsioonisüsteemid tulemuslikumaks ja suuremaks ning nii personal kui ka taristu suutlikumaks, tagades muu hulgas sünergia riikliku rahastamise ja liidu vahendite vahel. Jõupingutusi tuleks toetada liidu tasandil, et ühendada teadusuuringutes ja innovatsioonitegevuses osalejaid väiksema tulemuslikkusega piirkondadest Euroopa tippkeskuste võrgustikega kogu liidus (j) Sotsiaalne vastutus: püüda vastata ühiskonna vajadustele parandada kollektiivset suutlikkust ja saavutada suuremat ühiskondlikku mõju ning suurendada usaldust teaduse ja innovatsiooni vastu, kaasates sidusrühmi, kohapealseid kogukondi ning kodanikke teadus- ja innovatsioonipoliitika kujundamisse ja rakendamisse ning tagades, et poliitika on paindlik ja võimeline kohanduma ootamatute probleemidega. ÜHISED PRIORITEETSED TEGEVUSVALDKONNAD Leppida kokku järgmistes Euroopa teadusruumi toetavates ühistes prioriteetsetes tegevusvaldkondades, mille alusel kujundatakse ja liikmesriikide vahel kokku Euroopa teadusruumi tegevuskavas sisalduvad meetmed. Need meetmed peaksid tagama teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ühiselt kokku lepitud väärtuste ja põhimõtete igakülgse ühtlustamise ja asjakohase toetamise liidus, nagu on osutatud käesolevas soovituses. lepitakse komisjoni ja 2. (2) Tõeliselt toimiva teadmiste siseturu süvendamine (a) Avatud teadus: toetada tõeliselt avatud teaduskultuuri kogu liidus, sealhulgas süvalaiendada avatud juurdepääsu teadusväljaannetele ja uurimisandmetele5 ning levitada ja kasutada avatud teaduspõhimõtteid ja -tavasid, võttes samal ajal arvesse valdkondlikke ja kultuurilisi erinevusi, sealhulgas mitmekeelsust, toetades avatud teaduse alaste oskuste arendamist ning arendades edasi ja lõimides toetavat digitaristut ja -teenuseid. (b) Teadustaristud: arendada edasi avatud juurdepääsu Euroopa ja liikmesriikide teadustaristutele, sealhulgas e-taristutele, nende lõimivat funktsiooni teadmiste 5 St järgida põhimõtet „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“. ET 7 ET ja innovatsiooni ökosüsteemis ning potentsiaali partnerlussuhete loomisel, ressursside koondamisel ja Euroopa avatud teaduspilvega ühendamisel.  See aitab Euroopa teadusel üleilmselt konkureerida, aitab vähendada lõhet teadusuuringute ja innovatsiooni vahel ning soodustada Euroopa teadusruumis osalemist. Selleks on muu hulgas vaja kasutada maailma juhtivate teadustaristute jaoks mõeldud mitmeid erinevaid rahastamisallikaid ning uurida uusi riikidevahelise ja virtuaalse juurdepääsu rahastamise võimalusi. (c) Sooline võrdõiguslikkus, võrdsed võimalused ja kaasamine: toetada naiste suuremat osalemist teaduse ja innovatsiooni valdkonnas ning teha tööd ebavõrdsuse kaotamiseks, hoolimata soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest. (d) Teadlaskarjäär ja teadlaste liikuvus ning teadusuuringute hindamise ja premeerimise süsteem: suurendada teadlaste karjääri tunnustamist, muuta nende see atraktiivsemaks ning tagada neile koolitus ja oskused, mis on vajalikud teadlaste rolli muutuvate vajaduste rahuldamiseks kogu liidus; tuginedes sellistele toetavatele programmidele nagu Marie-Skłodowska-Curie meetmed ja tagades nende kooskõla, mis saavutatakse stabiilsete, atraktiivsete, kaasavate, toetavate ja läbipaistvate töö- ja tööhõivetingimuste loomise ning selgete, hästi tuntud karjäärivõimaluste pakkumise ja teadlike karjäärivalikute tegemise juhendamise kaudu; edendada teadlaste tasakaalustatud liikumist kogu liidus ning sektorite ja haldusasutuste vahel; suurendada teadustöö praeguseid atraktiivsust maailma teadusuuringute, teadlaste, meeskondade ja asutuste praeguseid hindamise süsteeme, et tunnustada kvaliteeti ja mõju, avatud teadustavasid, juhtimist ja ühiskonna kaasamist ning koostööd tööstusega. Võtta arvesse suurt hulka uurimistulemusi ja -tegevust ning võimaldada erinevaid karjäärivõimalusi. Premeerimissüsteemides tuleks pöörata piisavat tähelepanu läbipaistvuse tagamisele ning erapoolikuse, diskrimineerimise ja ebaõiglase kohtlemise vältimisele. Läbipaistvus tuleks saavutada asjakohaste näitajate kasutamise kaudu. jaoks. Arendada talentide edasi (e) Teadmiste väärtustamine: suurendada koostööd ja sidemeid teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsejate, sealhulgas nende vahel, kes praegu ei tegutse, ning paremini kooskõlastada poliitikat ja programme Euroopa, riigi ja teadusuuringute piirkonna tulemuste kasutuselevõtu, oskuste intellektuaalomandi haldamise raamistike kaudu. teadmiste väärtustamise, täiendamise tasandil, eelkõige ja (f) Üleilmne tegevus: töötada välja sidus üleilmne kaasamisstrateegia ja ühised vahendid, edendades Euroopa ühiseid väärtusi ja põhimõtteid teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks rahvusvahelises koostöös ning kasutades ära Euroopa teadusuuringute atraktiivsust; innovatsiooni strateegiline sõltumatus, säilitades samas avatud majanduse; edendada võrdseid võimalusi ja vastastikkust, mida toetavad põhiväärtused; tõhustada teadus- ja innovatsioonipartnerlust ning tugevdada koostööd kolmandate riikide ja piirkondlike organisatsioonidega. tagada Euroopa teaduse ja ET 8 ET Rohe- ja digipöördega seotud probleemide koos lahendamine ning ühiskonna osaluse suurendamine Euroopa teadusruumis ja teadus- teadmis- (g) Probleemipõhised Euroopa teadusruumi käsitlevad meetmed: Komisjon ja liikmesriigid, sealhulgas nende piirkonnad, linnad ja omavalitsused, teevad tihedamat koostööd, et kujundada ja rakendada vastupidavamat ja kestlikumat valdkondlikku poliitikat, edendamaks innovatsioonipõhiseid lahendusi ning leevendada võimalikke ohte.  See võib toimuda mitmesugustes koostöövormides, nagu programmi „Euroopa Horisont” missioonid, Euroopa innovaatikakogukonnad, ühise partnerlused, sealhulgas EIT kavandamise algatused, mitmepoolsete liitude toetamine ja muu tegevus, ning kõik selleks, et lahendada uusi ja püsivaid probleeme, nagu kliimamuutused, energia- ja digipööre, ränne, plastireostus, vähktõbi või rahvatervise ohud,. teadusvaldkondade panusele, Need meetmed peaksid võimaldades probleemide kõikehõlmavat käsitlemist. Neis võib ära kasutada kogemusi, mis on saadud olemasolevatest koordineerimisalgatustest, nagu energiatehnoloogia strateegiline kava (SET-kava) ja ERAvsCorona algatuse näide, mis on näidanud, kui oluline on ühendada finantsvõimendus jõuga, mis tuleb tihedast ja assotsieerunud koordineerimisest, ühisest kavandamisest, koostööst, andmete jagamise ja ühisest rahastamisest, et ühise eesmärgi saavutamiseks kiiresti edasi liikuda. tuginema kõikide riikide vahelise liikmesriikide liidu, ja (h) Teadus- ja innovatsioonipoliitika, hariduse ja ELi oskuste tegevuskava vaheline koostoime: teadusuuringud ja innovatsioon ning (kõrg)haridus on innovatsiooni, teadmiste loomise, levitamise ja kasutamise peamised tegurid. Selleks et arendada ja kasutada ära Euroopa teadusruumi ja Euroopa kõrgharidusruumi omavahelist koostoimet, eelkõige kõrgharidusasutuste ja teadustaristute, sealhulgas e-taristute kaudu, samuti Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ning nende teadmus- ja innovaatikakogukondade kaudu, on vaja võtta vajalikke meetmeid; anda asjaomastele sidusrühmadele juhiseid ja toetust kõrgharidussüsteemi üleminekuks kõrgharidusasutuste koostööle, kaasamisele, tipptasemel teadmistele ja digiteerimisele, muu hulgas toetades Euroopa Ülikooli algatuse kui kaasaegse, kaasava ja tulevikku suunatud kõrgharidusasutuste katselava edasist arendamist liidus; ning töötada välja ja rakendada algatusi, et varustada teadlasi kõigi tööturul nõutavate oskustega ning enesetäiendamise ja ümberõppe võimalusega sihipärase koolituse kaudu. (i) Teadus- ja innovatsioonipoliitika ning tööstuspoliitika vaheline koostoime innovatsiooni ökosüsteemide edendamiseks: teadusuuringud ja innovatsioon ning paindlik tööstus on konkurentsivõime ja avatud strateegilise sõltumatuse kaks peamist tegurit. Selleks et arendada ja kasutada ära Euroopa teadusruumi ja ajakohastatud tööstusstrateegia6 omavahelist koostoimet, eelkõige teadus- ja tehnoloogiataristute, kõrgharidusasutuste, programm „Euroopa Horisont“ innovaatikakogukondade, ja teadmus- partnerluste, tööstusliitude tegevuskavade kaudu (alates tööstustehnoloogia alusuuringutest kuni kasutuselevõtuni) olulistes strateegilistes valdkondades, on vaja võtta vajalikke meetmeid. Neid meetmeid tuleks arendada koos liikmesriikide, ja (sealhulgas VKEde) innovatsioonivaldkonna sidusrühmadega ning need peaksid prioriseerima sealhulgas EIT ja ühiste ja muude tööstuse teadus- 6 2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda (COM(2021) 350 final). ET 9 ET konkreetseid tehnoloogiavaldkondi, et aidata viia avaliku ja erasektori investeeringud vastavusse.  (j) Aktiivsem kodanike ja ühiskonna kaasamine teadusuuringutesse ja innovatsiooni kõigis selle mõõtmetes: näiteks kodanike seisukohtade ja kodanike kaasamise toetamine ja nende seisukohtade ärakasutamine suurendab teadlikkust teadusuuringute ja innovatsiooni kasulikkusest ja mõjust inimeste igapäevaelus, mitmekesistab teadus- ja innovatsioonipoliitika kujundamise ja rakendamise võimalusi ning muudab innovatsiooni ühiskonna jaoks asjakohasemaks, muutes selle eelkõige kodanike jaoks vastuvõetavamaks ja uued lahendused taskukohasemaks. teadusuuringud ja Teadusuuringute ja innovatsiooni tipptasemele juurdepääsu suurendamine kogu liidus (k) Rohkem ja investeeringuid ja innovatsioonitasemega riikides ja piirkondades: liidupoolse ja riikliku rahastamise mobiliseerimine teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavateks ja investeeringuteks innovatsioonireformide läbiviimiseks. reforme madalama vajalike teadus- teadus- toetuse abiga koos ja (l) Liidu, liikmesriikide ja piirkondade rahastamisprogrammide omavaheline koostoime: soodustada ja tugevdada koostoimet liidu rahastamisprogrammide ning riikide ja piirkondade teadus- ja innovatsioonialaste rahastamiskavade, eelkõige programmi „Euroopa Horisont“, ühtekuuluvuspoliitika ning taaste- ja vastupidavusrahastu vahel. (m) Tihedamad koostöösidemed teadusorganisatsioonide innovatsiooni ökosüsteemidesse. ja vähem edukate riikide lõimimine Euroopa teadusvõrgustikesse tipptasemel ja Teadusesse innovatsiooni tehtavate kooskõlastatud investeeringute ja reformide ja edendamine (n) Pikaajalistesse teadusese ja poliitikareformide prioriseerimise valitsemistasanditel riikide regulatiivne kavandamine, rakendamine maksimeerida koostoimet ja mõju. (liidu, suletud keskkond innovatsiooni tehtavate ja kindlustamise ja piirkondade investeeringute ja toetamine: kõigil tasandil), sealhulgas eksperimenteerimisklauslid. Nende ja hindamine peaksid käima käsikäes, et ja (o) Teadus- ja innovatsioonialaste investeeringute koordineerimine: toetades kooskõlastatud investeeringute ja reformide võimaluste väljaselgitamist ja ellurakendamist, et tugevdada Euroopa teadusruumi mõõdet liidu kõigil valitsemistasanditel ning maksimeerida ja innovatsioonisüsteemide kasuks. selle mõju teadus- liidu 3. (3) INVESTEERINGUTE JA REFORMIDE PRIORISEERIMINE Prioriseerida investeeringuid ja reforme, mis on suunatud Euroopa teadusruumi prioriteetidele ning tagavad vajalikud tingimused ja toetuse erasektori tugevamatele teadus- tasandil, seades realistlikud, kuid ambitsioonikad liidus ja liikmesriikides vabatahtlikkuse alusel võetavad eesmärgid teadus- ja arendustegevusse investeerimiseks. innovatsiooniinvesteeringutele riigi ja piirkonna ja (a) Avaliku sektori teadus- ja arendustegevuskulud ning erasektori investeeringud teadus- ja arendustegevusse nõuavad asjakohast poliitikat ja õigusraamistikku, ET 10 ET et maksimeerida nende tõhusust ja tulemuslikkust ning tagada majandus- ja sotsiaalmõju; teadus- ja innovatsioonipoliitika raamistiku reformimine või ümberkujundava tegevuskava rakendamine nõuab aga asjakohaste ressursside (nt rahastamine, inimressursid, oskused, teadusametikohad) mobiliseerimist, et hoogustada muutusi ning parandada innovatsioonisüsteemi tulemuslikkust ja väljundit; teadus- ja (b) teadusesse ja arendustegevusse tehtavate investeeringute eesmärgid mitte ainult ei kiirenda teadus- ja arendustegevuse kulude üldist kasvu, vaid kajastavad ka tehnoloogilise, kvalitatiivsemaid eesmärke, mis on seotud ühiskondliku või tööstusliku suunitlusega. See kehtib eelkõige avaliku sektori teadus- ja arendustegevuskulude kohta, mis toetavad Euroopa teadusruumi prioriteete, sealhulgas riikide teadus- ja innovatsioonisüsteemide reforme, jätkusuutlikku ja konkurentsivõimelist majandust ning kaksiküleminekut.  teadusliku, (4) Kinnitada oma kavatsust suurendada liidu tasandil investeeringuid teadus- ja arendustegevusse järgmisel viisil: (a) (b) (c) (d) suurendada teadus- ja arendustegevuse kulutuste kogumahtu 3 %-ni ELi SKPst (3 % eesmärk); suurendada avaliku sektori jõupingutusi teadus- ja arendustegevuse valdkonnas 1,25 %-ni ELi SKPst 2030. aastaks; suurendada ühisprogrammidele, teadustaristutele ja Euroopa partnerlustele eraldatud riiklike teadus- ja arendustegevuskulutuste kogumahtu 2030. aastaks 5 %-ni riikliku teadus- ja arendustegevuse rahastamisest; suurendada teadus- ja arendustegevuse kogukulutusi 50 % võrra järgmise viie aasta jooksul liikmesriikides, kus teadus- ja arendustegevusega seotud kulutused (% SKPst) on ELi keskmisest väiksemad. (5) Kehtestada vabatahtlikkuse alusel riiklikud investeerimiseesmärgid: (a) kavandatud avaliku sektori jõupingutused valdkonnas, väljendatuna protsendina SKPst; teadus- ja arendustegevuse (b) ühisprogrammidele, teadustaristutele ja Euroopa partnerlustele eraldatud riiklike teadus- ja arendustegevuskulude protsent; (c) eeldatav teadus- ja arendustegevuse kogukulude kasv liikmesriikides, kus teadus- ja arendustegevuse kulud (% SKPst) on ELi keskmisest väiksemad. 4. (6) POLIITIKA KOORDINEERIMINE tõhustatud Rakendada tagada edusammud Euroopa teadusruumi prioriteetide saavutamisel. Selleks on vaja järgmist. ja koordineerimismehhanismi, et järelevalve- (a) Liidu tasandil koordineerimine ja toetus alates strateegilisest planeerimisest ja kavandamisest kuni rakendamis- ja järelevalveetappideni, kasutades selleks mitmeid lihtsamaid ja vähem koormavaid poliitikavahendeid ja -protsesse: – Euroopa teadusruumi ühine poliitiline tegevuskava, milles sätestatakse ühiselt kokku lepitud Euroopa teadusruumi meetmed, mida rakendatakse kooskõlastatult, et toetada käesolevas paktis teadusuuringute ja innovatsiooni kohta sätestatud ühtseid põhimõtteid ning Euroopa teadusruumi prioriteete. Euroopa teadusruumi tegevuskava peaks olema selge ja teostatav ning seal ET 11 ET – – – peaks olema kindlaks määratud ja kirjeldatud kõik selle (liidu ja/või riigi tasandil) rakendamise meetmed; spetsiaalne Euroopa teadusruumi veebiplatvorm, mille kaudu teavitatakse i) Euroopa teadusruumi tegevuskava rakendamisest (liidu ja liikmesriikide tasandil) ning ii) muudest investeeringutest, reformidest ja tegevustest, mis toetavad käesolevas paktis sätestatud põhimõtteid ja Euroopa teadusruumi prioriteetseid valdkondi; teadusruumi Euroopa teadusruumi eesmärkide saavutamisel kombineerides Euroopa kvalitatiivseid regulaarselt ajakohastada; analüüse. Euroopa tulemustabel, mis liikmesriikide teadusruumi prioriteetidega seotud näitajaid jälgib edusamme Euroopa tasandil, ja tuleks tulemustabelit liidu teadusruumi ja Euroopa teadusruumi üleminekufoorumil toimuvad korrapärased poliitilised (nii kahe- kui ka mitmepoolsed) dialoogid liikmesriikide ja komisjoni vahel, et toetada Euroopa teadusruumi tegevuskava rakendamist, eelkõige parimate tavade jagamise ja vastastikuse õppimise kaudu. Komisjon annab täiendavat toetust abi raamprogrammi rahastamisvahendi kaudu. toetusrahastu „Horisont” tehnilise ja tegevuskava kohta, millest (b) Komisjoni ja liikmesriikide ühine kokkulepe Euroopa teadusruumi ühise poliitilise teadusruumi tulemustabeli kaudu, ning Euroopa teadus- ja innovatsiooni nõuandekomitee strateegilised nõuanded , millele järgneb asjakohane koostöö sidusrühmadega. Euroopa teadusruumi tegevuskava projekti valmistab ette Euroopa teadusruumi üleminekufoorum.  NL NL EUROPESE COMMISSIE Brussel, 16. 7. 2021 COM(2021) 407 final 2021/0230 (NLE) Voorstel voor een AANBEVELING VAN DE RAAD over een Pact voor onderzoek en innovatie in Europa TOELICHTING 1. ACHTERGROND VAN HET VOORSTEL Uit de afgelopen 20 jaar waarin de Europese Onderzoeksruimte (EOR) ten uitvoer is gelegd, blijkt dat de EOR weliswaar heeft bijgedragen tot belangrijke verwezenlijkingen op gebieden als samenwerking, open wetenschap, genderevenwicht in onderzoek en innovatie, gezamenlijke programmering en de mobiliteit van onderzoekers, maar dat meer inspanningen nodig zijn. onderzoeksinfrastructuren, internationale Op 30 september 2020 heeft de Commissie een mededeling over een nieuwe EOR voor onderzoek en innovatie (COM(2020) 628 final) aangenomen om een nieuwe Europese Onderzoeksruimte tot stand te brengen die geschikt is om te voldoen aan de ambitie om een succesvolle overgang naar een duurzaam, digitaal en veerkrachtig Europa te maken en om ons beter voor te bereiden op de toekomst. In de mededeling van 2020 wordt opgeroepen1 tot verdieping van de EOR, waarbij wordt overgegaan van coördinatie van nationaal beleid naar een diepere integratie van dit beleid. Er wordt toe opgeroepen de lidstaten te mobiliseren rond kernbeginselen en -waarden en prioritaire gebieden voor gezamenlijk optreden te identificeren. Dit is relevant in een tijd waarin meer en gerichtere nationale financiering en hervormingen nodig zijn, met name in het licht van de pandemie, om de dubbele groene en digitale transitie te versnellen. Onderzoek en innovatie zijn grotendeels nationale bevoegdheden en de opbouw van de Europese Onderzoeksruimte is dan ook grotendeels afhankelijk van nationale beleidshervormingen en nationale initiatieven. In het Pact voor onderzoek en innovatie in Europa worden gezamenlijk overeengekomen waarden en beginselen vastgesteld en wordt aangegeven op welke gebieden de lidstaten gezamenlijk prioritaire acties zullen ontwikkelen ter ondersteuning van de uitvoering van de visie en de doelstellingen van de nieuwe EOR. Om de uitvoering van nationaal EOR-beleid te ondersteunen, is dit pact gebaseerd op i) gemeenschappelijke EU-beginselen en -waarden voor onderzoek en innovatie (O&I); ii) gedeelde prioritaire actiegebieden; iii) investeringen en hervormingen die worden uitgevoerd door middel van gezamenlijk overeengekomen vrijwillige doelstellingen; en iv) een vereenvoudigd beleidscoördinatie- en monitoringproces. Het samenbrengen van deze elementen in één rechtshandeling zal de politieke wil van de lidstaten bevestigen om hun O&I-beleid in te zetten voor de uitdagingen waarmee Europa vandaag wordt geconfronteerd, met name de dubbele transitie en het herstel na de pandemie.  Het zal ook nieuwe beleidsrichtingen sturen en actualiseren en helpen bij het monitoren en beoordelen van de geboekte vooruitgang. Tegelijkertijd zal het pact de basis vormen voor de inspanningen van de EU om internationaal het goede voorbeeld te geven en een gelijk speelveld te bevorderen op basis van wederkerigheid op basis van fundamentele waarden, zoals uiteengezet in de mededeling van de Commissie over de totaalaanpak van onderzoek en innovatie2. 1 2 COM(2020) 628 final stelt vier strategische doelstellingen voor om ervoor te zorgen dat een nieuwe EOR klaar is voor de toekomstige uitdagingen: i) prioriteit geven aan investeringen en hervormingen, ii) de toegang tot excellentie verbeteren, iii) onderzoeks- en innovatieresultaten naar de economie vertalen, iv) de EOR verdiepen. COM(2021) 252 final. NL 1 NL Voorgesteld wordt dat het pact de vorm aanneemt van één enkel niet-bindend initiatief, namelijk een aanbeveling van de Raad, als weerspiegeling van de gemeenschappelijke en gedeelde ambitie om vooruitgang te boeken in de richting van een nieuwe EOR. 2. • RECHTSGRONDSLAG, SUBSIDIARITEIT EN EVENREDIGHEID Rechtsgrondslag De rechtsgrondslagen voor dit initiatief zijn artikel 182, lid 5, en artikel 292 VWEU. Overeenkomstig artikel 292 VWEU stelt de Raad aanbevelingen vast en besluit hij op voorstel van de Commissie in alle gevallen waarin in de Verdragen is bepaald dat hij handelingen op voorstel van de Commissie vaststelt. Overeenkomstig artikel 179 VWEU heeft de Unie tot doel haar wetenschappelijke en technologische grondslagen te versterken door de totstandbrenging van een Europese Onderzoeksruimte waarbinnen onderzoekers, wetenschappelijke kennis en technologieën vrij circuleren, tot de ontwikkeling van het concurrentievermogen van de Unie en van haar te dragen en de onderzoeksactiviteiten te bevorderen die nodig worden geacht. industrie bij Overeenkomstig artikel 181 VWEU moeten de Europese Unie en de lidstaten hun activiteiten op het gebied van onderzoek en technologische ontwikkeling coördineren, teneinde de wederzijdse samenhang van het beleid van de lidstaten en het beleid van de Unie te verzekeren. De Commissie kan in nauwe samenwerking met de lidstaten alle dienstige initiatieven nemen om die coördinatie te bevorderen, met name initiatieven om richtsnoeren en indicatoren vast te stellen, de uitwisseling van beste praktijken te organiseren en in de nodige elementen te voorzien met het oog op periodieke controle en evaluatie. Het Europees Parlement wordt ten volle in kennis gesteld.  Artikel 182, lid 5, biedt de mogelijkheid om de in het meerjarenkaderprogramma geplande activiteiten aan te vullen door het Europees Parlement en de Raad in staat te stellen om, volgens de gewone wetgevingsprocedure en na raadpleging van het Economisch en Sociaal Comité, de maatregelen vast te stellen die nodig zijn om de Europese Onderzoeksruimte te realiseren. • Subsidiariteit (bij niet-exclusieve bevoegdheid) Doel van de Europese Onderzoeksruimte is een ruimte tot stand te brengen waarbinnen “onderzoekers, wetenschappelijke kennis en technologieën vrij circuleren” (artikel 179 VWEU). Als een initiatief voor meerlagig bestuur en de uitvoering van de overheidsbrede aanpak – waarbij ervoor wordt gezorgd dat het beleid op verschillende bestuursniveaus en op verschillende beleidsterreinen wordt afgestemd – is het in overeenstemming met het subsidiariteitsbeginsel. Het respecteert de bevoegdheid van de lidstaten op dit gebied, maar wil ervoor zorgen dat het onderzoeks- en innovatiebeleid in nauwe synergie werkt tussen alle bestuursniveaus (lokaal, regionaal, nationaal en mondiaal) en introduceert initiatieven die het grootste deel van de toegevoegde waarde van de EU op Europees niveau bieden, verbonden met en voortbouwend op nationale en regionale beleidsreacties. Het subsidiariteitsbeginsel is dus van toepassing, aangezien het voorstel niet onder de exclusieve bevoegdheid van de Europese Unie valt. • Evenredigheid De voorgestelde acties staan in verhouding tot de nagestreefde doelstellingen. Het voorstel ondersteunt de verwezenlijking van de doelstellingen van de nieuwe Europese Onderzoeksruimte. Het vormt een aanvulling op de inspanningen van de lidstaten om een onderzoeksgericht, op waarden gebaseerd, excellent en impact gedreven onderzoeksgebied tot stand te brengen. Het voorstel eerbiedigt de praktijken van de lidstaten en voorziet in een NL 2 NL gedifferentieerde aanpak die rekening houdt met de verschillende economische, financiële en sociale situaties van de lidstaten, alsook met de diversiteit van onderzoekssystemen en de respectieve instellingen en organisaties. Het erkent dat uiteenlopende nationale, regionale of lokale omstandigheden kunnen leiden tot verschillen in de manier waarop de voorgestelde aanbeveling wordt uitgevoerd. 3. • EVALUATIE, RAADPLEGING VAN EFFECTBEOORDELING Raadpleging van belanghebbenden BELANGHEBBENDEN EN De standpunten van meerdere belanghebbenden zijn tijdens een aantal evenementen verzameld. Met name het EOR-transitieforum (opgericht als een informele deskundigengroep van de Commissie) heeft de Commissie advies verstrekt en maakt het mogelijk op gestructureerde wijze rekening te houden met de standpunten van de lidstaten en belanghebbenden. Relevante belanghebbenden en overkoepelende organisaties werden uitgenodigd hun standpunten kenbaar te maken (bv.  tijdens workshops op 20 april en 25 mei 2021) en er wordt terdege rekening mee gehouden. Tussen 15 april en 13 mei 2021 is ook een openbare raadpleging gehouden om de standpunten van het bredere publiek te verzamelen. Aangezien dit initiatief is opgenomen in de recente mededeling van de Commissie getiteld “Een nieuwe EOR voor onderzoek en innovatie” (COM(2020) 628 final, SWD(2020) 214 final), is het sterk afhankelijk van de analytische werkzaamheden en het bewijsmateriaal ter ondersteuning van die mededeling. • Effectbeoordeling Er is geen effectbeoordeling uitgevoerd, aangezien in de begeleidende routekaart is vermeld dat dit initiatief was opgenomen in de mededeling van de Commissie “Een nieuwe EOR voor onderzoek en innovatie” (COM(2020) 628 final, SWD (2020) 214 final). Het is dan ook sterk afhankelijk van het analytisch werk en het bewijsmateriaal ter ondersteuning van die mededeling. 4. GEVOLGEN VOOR DE BEGROTING Niet van toepassing. 5. OVERIGE ELEMENTEN Niet van toepassing. NL 3 NL 2021/0230 (NLE) Voorstel voor een AANBEVELING VAN DE RAAD over een Pact voor onderzoek en innovatie in Europa DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name artikel 182, lid 5, en artikel 292, eerste en tweede zin, Gezien het voorstel van de Europese Commissie, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) (5) Op 30 september 2020 heeft de Commissie een mededeling over “Een nieuwe EOR voor onderzoek en innovatie”3 aangenomen, waarin zij een nieuwe visie voor de Europese Onderzoeksruimte (EOR) uiteenzet en het voornemen aankondigt een Pact voor onderzoek en innovatie voor te stellen. In de conclusies van de Raad over de nieuwe Europese Onderzoeksruimte, die op 1 december 2020 zijn aangenomen4, worden de Commissie en de lidstaten ertoe opgeroepen in 2021 een EOR-beleidsagenda en een meerlagig bestuursmodel te ontwikkelen om de nieuwe Europese Onderzoeksruimte te verwezenlijken. twee decennia heeft de De afgelopen totstandbrenging van de Europese Onderzoeksruimte bijgedragen tot enkele belangrijke verwezenlijkingen op gebieden als onderzoeksinfrastructuur, open wetenschap, internationale samenwerking, genderevenwicht innovatie, gezamenlijke programmering, onderzoeksloopbanen en de mobiliteit van onderzoekers. De vooruitgang op het gebied van onderzoek en innovatie (O&I) is onlangs echter vertraagd en er zijn meer inspanningen nodig om deze trend om te buigen.  in onderzoek en Om mondiale uitdagingen aan te pakken, moet bij internationale samenwerking via de EOR rekening worden gehouden met de prioriteiten van de externe betrekkingen van de Unie, moet worden uitgegaan van multilateralisme en doelgerichtheid, en moet een gelijk speelveld en wederkerigheid worden bevorderd op basis van fundamentele waarden en gemeenschappelijke kadervoorwaarden. Om te komen tot een EOR die klaar is voor de toekomst, moet worden overgestapt van een aanpak van coördinatie naar een diepere integratie van nationaal beleid. Daarom wordt in de mededeling van de Commissie "Een nieuwe EOR voor onderzoek en innovatie” opgeroepen om de lidstaten te mobiliseren rond kernbeginselen en - waarden en om gedeelde prioritaire actiegebieden vast te stellen. Dit is met name relevant in een tijd waarin meer en gerichtere nationale financiering en hervormingen nodig zijn om de dubbele groene en digitale transitie te versnellen en de doelstellingen 3 4 COM(2020) 628 final. 135673567135673567/20. NL 4 NL (6) (7) (8) van de Overeenkomst van Parijs uit te voeren, in overeenstemming met de doelstellingen van de Europese Green Deal. Er is een gemeenschappelijke reeks beginselen en waarden nodig om een stevige basis voor onderzoek en innovatie in de Unie te bevestigen, waarbij waarden (ethiek en integriteit, vrijheid van wetenschappelijk onderzoek, gendergelijkheid en gelijke kansen) worden benadrukt, betere arbeidsvoorwaarden worden vastgesteld (vrij verkeer van onderzoekers, kennis en technologie; streven naar excellentie; waardecreatie) en samenwerking wordt uitgebreid (coördinatie, samenhang, inzet; mondiaal bereik; inclusiviteit; maatschappelijke verantwoordelijkheid). Gezamenlijk overeengekomen gedeelde prioriteitsgebieden moeten voor de belanghebbenden een duidelijke indicatie vormen van de gebieden en acties die de Unie en haar lidstaten als hun gemeenschappelijke prioriteiten beschouwen en op basis waarvan zij zich ertoe verbinden samen te werken, door een stabiel kader voor beleidsmakers, publieke financiers, particuliere investeerders en uitvoerenden tot stand te brengen. Om prioriteit te geven aan investeringen en hervormingen, moeten de lidstaten opnieuw de doelstelling bevestigen om 3 % van het bbp van de EU in onderzoek en ontwikkeling te investeren en het streefcijfer actualiseren om rekening te houden met nieuwe prioriteiten van de Unie, met inbegrip van een nieuw streefcijfer van 1,25 % van het bbp van de EU dat de lidstaten tegen 2030 op door de EU gecoördineerde wijze moeten bereiken, om particuliere investeringen te aan te trekken en te stimuleren.  De lidstaten moeten uiterlijk in 2030 ook vrijwillig 5 % van de nationale publieke financiering voor onderzoek en ontwikkeling besteden aan gezamenlijke programma’s en Europese partnerschappen. De lidstaten die achterblijven ten aanzien van het Uniegemiddelde voor investeringen in onderzoek en ontwikkeling als percentage van het bbp moeten hun investeringsinspanningen richten op een verhoging van hun totale investeringen in onderzoek en ontwikkeling met 50 % in de komende 5 jaar. (9) De versterking van de EOR vereist nauwere samenwerking tussen de Europese Commissie en de lidstaten. Dit kan worden bereikt door een vereenvoudigd monitoring- en coördinatiesysteem voor wederzijds leren en een versterkte bilaterale dialoog op te zetten. (10) De coördinatie van investeringen en hervormingen op Unie- en nationaal niveau moet worden gewaarborgd om de nationale onderzoeks- en innovatiesystemen te versterken en hun effect op het niveau van de Unie te vergroten. Hoewel nationaal onderzoeks- en innovatiebeleid de ontwikkeling van nationale systemen in de richting van nationale doelstellingen stimuleert, draagt het ook bij tot de EOR-doelstellingen en andere gedeelde prioriteiten van de Unie op strategische gebieden van gemeenschappelijk belang, BEVEELT AAN DAT DE LIDSTATEN: 1. (1) WAARDEN EN BEGINSELEN VOOR ONDERZOEK EN INNOVATIE overeenstemming bereiken over een gemeenschappelijke reeks waarden en beginselen voor onderzoek en innovatie in de Unie, zoals hieronder uiteengezet, en interne onderzoeks- en deze waarden en beginselen innovatiesystemen, in nauwe samenwerking met de belanghebbenden. Deze waarden toepassen in hun NL 5 NL en beginselen moeten de lidstaten en de Unie ook bevorderen in hun interactie met derde landen om een gelijk speelveld en gemeenschappelijke kadervoorwaarden tot stand te brengen.  Waarden handhaven (a) Ethiek en integriteit van onderzoek en innovatie: onderzoekers, onderzoeksprocessen en het onderzoeks- en innovatiesysteem in het algemeen moeten voldoen aan strikte ethische en integriteitsregels en -praktijken, die de basis vormen voor verantwoordelijk en betrouwbaar onderzoek zonder ongepaste beïnvloeding, een noodzakelijke voorwaarde voor het bereiken van excellentie, en de verantwoordelijkheid van onderzoekers ondersteunen om zich te beschermen tegen vooroordelen en methodologische shortcuts; (b) Vrijheid van wetenschappelijk onderzoek: als onderdeel van een onderzoekscultuur die inherent is aan de EOR, en een noodzakelijke voorwaarde voor onderzoekers om hun onderzoeksvragen, theorieën en methoden vrij, op een open en veilige manier te definiëren en om kennis, gegevens en andere resultaten te produceren, te delen en te verspreiden; (c) Gendergelijkheid en gelijke kansen: genderevenwicht in onderzoeksteams op alle niveaus, genderevenwicht in de besluitvorming en integratie van de genderdimensie in de inhoud van onderzoek en innovatie, rekening houdend met diversiteit in bredere zin, met inbegrip van onder meer gender-, etnische en sociale diversiteit, personen met een handicap en de bestrijding van discriminatie op alle gronden; Beter werken (d) Vrij en van verkeer: onderzoekers ondersteunend personeel, wetenschappelijke kennis en technologie; dit omvat het zo vroeg mogelijk delen van wetenschappelijke kennis, gegevens en instrumenten, met name via open wetenschapspraktijken, aantrekkelijke en op verdiensten gebaseerde loopbanen, de erkenning van de vaardigheden van onderzoekers en technisch personeel, het verbeteren van de randvoorwaarden voor de mobiliteit van onderzoekers en het aanmoedigen van uitwisselingen tussen de academische wereld en het bedrijfsleven (en andere sectoren) en het verspreiden van technologie- toegang innovatie en open infrastructuur en daarmee samenhangende diensten; tot onderzoeksinfrastructuren, te bereiken en (e) Streven naar excellentie: d. w. z. de verbintenis om onderzoek van de hoogst mogelijke kwaliteit te programmeren, uit te voeren of te ondersteunen, met als doel excellentie te belonen als voorwaarde voor wetenschappelijke, technologische, economische, beleids- en maatschappelijke impact en de uitbreiding van de algemene kennisbasis van Europa. Dit houdt in dat overheidssteun voor onderzoek en innovatie gericht moet zijn op het selecteren en financieren van hoogwaardige ideeën – kwaliteit impliceert dat het onderzoek van wereldklasse is, open, verifieerbare en reproduceerbare resultaten oplevert en wordt uitgevoerd door middel van transparante onderzoeksprocessen en -methoden en onderzoeksbeheer waardoor het mogelijk te hergebruiken.  Het onderzoeksbeoordelingssysteem – voor onderzoek, onderzoekers, teams en instellingen – moet dit beginsel in acht nemen en kwaliteit dienovereenkomstig systematisch resultaten eerdere is NL 6 NL belonen; overheidssteun moet het juiste evenwicht vinden tussen door nieuwsgierigheid ingegeven en missiegericht onderzoek; (f) Waardecreatie: d. w. z. dat het effect van onderzoek en innovatie moet worden vergroot door het leiderschap van Europa op het gebied van kenniscreatie om te zetten in relevante en duurzame producten, diensten, processen en oplossingen die het welzijn van de burgers, economische welvaart, open innovatie, empirisch onderbouwde beleidsvorming en open strategische autonomie ondersteunen; dit houdt onder meer in dat op verschillende beleidsterreinen wordt gewerkt, dat een sterkere koppeling tussen actoren in multidisciplinaire wordt sectoroverschrijdende aangemoedigd en dat door onderzoekers aangestuurd fundamenteel onderzoek en de rol daarvan bij het genereren van baanbrekende ontdekkingen en de ontwikkeling van een brede kennisbasis worden bevorderd; samenwerking en Samenwerking (g) Coördinatie, coherentie en inzet: waarbij de lidstaten de Europese dimensie in hun nationale onderzoeks- en innovatiebeleid integreren en zorgen voor nationale betrokkenheid bij en inzet voor de succesvolle uitvoering van de EOR-prioriteiten. De lidstaten coördineren, met de hulp van de Unie, hun -programma’s op gebieden van onderzoeks- en gemeenschappelijk belang, onder meer door te zorgen voor complementariteit met de EU-kaderprogramma’s voor onderzoek en innovatie, waardoor transnationale samenwerking in de EOR gefaciliteerd wordt, alsook directe investeringen in onderzoek en innovatie en hervormingen om de EOR te verwezenlijken en de groene en digitale transitie te versnellen; innovatiebeleid en (h) Mondiaal bereik: de lidstaten streven naar wederzijds voordelige samenwerking en gezamenlijke activiteiten op het gebied van onderzoek en innovatie met partners uit derde landen en regio’s, op basis van de waarden van de Unie duurzame- ontwikkelingsdoelstellingen van de VN en andere relevante internationale instrumenten; beginselen pact, van dit de en de (i) Inclusiviteit: de lidstaten moeten ernaar streven het volledige potentieel van de EOR te ontwikkelen om concurrerend te zijn op mondiaal niveau; Bijgevolg moeten minder presterende lidstaten en regio’s hun inspanningen opvoeren om de prestaties en de omvang van hun onderzoeks- en innovatiesystemen te verbeteren en hun menselijke en infrastructurele capaciteiten te ontwikkelen, onder meer door te zorgen voor synergieën tussen nationale financiering en de fondsen van de Unie.  Inspanningen op het niveau van de Unie moeten worden ondersteund om onderzoeks- en innovatieprestaties uit minder presterende regio’s te koppelen aan excellente Europese netwerken in de hele Unie; (j) Maatschappelijke verantwoordelijkheid: ernaar streven in te spelen op de behoeften van de samenleving om collectieve capaciteiten uit te breiden, een grotere maatschappelijke impact te bereiken en het vertrouwen in wetenschap en innovatie te vergroten door belanghebbenden, lokale gemeenschappen en burgers te betrekken bij het ontwerp en de uitvoering van onderzoeks- en innovatiebeleid en door ervoor te zorgen dat het beleid flexibel is en kan worden aangepast aan onverwachte uitdagingen. NL 7 NL 2. (2) PRIORITAIRE GEBIEDEN VOOR GEZAMENLIJKE ACTIE overeenstemming bereiken over de volgende prioritaire gebieden voor gezamenlijk optreden ter ondersteuning van de EOR, op basis waarvan de acties in de EOR- beleidsagenda tussen de Commissie en de lidstaten zullen worden opgesteld en overeengekomen. Deze acties moeten zorgen voor een nauwe afstemming op en passende ondersteuning van de gezamenlijk overeengekomen waarden en beginselen voor onderzoek en innovatie in de Unie, zoals vermeld in deze aanbeveling. Verdieping van een werkelijk functionerende interne markt voor kennis (a) Open wetenschap: een echte open wetenschapscultuur in de hele Unie ondersteunen, met inbegrip van het mainstreamen van open toegang tot wetenschappelijke publicaties en onderzoeksgegevens5 en de verspreiding en toepassing van beginselen en praktijken op het gebied van open wetenschap, met inachtneming van disciplinaire en culturele verschillen, met inbegrip van meertaligheid, ondersteuning van de ontwikkeling van open wetenschappelijke vaardigheden en verdere ontwikkeling en integratie van de onderliggende digitale infrastructuur en diensten; (b) Onderzoeksinfrastructuur: verdere ontwikkeling van de open toegang tot en een betere exploitatie van Europese en nationale onderzoeksinfrastructuren, met inbegrip van e-infrastructuren, hun integrerende functie in het kennis- en innovatie-ecosysteem en hun potentieel bij het vormen van partnerschappen en het bundelen van middelen en verbinding met de Europese open wetenschapscloud.  Dit zal de Europese wetenschap wereldwijd helpen te concurreren, de onderzoeks- en innovatiekloof helpen dichten en inclusiviteit in de EOR bevorderen; dit vereist onder meer het gebruik van een breder scala aan toonaangevende onderzoeksinfrastructuren en het verkennen van nieuwe manieren om transnationale en virtuele toegang te financieren; financieringsbronnen wereldwijd voor (c) Gendergelijkheid, gelijke kansen en inclusiviteit: de bredere deelname van vrouwen aan wetenschap en innovatie ondersteunen en werken aan het wegnemen van ongelijkheden, ongeacht geslacht, ras of etnische afkomst, godsdienst of overtuiging, handicap, leeftijd of seksuele geaardheid; (d) Loopbaan en mobiliteit van onderzoekers en beoordelings- en beloningssysteem voor onderzoek: onderzoekers meer erkenning geven voor hun loopbaan, hun loopbaan aantrekkelijker maken en hen toerusten met de nodige opleiding en vaardigheden om in te spelen op de veranderende behoeften van de rol van onderzoeker in de hele Unie; voortbouwen op en zorgen voor samenhang met instrumentele programma’s zoals de Marie- Skłodowska-Curie-acties, inclusieve, ondersteunende en transparante arbeids- en tewerkstellingsvoorwaarden te creëren en door duidelijke, bekende loopbaantrajecten en richtsnoeren te bieden om weloverwogen loopbaankeuzes te maken; een impuls te geven aan de evenwichtige mobiliteit van onderzoekers in de hele Unie en tussen sectoren en overheidsdiensten; vergroten van de aantrekkelijkheid voor talenten uit de hele wereld. De huidige onderzoeksbeoordelingssystemen voor onderzoek, onderzoekers, teams en instellingen verder ontwikkelen om kwaliteit, impact, aantrekkelijke, stabiele, door 5 d. w. z. volgens het beginsel “zo open als mogelijk, zo gesloten als nodig”. NL 8 NL openwetenschapspraktijken, leiderschap, maatschappelijke betrokkenheid en samenwerking met het bedrijfsleven te belonen; een breed scala aan onderzoeksresultaten en -activiteiten in overweging nemen en uiteenlopende loopbaantrajecten mogelijk maken. Beloningssystemen moeten de nodige aandacht besteden aan het waarborgen van transparantie en het voorkomen van vooroordelen, discriminatie en oneerlijke behandeling.  Dit moet transparant worden gemaakt door gebruik te maken van adequate indicatoren; (e) Kennisvalidatie: de samenwerking en onderlinge verbanden tussen onderzoeks- en innovatieactoren, met inbegrip van degenen die momenteel niet actief zijn, versterken en beleid en programma’s op Europees, nationaal en regionaal niveau beter coördineren, met name door middel van kaders voor kennisexploitatie, toepassing van onderzoeksresultaten, bijscholing en beheer van intellectuele activa; (f) Mondiale betrokkenheid: een coherente strategie voor mondiaal engagement en gemeenschappelijke instrumenten ontwikkelen, gemeenschappelijke Europese waarden en beginselen voor onderzoek en innovatie bevorderen in termen van internationale samenwerking en de aantrekkingskracht van Europees onderzoek benutten; de strategische autonomie van Europa op het gebied van wetenschap en innovatie waarborgen en tegelijkertijd een open economie in stand houden; Een gelijk speelveld en wederkerigheid bevorderen op basis van fundamentele waarden; de partnerschappen voor onderzoek en innovatie versterken en de samenwerking met derde landen en regionale organisaties versterken; De uitdagingen van de dubbele groene en digitale transitie samen aanpakken en de deelname van de samenleving aan de EOR vergroten technologie innovatie en (g) Op uitdagingen gebaseerde EOR-acties: waarbij de Commissie en de lidstaten, met inbegrip van hun regio’s, steden en gemeenten, nauwer samenwerken om de ontwikkeling en uitvoering van veerkrachtiger en duurzamer sectoraal beleid te stimuleren om op onderzoek en innovatie gebaseerde oplossingen te bevorderen en potentiële bedreigingen te beperken; deze acties kunnen verschillende vormen van samenwerking omvatten, zoals o. a.  missies in het kader van Horizon Europa, Europese partnerschappen, met inbegrip van kennis- en innovatiegemeenschappen van het Europees Instituut voor (KIG’s van het EIT), gezamenlijke programmeringsinitiatieven en steun voor multilaterale allianties, en kunnen worden opgezet om nieuwe zoals en klimaatverandering, energie- en digitale transities, migratie, vervuiling door kunststoffen, kanker of bedreigingen voor de volksgezondheid aan te pakken; deze acties moeten voortbouwen op de bijdrage van het volledige spectrum van disciplines, zodat de uitdagingen op alomvattende wijze kunnen worden aangepakt; hierbij kan worden geput uit ervaringen met bestaande coördinatie- initiatieven zoals het strategisch plan voor energietechnologie (SET-plan) en het voorbeeld van het EORvsCorona-initiatief, waaruit het belang van hefboomwerking is gebleken door middel van nauwe coördinatie, co-ontwerp, samenwerking, gegevensuitwisseling en gezamenlijke financiering tussen de Unie, de lidstaten en geassocieerde landen om snel vooruitgang te boeken in het formuleren van een antwoord op een gemeenschappelijke uitdaging; aanhoudende uitdagingen NL 9 NL (h) Synergieën tussen onderzoeks- en innovatiebeleid, onderwijs en de EU- vaardighedenagenda: onderzoek en innovatie en (hoger) onderwijs zijn belangrijke aanjagers van innovatie en kenniscreatie, -verspreiding en -gebruik. Er zijn acties nodig om synergieën tussen de EOR en de Europese ruimte voor hoger onderwijs (EHOR) te ontwikkelen en te benutten, met name via instellingen voor hoger onderwijs en onderzoeksinfrastructuren, met inbegrip van e-infrastructuren, alsook het Europees Instituut voor innovatie en technologie en hun kennis- en innovatiegemeenschappen (KIG’s van het EIT); sturing en ondersteuning bieden aan relevante belanghebbenden bij de overgang van het hogeronderwijssysteem naar meer samenwerking, inclusie, uitmuntendheid en digitalisering, onder meer door de verdere ontwikkeling van het initiatief “Europese Universiteit” te ondersteunen als proeftuin voor moderne, inclusieve en toekomstgerichte instellingen voor hoger onderwijs in de Unie; en initiatieven ontwikkelen en uitvoeren voor het toerusten van onderzoekers met alle vaardigheden die de arbeidsmarkt vereist en voor bij- en omscholing door middel van gerichte opleiding; (i) zijn twee flexibele industrie aanjagers belangrijke Synergieën tussen onderzoeks- en innovatiebeleid en industriebeleid, teneinde innovatie-ecosystemen te stimuleren: onderzoek en innovatie en een van concurrentievermogen en open strategische autonomie.  Daarom zijn acties nodig om de synergieën tussen de EOR en de geactualiseerde industriële strategie6 te ontwikkelen en te benutten, met name via onderzoeks- en technologie-infrastructuur, instellingen voor hoger onderwijs, partnerschappen in het kader van Horizon Europa, met inbegrip van KIG’s van het EIT, industriële allianties en gemeenschappelijke routekaarten voor industriële technologie (van fundamenteel onderzoek tot invoering) op belangrijke strategische gebieden; deze acties moeten samen met de lidstaten, het bedrijfsleven (met inbegrip van kmo’s) en andere belanghebbenden op het gebied van onderzoek en innovatie worden ontwikkeld en moeten voorrang geven aan technologiegebieden om publieke en private investeringen beter op elkaar af te stemmen; specifieke (j) Een actievere burger- en maatschappelijke betrokkenheid bij onderzoek en innovatie in alle dimensies: bijvoorbeeld de bijdrage van de standpunten en betrokkenheid van burgers en het vermogen om daar voordeel uit te halen, zal het bewustzijn vergroten van de voordelen en effecten van onderzoek en innovatie in het dagelijks leven van mensen, zorgen voor een grotere diversiteit aan benaderingen voor het ontwerpen en uitvoeren van onderzoeks- en innovatiebeleid en O&I relevanter maken voor de samenleving, met name door het aanvaardbaarder te maken voor burgers en nieuwe oplossingen betaalbaarder te maken; Verbetering van de toegang tot excellentie op het gebied van onderzoek en innovatie in de hele Unie (k) Meer investeringen en hervormingen in landen en regio’s met lagere onderzoeks- en innovatieprestaties: dit betekent dat Unie- en nationale financiering voor investeringen in onderzoek en innovatie moet worden 6 Actualisering van de nieuwe industriestrategie van 2020: een sterkere eengemaakte markt tot stand brengen voor het herstel van Europa (COM2021) 350 final).  NL 10 NL gemobiliseerd, in combinatie met steun en bijstand voor de noodzakelijke hervormingen op het gebied van onderzoek en innovatie; (l) Unie-, tussen Synergieën regionale financieringsprogramma’s: synergieën tussen de financieringsprogramma’s van de Unie en nationale en regionale financieringsregelingen voor onderzoek en innovatie moeten worden aangemoedigd en versterkt, met name tussen Horizon Europa, het cohesiebeleid en de herstel- en veerkrachtfaciliteit; nationale en (m) sterkere samenwerkingsverbanden en op excellentie gebaseerde integratie van onderzoeksorganisaties en landen met innovatieprestaties in Europese wetenschappelijke netwerken en innovatie- ecosystemen; onderzoeks- lagere uit Bevordering van gecoördineerde investeringen en hervormingen op het gebied van onderzoek en innovatie (n) Steun om langetermijninvesteringen te prioriteren en veilig innovatie en te stellen: op alle beleidshervormingen bestuursniveaus inbegrip van testomgevingen voor regelgeving en experimenteerbepalingen; het ontwerp, de uitvoering en de beoordeling ervan moeten hand in hand gaan om synergieën en effecten te maximaliseren; (Unie, nationaal en in onderzoek en regionaal), met (o) Coördinatie van investeringen innovatie: door ondersteuning van de identificatie en uitvoering van potentieel voor gecoördineerde investeringen en hervormingen om de EOR-dimensie op alle bestuursniveaus in de Unie te versterken en het effect ervan ten behoeve van de wetenschappelijke en innovatiesystemen van de Unie te maximaliseren. in onderzoek en 3. (3) PRIORITEIT TOEKENNEN AAN INVESTERINGEN EN HERVORMINGEN prioriteit geven aan investeringen en hervormingen die gericht zijn op de EOR- prioriteiten en de noodzakelijke voorwaarden en steun bieden voor sterkere particuliere investeringen in onderzoek en innovatie op nationaal en regionaal niveau door realistische, maar ambitieuze vrijwillige doelstellingen van de Unie en de lidstaten vast te stellen voor investeringen in onderzoek en ontwikkeling: (a) openbare uitgaven voor onderzoek en ontwikkeling en particuliere investeringen in onderzoek en innovatie vereisen een adequaat beleids- en regelgevingskader om hun doeltreffendheid en efficiëntie te maximaliseren en een economisch en sociaal effect te waarborgen; omgekeerd vereist de hervorming van het beleidskader voor onderzoek en innovatie of de uitvoering van een transformatieve agenda passende middelen (bv.  financiering, personeel, vaardigheden, onderzoeksposten) om veranderingen aan te jagen en de prestaties en resultaten van het onderzoeks- en innovatiesysteem te verbeteren; (b) de investeringsdoelstellingen voor onderzoek en ontwikkeling stimuleren niet alleen het algemene stijgingstempo van de uitgaven voor onderzoek en ontwikkeling, maar weerspiegelen ook meer kwalitatieve doelstellingen in termen van wetenschappelijke, technologische, maatschappelijke of industriële oriëntaties; dit geldt met name voor publieke uitgaven voor onderzoek en ontwikkeling ter ondersteuning van de EOR-prioriteiten, met inbegrip van NL 11 NL hervormingen van nationale onderzoeks- en innovatiesystemen, een duurzame en concurrerende economie en de dubbele transitie; (4) hun voornemen bevestigen om de investeringen op het niveau van de Unie in onderzoek en ontwikkeling op de volgende wijze te verhogen: (a) de totale uitgaven voor onderzoek en ontwikkeling verhogen tot 3 % van het bbp van de EU (“streefcijfer van 3 %”); (b) de totale publieke inspanningen op het gebied van onderzoek en ontwikkeling tegen 2030 verhogen tot 1,25 % van het bbp van de EU; (c) (d) het aandeel van de nationale overheidsuitgaven voor onderzoek en ontwikkeling programma’s, onderzoeksinfrastructuren en Europese partnerschappen verhogen tot 5 % van de nationale publieke O&O-financiering tegen 2030; gezamenlijke vastgelegd voor dat is een stijging met 50 % van de totale uitgaven voor onderzoek en ontwikkeling in de komende 5 jaar voor lidstaten die achterblijven bij de gemiddelde uitgaven voor onderzoek en ontwikkeling in de EU als percentage van het bbp. (5) Op vrijwillige basis nationale investeringsdoelstellingen vaststellen voor: (a) de beoogde inspanningen van de overheid op het gebied van onderzoek en ontwikkeling, uitgedrukt als percentage van het bbp; (b) het percentage van de nationale overheidsuitgaven voor onderzoek en programma’s, ontwikkeling onderzoeksinfrastructuren en Europese partnerschappen; gezamenlijke vastgelegd voor dat is 4. (6) (c) de verwachte stijging van de totale uitgaven voor onderzoek en ontwikkeling, voor de lidstaten die achterblijven bij de gemiddelde uitgaven voor onderzoek en ontwikkeling in de EU als percentage van het bbp. BELEIDSCOÖRDINATIE een versterkt monitoring- en coördinatiemechanisme implementeren om te zorgen voor vooruitgang in de richting van de EOR-prioriteiten.  Dit vereist het volgende: (a) – – coördinatie en ondersteuning op Unieniveau, van de strategische plannings- en ontwerpfase tot de uitvoerings- en monitoringfase, via een reeks eenvoudigere en minder belastende beleidsinstrumenten en -processen: een gemeenschappelijke EOR-beleidsagenda, waarin de gezamenlijk overeengekomen EOR-acties worden beschreven die op gecoördineerde wijze moeten worden uitgevoerd, ter ondersteuning van de gemeenschappelijke beginselen voor onderzoek en innovatie en de EOR-prioriteiten die in dit pact zijn vastgesteld. De EOR-beleidsagenda moet duidelijk en uitvoerbaar zijn en elke actie definiëren en beschrijven met het oog op de uitvoering ervan (op het niveau van de Unie en/of op nationaal niveau); een specifiek onlineplatform voor EOR-beleid om verslag uit te brengen over i) de uitvoering van de EOR-beleidsagenda (op het niveau van de Unie en op nationaal niveau) en over ii) andere investeringen, hervormingen en activiteiten ter ondersteuning van de beginselen en de prioritaire gebieden van de EOR die in dit pact zijn vastgesteld; NL 12 NL – – een EOR-scorebord dat de vooruitgang in de richting van de EOR- doelstellingen op nationaal en Unieniveau monitort door middel van een combinatie van indicatoren en kwalitatieve analyses in verband met de EOR- prioriteiten. Het EOR-scorebord moet regelmatig worden bijgewerkt; regelmatige beleidsdialogen tussen de lidstaten en de Commissie – zowel bilateraal als multilateraal – ter ondersteuning van de uitvoering van de EOR- beleidsagenda, met name door het delen van beste praktijken en wederzijdse leeroefeningen, vinden plaats in het EOR-transitieforum; de Commissie zal verdere steun verlenen via de beleidsondersteuningsfaciliteit van Horizon 2020 (PSF) en het instrument voor technische ondersteuning (TSI); (b) gezamenlijke overeenstemming tussen de Commissie en de lidstaten over een gemeenschappelijke EOR-beleidsagenda, op basis van het EOR-scorebord en het strategisch advies van het Comité Europese Onderzoeksruimte (CEOR), en na passende samenwerking met de belanghebbenden. Het EOR-transitieforum bereidt het ontwerp van de EOR-beleidsagenda voor; (c) na het akkoord over de EOR-beleidsagenda wisselen de lidstaten en de Commissie informatie uit over hun beleid en programma’s die bijdragen tot de uitvoering van de EOR-beleidsagenda en meer in het algemeen bijdragen tot de in dit pact vastgestelde beginselen en prioriteiten. 