KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE nõukogu määruse (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses) rakendamise kohta
NL NL EUROPESE COMMISSIE Brussel, 14. 12. 2015 COM(2015) 628 final VERSLAG VAN DE COMMISSIE AAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD over de uitvoering van Verordening (EG) nr. 577/98 van de Raad betreffende de organisatie van een steekproefenquête naar de arbeidskrachten in de Gemeenschap VERSLAG VAN DE COMMISSIE AAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD over de uitvoering van Verordening (EG) nr. 577/98 van de Raad betreffende de organisatie van een steekproefenquête naar de arbeidskrachten in de Gemeenschap 1. INLEIDING Verordening (EG) nr. 577/98 van de Raad betreffende de organisatie van een steekproefenquête naar de arbeidskrachten in de Gemeenschap1 stelt minimumnormen vast voor de geharmoniseerde productie van arbeidskrachtenenquêtes in de Europese Unie en haar lidstaten. Deze is in 2002, 2003, 2007 en 2014 gewijzigd2. Artikel 7 van Verordening (EG) nr. 577/98 luidt als volgt: "Om de drie jaar, en voor het eerst in 2000, legt de Commissie een rapport over de uitvoering van deze verordening aan het Parlement en de Raad voor. Hierin wordt met name een evaluatie gegeven van de kwaliteit van de statistische methoden die de lidstaten denken te gebruiken voor de verbetering van de resultaten of de verlichting van de enquêteprocedures. " Dit is het zesde verslag van de Commissie aan het Parlement en de Raad. Deel 2 geeft een overzicht van de Europese arbeidskrachtenenquête en de relevantie ervan voor de ondersteuning van het beleid van de Europese Unie. Deel 3 maakt de balans op van de uitvoering van Verordening (EG) nr. 577/98 in de lidstaten, kandidaat-lidstaten en EVA-landen. Deel 4 gaat over de huidige initiatieven van het Europees statistisch systeem (ESS)3 om de kwaliteit van de arbeidskrachtenenquête te verbeteren en deze minder belastend te maken. 2. OVERZICHT VAN DE ARBEIDSKRACHTENENQUÊTE 2. 1. Algemene beschrijving De Europese arbeidskrachtenenquête (European Union Labour Force Survey — EU-LFS) is een grote steekproefenquête van ingezetenen in particuliere huishoudens. Deze biedt driemaandelijkse en werkloosheid, alsmede over mensen die buiten de arbeidsmarkt staan. De enquête verzamelt daarnaast meerjarige informatie van speciale modules en biedt input voor modelmatige maandelijkse ramingen van het aantal werklozen en het werkloosheidspercentage. arbeidsmarktstatistieken over werkgelegenheid jaarlijkse en 1 2 3 PB L 77 van 14. 3. 1998, blz. 3. Verordening (EG) nr. 2104/2002 van de Commissie (PB L 324 van 29. 11. 2002, blz. 14) en Verordeningen (EG) nr. 1991/2002 (PB L 308 van 9. 11. 2002, blz. 1), (EG) nr. 2257/2003 (PB L 336 van 23.  12. 2003, blz. 6), (EG) nr. 1372/2007 (PB L 315 van 3. 12. 2007, blz. 42) en (EU) nr. 545/2014 (PB L 163, 29. 5. 2014, blz. 10) van het Europees Parlement en de Raad. Overeenkomstig artikel 4 van Verordening (EG) nr. 223/2009 van het Europees Parlement en de Raad betreffende de Europese statistiek (PB L 87, 31. 3. 2009, blz. 164) is het ESS het partnerschap tussen enerzijds de Europese statistische instantie, dit is de Europese Commissie (Eurostat), en anderzijds de nationale bureaus voor de statistiek en andere nationale instanties die in elke lidstaat voor de ontwikkeling, productie en verspreiding van Europese statistieken verantwoordelijk zijn. 2 De nationale bureaus voor de statistiek van de lidstaten zijn verantwoordelijk voor het opstellen van de nationale vragenlijsten, het vaststellen van de steekproef, het afnemen van interviews en het toezenden van de resultaten aan de Commissie (Eurostat) overeenkomstig het door de Commissie bij Verordening (EG) nr. 377/2008 van de Commissie4 vastgestelde gemeenschappelijke codeerschema. Eurostat is belast met het toezicht op de uitvoering van Verordening (EG) nr. 577/98, de ondersteuning van de nationale bureaus voor de statistiek, de bevordering van geharmoniseerde begrippen en methoden, en de verspreiding van vergelijkbare nationale en Europese arbeidsmarktstatistieken. De EU-LFS heeft per kwartaal een steekproefgrootte van 1,3 miljoen personen (1,2 miljoen personen uit de EU-28-landen) tussen 15 en 75 jaar en vindt plaats in 33 landen5. Dit maakt de EU-LFS de grootste enquête onder huishoudens in Europa. 2. 2. Relevantie De EU-LFS is de belangrijkste bron van officiële statistieken over de arbeidsmarkt in de Europese Unie. In totaal omvat deze enquête meer dan 100 variabelen over de arbeidssituatie, werkgelegenheidskenmerken, arbeidstijd, opleiding en scholing van personen, elk jaar aangevuld met een thematische speciale module6. De EU-LFS is gebaseerd op internationale normen en definities en is daarom ook buiten de Europese Unie relevant, doordat de situatie op de Europese arbeidsmarkt kan worden vergeleken met die in andere gebieden of landen. De EU-LFS-gegevens worden gebruikt bij enkele belangrijke EU-beleidsinitiatieven. Zo is de EU-LFS een van de belangrijkste gegevensbronnen voor het toezicht op de voortgang die de lidstaten maken met betrekking tot de werkgelegenheidsrichtsnoeren in de context van artikel 148 van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie7 en de Europa 2020-strategie van de EU.  Drie EU-LFS-indicatoren (de arbeidsparticipatie tussen 20 en 65 jaar, het percentage voortijdige schoolverlaters en het percentage 30- tot en met 34-jarigen met een tertiair opleidingsniveau) worden gebruikt om toezicht te houden op de voortgang inzake twee van de vijf Europa 2020-kerndoelen8. Veel andere op de LFS gebaseerde indicatoren worden gebruikt in het gezamenlijk evaluatiekader voor Europa 2020. Regionale LFS-indicatoren worden gebruikt om de financiële toewijzingen in het kader van het EU-cohesiebeleid te bepalen en om de impact van de cohesiebeleidsprogramma's te plannen, er toezicht op te houden en te evalueren. 4 5 6 7 8 PB L 114 van 26. 4. 2008, blz. 57. Deelnemende landen zijn de 28 EU-lidstaten, IJsland, Noorwegen, Zwitserland, de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië en Turkije. De speciale modules in 2011, 2012, 2013 en 2014 waren: 2011: Arbeidsparticipatie van mensen met een handicap, 2012: Overgang van werk naar pensionering, 2013: Arbeidsongevallen en andere werkgerelateerde gezondheidsproblemen, 2014: Arbeidsmarktsituatie van migranten en hun directe nakomelingen. Zie Besluit 2014/322/EU van de Raad van 6 mei 2014 betreffende de richtsnoeren voor het werkgelegenheidsbeleid van de lidstaten voor 2014 (PB L 165 van 4. 6. 2014, blz. 49). De Europa 2020-kerndoelen: http://ec. europa. eu/eurostat/statistics-explained/index. php/Europe_2020_headline_indicators 3 Het op de LFS gebaseerde maandelijkse werkloosheidspercentage is een belangrijke conjunctuurindicator. Het is een van de voornaamste Europese economische indicatoren9, tevens gebruikt voor het opstellen van voortschrijdende jaargemiddelden van het werkloosheidspercentage voor het scorebord van economische en financiële indicatoren om macro-economische en concurrentiële onevenwichtigheden op te sporen10. De EU-LFS levert input voor de nationale rekeningen over werknemers en arbeidstijden, en op andere gebieden die buiten de arbeidsmarkt vallen, zoals onderwijs. Tot slot is voor onderzoekers in Europa de EU-LFS een van de belangrijkste bronnen van statistische microgegevens. De grote steekproef maakt het mogelijk studies uit te voeren over specifieke groepen op de arbeidsmarkt. De EU-LFS heeft tevens een brede dekking van onder meer demografische, regionale en onderwijsgerelateerde variabelen. 3. UITVOERING VAN DE ARBEIDSKRACHTENENQUÊTE 3. 1. Nauwkeurigheid ramingen uit de steekproefenquêtes kunnen De fouten bevatten: steekproeffouten en niet-steekproeffouten. Samen zijn zij bepalend voor de nauwkeurigheid van de schattingen. Steekproeffouten treden op omdat slechts een subgroep van de gehele bevolking wordt onderzocht. Niet-steekproeffouten zijn alle andere fouten die niet het gevolg zijn van de steekproefname fouten bij de dekking, meetfouten, (bijvoorbeeld verwerkingsfouten en fouten door non-respons). twee soorten Wat steekproeffouten betreft, is de grootte van de steekproef de belangrijkste determinant.  Naarmate steekproeven groter worden, worden de resultaten ervan nauwkeuriger. De onderstaande tabel geeft de grootte van de ondervraagde steekproef van personen tussen 15 en 75 jaar per kwartaal in elk deelnemend land weer, zowel in absolute cijfers als in een percentage van de totale bevolking in die leeftijdsgroep. Het bemonsteringspercentage11 varieert van 0,2 % (België, Duitsland, Frankrijk, Kroatië, Italië, Polen, het Verenigd Koninkrijk en Turkije) tot 1,5 % (Malta). In 2014 bedroeg de steekproefgrootte van de driemaandelijkse enquête gemiddeld 1,3 miljoen personen; dit is 0,3 % van de totale bevolking tussen 15 en 75 jaar in de 33 deelnemende landen. Europese arbeidskrachtenenquête Bereikte steekproefgrootte en overeenkomstig bereikt percentage van de bevolking tussen 15 en 75 jaar (kwartaalgemiddelde 2014) 9 10 11 http://ec. europa. eu/eurostat/en/web/products-statistical-books/-/KS-81-08-398 Economic Indicators — A statistical guide, Eurostat 2009). Het scorebord voor de procedure bij macro-economische onevenwichtigheden wordt gebruikt om opkomende of aanhoudende macro-economische onevenwichtigheden in een land op te sporen. Dit maakt deel uit van een jaarlijks rapport, waarvan de eerste stap het opstellen van een waarschuwingsmechanismeverslag is. Zie Verordening (EU) nr. 1176/2011 van het Europees Parlement en de Raad (PB L 306 van 23. 11. 2011, blz. 25). Het bemonsteringspercentage is gedefinieerd als de verhouding van de steekproefgrootte (het aantal totaal aantal in de steekproef) steekproefeenheden steekproefeenheden in de doelpopulatie). tot de omvang van de populatie (het (Principal European 4 Driemaandelijkse steekproefgrootte (in duizendtallen) 1 195 20 25 42 25 127 5 38 44 127 84 7 110 8 8 12 3 49 Land EU-28 BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU Bemonsterings- percentage voor de bevolkingsgroep tussen 15 en 75 jaar (in procent) Land 0,3 MT 0,2 NL 0,4 AT 0,5 PL 0,6 PT 0,2 RO 0,5 SI 1,1 SK 0,5 FI 0,4 SE 0,2 UK IS 0,2 0,2 NO 1,2 CH 0,5 MK 0,6 TR 0,6 0,6 TOTAAL Driemaandelijkse steekproefgrootte (in duizendtallen) 5 81 34 70 32 45 12 19 31 57 74 3 19 30 8 93 Bemonsterings- percentage voor de bevolkingsgroep tussen 15 en 75 jaar (in procent) 1,5 0,6 0,5 0,2 0,4 0,3 0,8 0,5 0,8 0,8 0,2 1,3 0,5 0,5 0,5 0,2 1 348 0,3 Officiële enquêtes, zoals de EU-LFS, maken gebruik van kanssteekproeven. Dit maakt het mogelijk steekproeffouten te kwantificeren in termen van betrouwbaarheidsintervallen.  De onderstaande tabel geeft de ramingen en 95 %-betrouwbaarheidsintervallen voor de vier belangrijkste indicatoren over de geaggregeerde EU-28-landen weer. 95 %-betrouwbaarheidsinterval van de belangrijkste LFS-indicatoren voor de EU-28 (2014) Aantal werknemers (in miljoenen) 218,3 ± 0,5 Aantal werklozen (in miljoenen) 24,8 ± 0,3 Werkloosheidspercentage (in procent) 10,2 ± 0,3 Gemiddeld aantal gewerkte uren (in uren) 36,8 ± 0,1 Deze intervallen komen overeen met de nauwkeurigheidsvereisten van Verordening (EG) nr. 577/98. Wat niet-steekproeffouten betreft, houden Eurostat en de deelnemende landen regelmatig toezicht op relevante bronnen van niet-steekproeffouten (bijvoorbeeld non-respons). De deelnemende landen doen aan Eurostat jaarlijks verslag over de belangrijkste oorzaken van fouten en lichten toe welke methoden worden toegepast om die op nationaal niveau te verminderen. Een samenvatting wordt gepubliceerd in het jaarlijkse kwaliteitsverslag van de EU-LFS12. In 2014 was deelname aan de EU-LFS in dertien landen verplicht (België, Duitsland, Griekenland, Spanje, Frankrijk, Italië, Cyprus, Malta, Oostenrijk, Portugal, Slowakije, Noorwegen en Turkije) en in de overige twintig landen vrijwillig. In landen waar deelname 12 http://ec. europa. eu/eurostat/web/lfs/publications/quality-reporting 5 aan de enquête vrijwillig is, ligt het non-responspercentage algemeen hoger dan in landen waar deelname verplicht is13. Deelname aan de EU-LFS en non-responspercentage per land (2014) Land Deelname BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU Verplicht Vrijwillig Vrijwillig Vrijwillig Verplicht Vrijwillig Vrijwillig Verplicht Verplicht Verplicht Vrijwillig Verplicht Verplicht Vrijwillig Vrijwillig Vrijwillig Vrijwillig Non-responspercentage (in procent) Land 27,8 MT 23,7 NL 20,6 AT 46,2 PL 2,3 PT 31,3 RO 23,9 SI 24,6 SK 15,2 FI 20,9 SE 31,3 UK IS 11,8 4,2 NO 35,7 CH 19,6 MK 84,6 TR 17,2 Deelname Verplicht Vrijwillig Verplicht Vrijwillig Verplicht Vrijwillig Vrijwillig Verplicht Vrijwillig Vrijwillig Vrijwillig Vrijwillig Verplicht Vrijwillig Vrijwillig Verplicht Non-responspercentage (in procent) 23,7 42,7 5,7 31,5 14,8 9,5 21,3 11,0 28,0 35,7 39,8 21,0 19,9 18,8 24,6 9,3 3. 2. Tijdigheid en punctualiteit De tijdigheid van statistieken is gedefinieerd als het tijdsinterval tussen de referentieperiode en het tijdstip waarop de gegevens voor gebruikers beschikbaar zijn. Voor de EU-LFS is dit interval afhankelijk van de tijd die de lidstaten nodig hebben om de enquête uit te voeren, te verwerken en vervolgens de resultaten aan Eurostat toe te zenden, alsmede van de tijd die Eurostat nodig heeft om de resultaten te verwerken, te valideren en te publiceren. In Verordening (EG) nr.  577/98 is bepaald dat de lidstaten binnen twaalf weken na afloop van het referentiekwartaal gegevens aan Eurostat moeten doen toekomen. Eurostat valideert de nationale gegevensverzamelingen zodra deze zijn ontvangen. De onderstaande tabel toont het interval tussen het einde van het referentiekwartaal en het tijdstip waarop de gegevens voor gebruikers van Eurostat beschikbaar zijn voor de periode 2011-2014 in vergelijking met het laatste jaar waarop het vorige verslag betrekking had (2010). 13 De non-responspercentages zijn niet volledig vergelijkbaar. De meeste landen berekenen de non- respons op basis van huishoudens, maar Denemarken, Finland, Zweden, IJsland, Noorwegen en Zwitserland berekenen de non-respons op basis van personen. 6 De tijdigheid van de EU-LFS-gegevens is gedurende de onderzochte periode verbeterd. In referentiekwartaal 85 % van de 2010 was 13 weken na het einde van het gegevensverzamelingen van de lidstaten beschikbaar voor bewerking. Dit percentage is gestegen tot 95 % in 2014. De punctualiteit van statistieken is gedefinieerd als het tijdsinterval tussen de aangekondigde en de daadwerkelijke publicatiedatum. Sinds enkele jaren kondigt Eurostat de geplande publicatiedata van de belangrijkste kwartaal- en jaarindicatoren van de EU-LFS aan. In de periode 2011-2014 werden alle aangekondigde publicatietermijnen gehaald. Eurostat is ook van plan de tijdigheid van de verspreiding van de EU-LFS-resultaten te verbeteren door de termijn voor de verschaffing van gegevens aan Eurostat in de toekomst in te korten. De tijdigheid van de EU-LFS-gegevens is ook belangrijk voor de raming van het maandelijkse werkloosheidspercentage. Zodra de nationale gegevens door Eurostat zijn verwerkt, worden zij gebruikt bij de volgende berekening van het maandelijkse werkloosheidspercentage. Het maandelijkse werkloosheidspercentage wordt ongeveer 30 dagen na het einde van de maand gepubliceerd. 3. 3. Toegankelijkheid en duidelijkheid Eurostat verspreidt de EU-LFS-statistieken op verschillende manieren. Het belangrijkste middel is de onlinedatabank van Eurostat, die meer dan 400 tabellen met gedetailleerde EU- LFS-gegevens omvat (resultaten per kwartaal, jaar, type huishouden en speciale module). De indicatoren voor de Europa 2020-kerndoelen worden eveneens gepubliceerd in een specifiek gedeelte van de website14. Deze tabellen bevatten alleen de belangrijkste EU-LFS-resultaten. Eurostat kan op verzoek van gebruikers specifieke tabellen met andere combinaties van EU- LFS-variabelen opstellen. 14 http://ec. europa. eu/eurostat/web/europe-2020-indicators/europe-2020-strategy/headline-indicators- scoreboard 7 50%60%70%80%90%100%Q+12Q+13Q+14Q+15Q+16>Q+16Percentage van de gegevensverzamelingen van de lidstaten beschikbaar (in totaal 28 gegevensverzamelingen)Weken na het einde van het referentiekwartaalBeschikbaarheid van de EU-LFS-gegevens voor gebruikersTijdigheid in 2010-201420102011201220132014 EU-LFS-microgegevens zijn tevens zeer relevant voor wetenschappelijke doeleinden.  Deze microgegevens worden opgevraagd door steeds meer onderzoekers van universiteiten, onderzoeksinstituten en nationale bureaus voor de statistiek uit heel Europa en daarbuiten. Sinds 2011 verschaft Eurostat microgegevens gratis. De gegevens zijn toegankelijk onder de voorwaarden die zijn vastgelegd in Verordening (EG) nr. 557/2013 van de Commissie15, zodat de bescherming van de persoonsgegevens van de respondenten gewaarborgd blijft. De gegevensbestanden, die bestaan uit individuele dossiers, worden geanonimiseerd om onrechtmatige openbaarmaking van persoonsgegevens te voorkomen. Gedetailleerde documentatie (metagegevens) wordt via verschillende kanalen aan de gebruikers verstrekt. Algemene informatie voor het grote publiek wordt via het EU-LFS- gedeelte van de Eurostat-website verstrekt en een gedetailleerdere toelichting is te vinden op de pagina "Statistics Explained"16. Specifieke informatie over de inhoud en kwaliteit van de statistieken wordt verstrekt via een jaarlijkse methodologische publicatie, waarin de kenmerken van de nationale enquêtes worden beschreven, en via een jaarlijks kwaliteitsverslag, waarin de EU-LFS-resultaten worden opgesomd17. Daarnaast zijn specifieke metagegevens van de EU-LFS-statistieken via de onlinedatabank van Eurostat beschikbaar. Sinds 2014 wordt de informatie uit de nationale kwaliteitsverslagen van elk deelnemend land online geplaatst. Landen verbeteren regelmatig hun arbeidskrachtenenquête, wat de methoden of processen betreft. Als deze verbeteringen leiden tot onderbrekingen in de EU-LFS-gegevens, stelt het betrokken nationaal bureau voor de statistiek Eurostat hiervan op de hoogte. Belangrijke onderbrekingen worden gedocumenteerd en vermeld in publicaties van Eurostat18. Eurostat publiceert ook een speciale gegevensverzameling, de belangrijkste EU-LFS-indicatoren, waarin eerdere reeksen worden gecorrigeerd voor mogelijke onderbrekingen en incidentele ontbrekende gegevens worden ingevuld. 3. 4. Vergelijkbaarheid De EU-LFS is gebaseerd op een hoge mate van harmonisatie van begrippen, definities, classificaties en methoden. Bij Verordening (EG) nr. 377/2008 is een gemeenschappelijk codeerschema vastgesteld, zodat alle deelnemende landen dezelfde definities van variabelen gebruiken. Er wordt gebruikgemaakt van gemeenschappelijke classificaties (bijvoorbeeld NACE voor economische activiteit en ISCO voor beroepen) en wanneer deze classificaties worden herzien, zorgt Eurostat ervoor dat alle deelnemende landen deze herzieningen gecoördineerd uitvoeren. Bovendien worden toelichting gedetailleerde richtsnoeren verstrekt over het doel, de codering en de toepassing door de nationale bureaus voor de statistiek. Methodologische kwesties worden besproken in een specifieke werkgroep, de werkgroep arbeidsmarktstatistieken, die de uitwisseling van ervaringen en gemeenschappelijke werkwijzen tussen alle deelnemende landen bevordert. in een gemeenschappelijke 15 16 17 18 PB L 164 van 18. 6. 2013, blz. 16. http://ec. europa. eu/eurostat/web/lfs/overview http://ec. europa. eu/eurostat/statistics-explained/index. php/EU_labour_force_survey http://ec. europa. eu/eurostat/web/lfs/publications/quality-reporting De documentatie over onderbrekingen in de EU-LFS-gegevensreeksen is beschikbaar op: http://ec. europa. eu/eurostat/statistics-explained/index. php/EU_labour_force_survey (hoofdstuk 1).  8 Om ervoor te zorgen dat de meting van de werkloosheid in alle deelnemende landen wordt geharmoniseerd, heeft de Commissie bij Verordening (EG) nr. 1897/200019 een operationele definitie van werkloosheid vastgelegd, alsmede de bij de formulering van de enquêtevragen over de arbeidssituatie in overeenstemming met de normen van de Internationale Arbeidsorganisatie (IAO), die zijn goedgekeurd door de 13e en 14e internationale conferentie van arbeidsstatistici20. Dit garandeert dat de EU-LFS-statistieken vergelijkbaar zijn met die uit andere landen, met name die uit de andere OESO-landen. te volgen principes. De definitie van werkloosheid is 3. 5. Samenhang De samenhang tussen bevolkingsschattingen op basis van de EU-LFS en uit demografische statistieken is een belangrijk aspect van de totale kwaliteit. Aangezien de EU-LFS een steekproefenquête is, worden de resultaten berekend aan de hand van de antwoorden van een subgroep van de bevolking. De antwoorden worden vervolgens geëxtrapoleerd tot de gehele bevolking. De gegevens voor de bevolking zijn gebaseerd op de beste schattingen op dat moment (uitgesplitst naar geslacht en leeftijdsgroepen voor een grotere nauwkeurigheid van de procedure). In principe zorgt deze extrapolatie voor samenhang tussen de demografische en EU-LFS-statistieken. In uitzonderlijke omstandigheden kunnen zich echter verschillen voordoen. Zo zijn bijvoorbeeld om de tien jaar nieuwe volkstellingsresultaten beschikbaar. Als een nieuwe volkstelling cijfers oplevert die afwijken van eerdere bevolkingsschattingen, moet een eerdere reeks soms worden aangepast. In dat geval kan het herzieningsbeleid voor demografische statistieken en de EU-LFS verschillen in lengte en tijdschema, beperkt door de beschikbaarheid van gedetailleerde informatie over de bevolking voor de tien jaar tussen de tellingen. In veel Europese landen vonden de laatste volkstellingen plaats in 2011 en in ongeveer 20 landen had dit gevolgen voor de LFS. De betrokken landen hebben ermee ingestemd hun gegevens vanaf ten minste het jaar 2010 te herzien om er zodoende voor te zorgen dat er geen breuk zou zijn in de op de EU-LFS-gegevens gebaseerde reeks voor de indicatoren voor de Europa 2020-kerndoelen. Alle nodige herzieningen van EU-LFS- gegevens moeten eind 2015 zijn doorgevoerd. Wat de samenhang van werkloosheidsramingen betreft, publiceren veel landen ook statistieken over het aantal personen die bij een openbaar arbeidsbureau zijn geregistreerd en op zoek zijn naar werk. De LFS-werkloosheidscijfers en het aantal geregistreerde werkzoekenden verschillen vanwege de uiteenlopende aard van de verzamelde gegevens. De EU-LFS is gebaseerd op een geharmoniseerde methode om huishoudens te bevragen over hun arbeid en beschikbaarheid voor de arbeidsmarkt.  De administratieve bestanden van een openbaar arbeidsbureau omvatten dan weer een volledige lijst van geregistreerde personen die in aanmerking komen voor een werkloosheidsuitkering. Aangezien de registratiecriteria afhangen van het nationale sociale beleid, zijn statistieken over geregistreerde werkzoekenden niet vergelijkbaar tussen de landen, noch in de tijd. ander gebied waarop Een de werkgelegenheidsraming, die kan worden opgesteld op basis van zowel de LFS als de nationale rekeningen. De ramingen zijn niet noodzakelijkerwijze dezelfde. Dit heeft te maken samenhang statistische belangrijk is, is 19 20 PB L 228 van 8. 9. 2000, blz. 18. De toepassing van de IAO-definities van werkgelegenheid en werkloosheid die onlangs door de 19e internationale conferentie van arbeidsstatistici zijn goedgekeurd, wordt beschreven in deel 4. 9 met verschillende methoden (de begrippen en de dekkingsgraad van de bevolking zijn niet gelijk), maar ook met een verschillende wijze van opstelling van de statistieken. De nationale rekeningen worden opgesteld door alle relevante gegevensbronnen beschikbaar in een land te vergelijken en de gegevens eruit te combineren, waarbij uit elke bron de beste gegevens worden gekozen om tot een allesomvattend resultaat te komen. De nationale rekeningen streven ook naar samenhang tussen werkgelegenheid en productie (bruto binnenlands product). De LFS is in dat proces één van de gegevensbronnen, naast bijvoorbeeld bedrijfsenquêtes, werkgelegenheidsregisters en socialezekerheidsregisters. De werkgroep arbeidsmarktstatistieken heeft zich beziggehouden met de samenhang tussen de LFS en de nationale rekeningen. Daarnaast waakt Eurostat over de verschillen tussen de twee ramingen en verschillende nationale bureaus voor de statistiek hebben de oorzaken en de omvang van de verschillen geanalyseerd. In sommige gevallen hebben zij aansluitingstabellen tussen de twee gegevensverzamelingen gepubliceerd. Uit de vergelijking tussen de LFS en de nationale rekeningen blijkt dat de LFS zich beter leent voor het meten van de deelname aan de arbeidsmarkt (werkgelegenheids- en werkloosheidspercentage, participatiegraad enz. ) en voor het analyseren van de situatie van specifieke sociaaleconomische bevolkingsgroepen (bijvoorbeeld uitgesplitst naar leeftijd, geslacht of onderwijsniveau). 4. INITIATIEVEN TOT VERDERE VERBETERING VAN DE ARBEIDSKRACHTENENQUÊTE 4. 1. De LFS in een gemoderniseerd systeem van sociale statistieken Voortbouwend op de mededeling van de Commissie uit 2009 getiteld "De productiemethode voor EU-statistieken: een visie voor de komende tien jaar"21 is een initiatief ontwikkeld om de Europese sociale statistieken te moderniseren. Dit is vervolgens uitgewerkt tot een concrete strategie, zoals bepaald in het memorandum van Wiesbaden22 uit 2011.  Er is overeengekomen dat de productie van sociale statistieken efficiënter moet worden gemaakt, zonder afbreuk te doen aan de strenge kwaliteitsnormen, door een gemeenschappelijke architectuur voor de Europese sociale statistieken te ontwikkelen. De modernisering van de sociale statistieken heeft ook gevolgen voor de LFS. Het ESS voert momenteel een allesomvattende beoordeling van alle EU-LFS-variabelen uit om de informatie die in de enquête wordt verzameld, aan te passen aan de huidige en toekomstige behoeften van gebruikers. Zo moeten de herziene IAO-normen voor het meten van werkgelegenheid, werkloosheid en andere vormen van werk, zoals goedgekeurd door de 19e internationale conferentie van arbeidsstatistici23 (die van 2 tot en met 11 oktober in Genève, Zwitserland, zijn samengekomen), in de EU-LFS worden toegepast. Binnen dit moderniseringsproces van de Europese sociale statistieken werken Eurostat en de lidstaten ook aan de verdere harmonisering van gegevens uit meerdere enquêtes. Dit moet het uitvoeriger gebruik van de verzamelde informatie mogelijk maken, bijvoorbeeld door informatie uit verschillende gegevensbronnen aan elkaar te koppelen. Om dit doel te bereiken, worden de definities, begrippen en codes geharmoniseerd voor een subreeks variabelen die uit meerdere Europese sociale onderzoeken zijn gehaald. 21 22 23 COM(2009) 404. https://www. destatis. de/EN/AboutUs/Events/DGINS/Document_Memorandum. pdf?__blob=publicationFile http://www. ilo. org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/--- stat/documents/normativeinstrument/wcms_230304. pdf 10 Voorts voorziet de herziening van de EU-LFS in een betere tijdigheid van de verschaffing van gegevens aan Eurostat, een wijziging van de nauwkeurigheidsvereisten en nadere methodologische werkzaamheden. Naast de hierboven beschreven praktische wijzigingen moet een modernisering van de sociale statistieken ook zorgen voor wijzigingen in het wettelijk kader. Er wordt momenteel werk gemaakt van een nieuwe kaderverordening voor sociale statistieken betreffende de EU- LFS. 4. 2. Uitbreiding van de EU-LFS tot bijkomende kandidaat-lidstaten Momenteel nemen 33 landen (de 28 EU-lidstaten, twee kandidaat-lidstaten en drie EVA- landen) deel aan de EU-LFS, dit wil zeggen dat zij gegevens verschaffen aan Eurostat overeenkomstig Verordening (EG) nr. 577/98 van de Raad. De deelnemende kandidaat- lidstaten zijn Turkije en de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië. Eurostat werkt nauw samen met de nationale bureaus voor de statistiek van andere kandidaat-lidstaten zodat deze landen vorderingen maken met de naleving van Verordening (EG) nr. 577/98 van de Raad wat betreft de inhoud en kwaliteit van de enquête. Montenegro en de Republiek Servië verschaffen al LFS-gegevens aan Eurostat. Zodra hun nationale enquêtes voldoen aan de vereisten van de Europese regelgeving, zullen de gegevens ervan door Eurostat beschikbaar worden gemaakt. 4. 3.  Ontwikkeling van nieuwe statistische producten Statistieken om een beeld te krijgen van de arbeidsmarktdynamiek Veranderingen in de arbeidssituatie van personen zijn van groot belang voor de statistieken omdat zij bijkomende informatie bieden over de algemene arbeidsmarkttoestand, onder andere over de flexibiliteit of rigiditeit ervan, en over de situatie van specifieke groepen. Dergelijke gegevens over de arbeidsmarktdynamiek bieden bijvoorbeeld de mogelijkheid te analyseren hoeveel mensen werkloos zijn geworden, tot welke groepen zij behoren, en of zij na een bepaalde periode een baan hebben gevonden. Hierdoor wordt het mogelijk vast te stellen welke groepen meer kans hebben op het vinden van een baan en welke groepen meer risico lopen om werkloos te worden of te blijven. in de arbeidssituatie kunnen worden gemeten door middel van Veranderingen stroomstatistieken. Het is niet eenvoudig met de EU-LFS aan deze gegevensbehoefte te voldoen, aangezien de enquête oorspronkelijk werd opgezet om informatie te verzamelen (bijvoorbeeld het aantal werklozen op een bepaald moment) en niet om stromen vast te leggen door personen in de loop van de tijd te volgen. Hoewel dit belangrijke nieuwe gebied van arbeidsmarktstatistieken gepaard gaat met methodologische problemen, zijn er de afgelopen jaren vorderingen gemaakt. Verwacht wordt dat de publicatie van op EU-LFS- gegevens gebaseerde ramingen van stromen toezicht op de veranderingen op de arbeidsmarkt vanaf eind 2015 mogelijk zal maken. Herziening van de belangrijkste EU-LFS-indicatoren De belangrijkste EU-LFS-indicatoren zijn een verzameling van de voornaamste EU-LFS- resultaten die via de onlinedatabank van Eurostat beschikbaar zijn. Zij verschaffen de gebruikers essentiële arbeidsmarktstatistieken. De belangrijkste EU-LFS-indicatoren worden momenteel herzien om de kwaliteit ervan verder te verbeteren. Deze herziening heeft betrekking op de schatting van hoeveel gegevens uit voorgaande jaren moeten worden 11 herzien, de invulling van ontbrekende gegevens, waar mogelijk de verwijdering van onderbrekingen in tijdreeksen en vooral de correctie voor seizoensinvloeden om de vergelijking van kwartalen mogelijk te maken. Aangezien de EU-LFS een driemaandelijkse enquête is, zal dit beleidsmakers en andere belanghebbenden bijkomende mogelijkheden bieden om gebruik te maken van de EU-LFS-gegevens uit verschillende periodes. De eerste publicatie van deze verbeterde reeksen worden in 2016 verwacht. Bijkomende informatie over de nauwkeurigheid van de EU-LFS-resultaten Enquêtes zoals de EU-LFS bieden ramingen van indicatoren voor de hele bevolking op basis van een willekeurig geselecteerde steekproef van die bevolking. Het is daarom van belang dat bij een raming informatie over de nauwkeurigheid ervan wordt verstrekt. Dergelijke en vorm kwaliteitsindicatoren betrouwbaarheidsintervallen aan.  MT MT IL-KUMMISSJONI EWROPEA Brussell, 14. 12. 2015 COM(2015) 628 final RAPPORT TAL-KUMMISSJONI LILL-PARLAMENT EWROPEW U LILL-KUNSILL dwar l-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 577/98 dwar l-organizzazzjoni tal-istħarriġ kampjunarju dwar il-forza tax-xogħol fil-Komunità RAPPORT TAL-KUMMISSJONI LILL-PARLAMENT EWROPEW U LILL- KUNSILL dwar l-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 577/98 dwar l-organizzazzjoni tal-istħarriġ kampjunarju dwar il-forza tax-xogħol fil-Komunità 1. INTRODUZZJONI Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 577/98 dwar l-organizzazzjoni ta' stħarriġ ta' kampjuni tal-forza tax-xogħol fil-Komunità1 jiffissa standards minimi għall-produzzjoni armonizzata ta' stħarriġ dwar il-forza tax-xogħol fl-Unjoni Ewropea u l-Istati Membri tagħha. Dan ġie emendat fl-2002, fl-2003, fl-2007 u fl-20142. L-Artikolu 7 tar-Regolament (KE) Nru 577/98 jgħid li: "Rapport dwar l-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament għandu jiġi sottomess mill- Kummissjoni lill-Parlament u lill-Kunsill kull tliet snin, mis-sena 2000. Dan ir-rapport għandu jistma b'mod partikulari l-kwalità tal-metodi ta' statistika maħsuba mill-Istati Membri biex itejbu r-riżultati jew biex iħaffu l-proċeduri tal-istħarriġ". Dan huwa s-sitt rapport tal-Kummissjoni lill-Parlament u lill-Kunsill. It-Taqsima 2 tagħti ħarsa lejn l-Istħarriġ dwar il-Forza tax-Xogħol fl-Unjoni Ewropea u r- rilevanza tiegħu fl-appoġġ tal-politiki tal-Unjoni Ewropea. It-Taqsima 3 tagħti rendikont dwar kif ir-Regolament (KE) Nru 577/98 ġie implimentat fl- Istati Membri, fil-pajjiżi kandidati u fil-pajjiżi tal-EFTA. It-Taqsima 4 tiffoka fuq inizjattivi, mnedija mis-Sistema Ewropea tal-Istatistika (ESS)3, li qed iseħħu bħalissa biex tittejjeb il-kwalità u jitnaqqas il-piż tal-Istħarriġ dwar il-Forza tax- Xogħol. 2. ĦARSA ĠENERALI LEJN L-ISTĦARRIĠ DWAR IL-FORZA TAX-XOGĦOL 2. 1. Deskrizzjoni ġenerali L-Istħarriġ dwar il-Forza tax-Xogħol fl-Unjoni Ewropea (minn hawn 'il quddiem imsemmi LFS-UE) huwa stħarriġ kampjunarju kbir ta’ residenti fi djar privati. Dan jipprovdi statistika dwar is-suq tax-xogħol kemm trimestrali kif ukoll annwali, fir-rigward tax-xogħol u l-qgħad, kif ukoll dwar persuni barra l-forza tax-xogħol. L-istħarriġ jiġbor ukoll informazzjoni multiannwali minn moduli ad hoc u jipprovdi informazzjoni biex isiru stimi ta' kull xahar abbażi tal-mudelli u r-rati tal-qgħad. L-istituti nazzjonali tal-istatistika tal-Istati Membri huma responsabbli mit-tfassil tal- kwestjonarji nazzjonali, mill-għażla tal-kampjun, biex jagħmlu l-intervisti u biex jibagħtu r- 1 2 3 ĠU L 77, 14. 3. 1998, p. 3. Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2104/2002 (ĠU L 324, 29. 11. 2002, p. 14), ir-Regolamenti (KE) Nru 1991/2002 (ĠU L 308, 9. 11. 2002, p. 1). (KE) Nru 2257/2003 (ĠU L 336, 23. 12. 2003, p. 6) u (KE) Nru 1372/2007 (ĠU L 315, 3. 12. 2007, p. 42) u (UE) Nru 545/2014 (ĠU L 163, 29. 5. 2014, p. 10) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill.  Skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 223/2009 dwar l-Istatistika Ewropea (ĠU L 87, 31. 3. 2009, p. 164), l-ESS hija s-sħubija bejn l-awtorità Ewropea tal-istatistika, li hija l-Kummissjoni Ewropea (l-Eurostat), u l-istituti nazzjonali tal-istatistika u awtoritajiet nazzjonali oħra ta' kull Stat Membru, responsabbli mill-iżvilupp, mill-produzzjoni u mit-tixrid tal-istatistika Ewropea. 2 riżultati lill-Kummissjoni (Eurostat) skont skema ta' kodifikazzjoni komuni stabbilita bir- Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 377/20084. L-Eurostat huwa responsabbli mill-monitoraġġ tal-implimentazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 577/98, jgħin lill-istituti nazzjonali tal-istatistika, jippromovi kunċetti u metodi armonizzati, u jxerred statistika komparabbli dwar is-suq tax-xogħol Ewropew u dak nazzjonali. Id-daqs tal-kampjun tal-LFS-UE huwa 1,3 miljun (UE-28 1,2 miljun) persuna tal-età bejn 15 u 74 sena kull tliet xhur, u jkopri 33 pajjiż parteċipant5. Għaldaqstant, l-LFS-UE huwa l- akbar stħarriġ tal-unitajiet domestiċi fl-Ewropa. 2. 2. Ir-rilevanza L-LFS-UE huwa l-aktar sors importanti ta’ statistika uffiċjali dwar is-swieq tax-xogħol fl- Unjoni Ewropea. B'kollox, huwa jiġbor aktar minn 100 varjabbli dwar l-istatus tax-xogħol, il- karatteristiċi tal-impjiegi, il-ħin tax-xogħol, l-isfond edukattiv u t-taħriġ tal-individwi, ikkumplimentati minn moduli tematiċi annwali ad hoc6. Abbażi tal-istandards u d- definizzjonijiet internazzjonali, għandu rilevanza lil hinn mill-fruntieri tal-Unjoni Ewropea, b'mod li jippermetti t-tqabbil tal-qagħda tas-suq tax-xogħol Ewropew ma’ dik f'żoni jew pajjiżi oħra. Xi inizjattivi ewlenin tal-politika tal-UE jiddependu fuq id-dejta tal-LFS-UE. Pereżempju, l- LFS-UE huwa wieħed mis-sorsi tad-dejta ewlenin għall-monitoraġġ tal-progress tal-Istati Membri skont il-linji gwida dwar l-impjiegi fil-kuntest tal-Artikolu 148 tat-Trattat dwar il- Funzjonament tal-Unjoni Ewropea7 (TFUE) u l-istrateġija tal-UE Ewropa 2020. It-tliet indikaturi tal-LFS-UE (ir-rata tal-impjiegi 20-64 sena; il-proporzjon ta' żgħażagħ li jieqfu mill-iskola qabel iż-żmien; persuni bejn it-30 u l-34 sena li jkunu temmew l-edukazzjoni terzjarja) jintużaw biex jimmonitorjaw tnejn mill-ħames miri ewlenin ta’ Ewropa 20208. Ħafna indikaturi oħra bbażati fuq l-LFS jintużaw skont il-Qafas għall-Evalwazzjoni Konġunta skont Ewropa 2020. L-indikaturi reġjonali tal-LFS jintużaw biex jiddeterminaw l-allokazzjonijiet finanzjarji tal- Politika ta’ Koeżjoni tal-UE u għat-tfassil, għall-monitoraġġ u għall-evalwazzjoni tal-impatt tal-programmi tal-Politika ta’ Koeżjoni. Ir-rata tal-qgħad għal kull xahar ibbażata fuq l-LFS hija indikatur ekonomiku importanti fuq medda qasira ta’ żmien. Hija waħda mill-Indikaturi Prinċipali Ekonomiċi Ewropej9, u tintuża wkoll biex jinbnew il-medji mexxejja annwali tar-rati tal-qgħad għat-tabella tal-indikaturi 4 5 6 7 8 9 ĠU L 114, 26. 4. 2008, p. 57. Il-pajjiżi parteċipanti huma t-28 Stat Membru, l-Iżlanda, in-Norveġja, l-Iżvizzera, il-Kroazja, I-Eks- Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja u t-Turkija.  Il-moduli ad hoc fl-2011, fl-2012, fl-2013 u fl-2014 kienu: 2011: Impjieg ta' nies b'diżabilità; 2012: Tranżizzjoni mix-xogħol għall-irtirar 2013: Inċidenti fuq ix-xogħol u problemi ta' saħħa marbuta max-xogħol 2014: Is-sitwazzjoni tas-suq tax-xogħol tal-migranti u d-dixxendenti immedjati tagħhom. Ara d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2014/322/UE tas-6 ta’ Mejju 2014 dwar il-linji gwida għall-politika tal- Istati Membri dwar l-impjiegi (ĠU L 165, 4. 6. 2011, p. 49). Il-miri ewlenin ta' Ewropa 2020: http://ec. europa. eu/eurostat/statistics-explained/index. php/Europe_2020_headline_indicators http://ec. europa. eu/eurostat/en/web/products-statistical-books/-/KS-81-08-398 Economic Indicators — A statistical guide, Eurostat 2009). (Principal European 3 ekonomiċi u finanzjarji biex jinstabu xi żbilanċi makroekonomiċi u kompetittivi10. L-LFS-UE jipprovdi l-informazzjoni li tintuża għall-kontijiet nazzjonali dwar persuni impjegati u l- ħinijiet tax-xogħol, u dwar oqsma oħra lil hinn mis-suq tax-xogħol, bħall-edukazzjoni. Fl-aħħar nett, l-LFS-UE huwa wieħed mis-sorsi l-aktar importanti ta' mikrodejta statistika għar-riċerkaturi fl-Ewropa. Il-kampjun kbir jippermetti li jsiru studji fuq gruppi speċifiċi fis- suq tax-xogħol. Hemm ukoll kopertura wiesgħa ta' varjabbli demografiċi, reġjonali u tal- isfond edukattiv, fost oħrajn. 3. L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-ISTĦARRIĠ DWAR IL-FORZA TAX-XOGĦOL 3. 1. Il-preċiżjoni L-istimi minn stħarriġiet kampjunarji huma soġġetti għal żewġ tipi ta' erruri: erruri ta’ kampjunar u erruri mhux ta’ kampjunar. Dawn flimkien, jiddeterminaw il-preċiżjoni tal- istimi. L-erruri ta’ kampjunar isiru għaliex tiġi mistħarrġa biss parti mill-popolazzjoni sħiħa. L-erruri mhux ta’ kampjunar huma l-erruri l-oħra kollha introdotti iżda li mhumiex erruri ta’ kampjunar (erruri ta' kopertura, erruri relatati mal-kejl, erruri tal-ipproċessar, erruri relatati ma’ nuqqas ta’ tweġiba). Fir-rigward tal-erruri ta’ kampjunar, id-daqs tal-kampjun huwa l-fattur determinanti ewlieni. Kampjuni kbar itejbu l-preċiżjoni tar-riżultati. It-tabella ta’ hawn taħt turi d-daqs tal-kampjun ta' persuni bejn 15-74 sena intervistati kull tliet xhur f’kull pajjiż parteċipanti, f’termini assoluti u meta mqabbla mal-għadd totali tal-popolazzjoni f'dak il-grupp ta' età. Ir-rata tal- kampjunar11 tvarja minn 0,2 % (il-Belġju, il-Ġermanja, Franza, il-Kroazja, l-Italja, il-Polonja, ir-Renju Unit u t-Turkija) għal 1,5 % (Malta). Bħala medja, fl-2014,id-daqs tal-kampjun trimestrali kien 1,3 miljun individwu, 0,3 % tal-popolazzjoni totali ta' età bejn 15-74 sena fit- 33 pajjiż parteċipanti. L-Istħarriġ Ewropew dwar il-Forza tax-Xogħol Id-daqs tal-kampjun miksub u l-persentaġġ tal-popolazzjoni bejn 15 u 74 sena (medja trimestrali 2014) Pajjiż EU-28 BE BG CZ DK DE EE IE 10 11 Id-daqs tal- kampjun trimestrali 1 195 20 25 42 25 127 5 38 Ir-rata tal- kampjunar 15-74 sena (%) Pajjiż 0. 3 MT 0. 2 NL 0. 4 AT 0. 5 PL 0. 6 PT 0. 2 RO 0. 5 SI 1.  1 SK Id-daqs tal- kampjun trimestrali 5 81 34 70 32 45 12 19 Ir-rata tal- kampjunar 15-74 sena (%) 1. 5 0. 6 0. 5 0. 2 0. 4 0. 3 0. 8 0. 5 It-Tabella ta’ Valutazzjoni tal-MIP tintuża biex tidentifika żbilanċi makroekonomiċi ġodda jew persistenti f’pajjiż. Hija parti minn eżerċizzju annwali, fejn l-ewwel pass huwa l-kumpilazzjoni ta’ Rapport dwar il-Mekkaniżmu ta’ Twissija (Alert Mechanism Report - AMR). Ara r-Regolament (UE) Nru 1176/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 306, 23. 11. 2011, p. 25) Ir-rata tal-kampjunar hija ddefinita bħala l-proporzjon tad-daqs tal-kampjun (in-numru ta' unitajiet tal- kampjunar fil-kampjun) u d-daqs tal-popolazzjoni (l-għadd totali ta’ unitajiet tal-kampjunar fil- popolazzjoni fil-mira). 4 44 127 84 7 110 8 8 12 3 49 0. 5 FI EL 0. 4 SE ES 0. 2 UK FR IS HR 0. 2 0. 2 NO IT 1. 2 CH CY 0. 5 MK LV 0. 6 TR LT LU 0. 6 0. 6 TOTAL HU Stħarriġiet uffiċjali, bħall-LFS-UE, jużaw kampjunar ta' probabilità. B'hekk ikun possibbli li l-erruri ta’ kampjunar jiġu kkwantifikati f'termini ta' intervalli ta' kunfidenza. It-tabella ta’ hawn taħt turi l-istimi u l-intervalli ta’ kunfidenza ta' 95 % milħuqa għall-erba’ indikaturi ewlenin fuq livell aggregat tal-UE-28. 0. 8 0. 8 0. 2 1. 3 0. 5 0. 5 0. 5 0. 2 31 57 74 3 19 30 8 93 1 348 0. 3 Intervall ta’ kunfidenza ta' 95 % għall-indikaturi ewlenin tal-LFS għall-UE28 (2014) Għadd ta' impjegati (miljuni) 218. 3 ± 0. 5 Għadd ta' diżokkupati (miljuni) 24. 8 ± 0. 3 Rata tal-qgħad (%) 10. 2 ± 0. 3 Medja tal-għadd ta' sigħat maħduma (sigħat) 36. 8 ± 0. 1 Dawn l-intervalli jirriflettu r-rekwiżiti ta' preċiżjoni stipulati fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 577/98. Fir-rigward tal-erruri mhux ta’ kampjunar, l-Eurostat u l-pajjiżi parteċipanti jimmoniterjaw regolarment sorsi rilevanti ta’ erruri mhux ta’ kampjunar bħal nuqqas ta’ tweġiba. Il-pajjiżi parteċipanti jirrappurtaw il-kawżi ewlenin tal-erruri lill-Eurostat fuq bażi annwali, flimkien mal-metodi applikati nazzjonalment biex dawn jitnaqqsu. Jiġi ppubblikat transunt fir-rapport annwali tal-kwalità tal-LFS-UE12. Fl-2014, il-parteċipazzjoni fl-LFS-UE kienet obbligatorja fi tlettax-il pajjiż (il-Belġju, il- Ġermanja, il-Greċja, Spanja, Franza, l-Italja, Ċipru, Malta, l-Awstrija, il-Portugall, is- Slovakkja, in-Norveġja u t-Turkija), waqt li fl-għoxrin pajjiż ieħor kienet voluntarja. B'mod ġenerali, il-pajjiżi li għandhom stħarriġ volontarju jkollhom rata ogħla ta’ nuqqas ta’ tweġiba minn dawk il-pajjiżi li jwettqu stħarriġ obbligatorju13.  Il-parteċipazzjoni u r-rata ta’ nuqqas ta’ tweġiba tal-LFS-UE 2014 skont il-pajjiż Pajjiż BE BG CZ DK DE EE IE EL 12 13 Parteċipazzjoni Obbligatorja Fakultattiva Fakultattiva Fakultattiva Obbligatorja Fakultattiva Fakultattiva Obbligatorja Rata ta' nuqqas ta’ tweġiba (%) Pajjiż 27. 8 MT 23. 7 NL 20. 6 AT 46. 2 PL 2. 3 PT 31. 3 RO 23. 9 SI 24. 6 SK Parteċipazzjoni Obbligatorja Fakultattiva Obbligatorja Fakultattiva Obbligatorja Fakultattiva Fakultattiva Obbligatorja Rata ta' nuqqas ta’ tweġiba (%) 23. 7 42. 7 5. 7 31. 5 14. 8 9. 5 21. 3 11. 0 http://ec. europa. eu/eurostat/web/lfs/publications/quality-reporting Ir-rati tan-nuqqas ta’ tweġiba mhumiex kompletament komparabbli. Il-parti l-kbira tal-pajjiżi jikkalkulaw in-nuqqas ta’ tweġiba abbażi tal-unità domestika, ħlief id-Danimarka, il-Finlandja, l- Iżvezja, l-Iżlanda, in-Norveġja u l-Iżvizzera, li jikkalkulawha abbażi tal-persuni. 5 ES FR HR IT CY LV LT LU HU Obbligatorja Obbligatorja Fakultattiva Obbligatorja Obbligatorja Fakultattiva Fakultattiva Fakultattiva Fakultattiva 15. 2 FI 20. 9 SE 31. 3 UK IS 11. 8 4. 2 NO 35. 7 CH 19. 6 MK 84. 6 TR 17. 2 Fakultattiva Fakultattiva Fakultattiva Fakultattiva Obbligatorja Fakultattiva Fakultattiva Obbligatorja 28. 0 35. 7 39. 8 21. 0 19. 9 18. 8 24. 6 9. 3 3. 2. It-tempestività u l-puntwalità It-tempestività tal-istatistika hija ddefinita bħala l-ispazju taż-żmien bejn il-perjodu ta' referenza u d-disponibbiltà tad-dejta għall-utenti. Għal LFS-UE, dan il-perjodu ta’ żmien jiddependi fuq iż-żmien li l-Istati Membri jeħtieġu biex iwettqu u jipproċessaw l-istħarriġ, biex jibagħtu r-riżultati lill-Eurostat, u għall-Eurostat biex jipproċessa, jivvalida u jippubblika r-riżultati. Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 577/98 jiddikjara li l-Istati Membri għandhom iwasslu d- dejta lill-Eurostat fi żmien 12-il ġimgħa mit-tmiem tat-trimestru ta' referenza. L-Eurostat jivvalida s-settijiet tad-dejta nazzjonali hekk kif jaslu. It-tabella ta’ hawn taħt turi ż-żmien bejn tmiem it-trimestru ta' referenza u d-disponibilità tad-dejta għall-utenti tal-Eurostat għall- perjodu 2011-2014, meta mqabbel mal-aħħar sena koperta mir-rapport preċedenti (2010). It-tempestività tad-dejta tal-LFS-UE tjiebet matul il-perjodu eżaminat. Fl-2010, 85 % tas- settijiet tad-dejta tal-Istati Membri kienu disponibbli fi żmien 13-il ġimgħa wara tmiem it- trimestru ta' referenza. Sal-2014, din iċ-ċifra żdiedet għal 95 %. 6 50%60%70%80%90%100%Q+12Q+13Q+14Q+15Q+16>Q+16Proporzjon disponibbli tas-settijiet tad-dejta tal-Istati Membri(total = 28)Ġimgħat wara tmiem it-trimestru ta' referenzaDisponibilità tad-dejta tal-LFS għall-utentiTempestività 2010-201420102011201220132014 Il-puntwalità tal-istatistika hija ddefinita bħala l-intervall taż-żmien bejn id-data mħabbra tar- rilaxx u d-data effettiva tar-rilaxx. Għal diversi snin, l-Eurostat ilu jippubblika d-dati ppjanati tar-rilaxx tal-indikaturi tal-LFS-UE ewlenin kemm trimestrali kif ukoll annwali. Matul il- perjodu 2011-2014, l-iskadenzi ta’ pubblikazzjoni mħabbra kollha ġew issodisfati.  L-Eurostat jipprevedi wkoll aktar titjib fit-tempesitività tat-tixrid tar-riżultati tal-LFS-UE billi fil-futur titqassar l-iskadenza għat-twassil tad-dejta lill-Eurostat. It-tempestività tad-dejta tal- LFS-UE hija wkoll punt ewlieni fl-istima tar-rati tal-qgħad ta' kull xahar. Hekk kif tiġi pproċessata d-dejta nazzjonali mill-Eurostat, din tintuża fil-kalkulazzjoni tal-kalkolu tar-rata tal-qgħad tax-xahar ta' wara. Ir-rata tal-qgħad ta' kull xahar hija ppubblikata bejn wieħed u ieħor 30 ġurnata wara tmiem ix-xahar. 3. 3. Aċċessibilità u ċarezza L-Eurostat ixerred l-istatistika tal-LFS-UE b'diversi modi. L-għodda ewlenija hija l-bażi ta' dejta onlajn tal-Eurostat, li toffri aktar minn 400 tabella ta' dejta dettaljata tal-LFS-UE. L- indikaturi tal-Headline Europe 2020 huma ppubblikati wkoll f'taqsima speċifika tas-sit web14. Dawn it-tabelli jkopru biss l-aktar riżultati tal-LFS-UE importanti. L-Eurostat jipproduċi kombinamenti oħra ta' varjabbli tal-LFS-UE bħala tabulazzjonijiet imfassla apposta skont id- domanda tal-utenti. Il-mikrodejta tal-LFS-UE hija wkoll rilevanti ħafna għal għanijiet xjentifiċi. L-għadd ta' riċerkaturi mill-universitajiet, mill-istituti tar-riċerka u mill-istituti nazzjonali tal-istatistika madwar l-Ewropa u lil hinn minnha li jitolbu l-mikrodejta tal-LFS-UE qiegħed dejjem jiżdied. L-Eurostat ilu jipprovdi din il-mikrodejta b'xejn mill-2011. L-aċċess jingħata skont it- termini stipulati fir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 557/201315 sabiex tkun żgurata l- protezzjoni tad-dejta personali ta' dawk li jwieġbu għall-istħarriġ. Il-fajls tad-dejta, li jikkonsistu minn rekords individwali, huma “anonimizzati” sabiex jiġi evitat l-iżvelar illegali tad-dejta personali. Id-dokumentazzjoni dettaljata (metadejta) tingħata lill-utenti permezz ta' diversi kanali ta’ tixrid. L-informazzjoni ġenerali hija miftuħa għall-pubbliku ġenerali fuq it-taqsima tal-LFS- UE tas-sit web tal-Eurostat u, aktar dettalji jinsabu taħt Statistics Explained16 (Spjega tal- Istatistika). L-informazzjoni speċifika dwar il-kontenut u l-kwalità tal-istatistika tixxerred f'pubblikazzjoni metodoloġika annwali li tiddeskrivi l-karatteristiċi tal-istħarriġiet nazzjonali u f’rapport annwali dwar il-kwalità li jiġbor fil-qosor ir-riżultati miksuba mill-LFS-UE17. Barra minn hekk, tinhemeż metadejta speċifika mal-istatistika tal-LFS-UE mxerrda fil-bażi ta’ dejta onlajn tal-Eurostat. Mill-2014 lil hawn l-informazzjoni mir-Rapporti Nazzjonali dwar il-Kwalità ta’ kull pajjiż parteċipanti qed tkun ippubblikata onlajn. Il-pajjiżi jtejbu l-LFS regolarment, kemm fil-metodoloġija tiegħu u fil-proċessi. Jekk tali titjib iwassal għal qtugħ fid-dejta tal-LFS, l-istitut nazzjonali tal-istatistika involut jinforma lill-Eurostat. Kull qtugħ sinifikanti huwa ddokumentat u mmarkat fil-pubblikazzjonijiet tal- Eurostat18. L-Eurostat jippubblika wkoll sett ta' dejta speċjali msejjaħ "l-indikaturi ewlenin 14 15 16 17 18 http://ec. europa. eu/eurostat/web/europe-2020-indicators/europe-2020-strategy/headline-indicators- scoreboard ĠU L 164, 18. 6. 2013, p. 16. http://ec. europa. eu/eurostat/web/lfs/overview http://ec. europa. eu/eurostat/statistics-explained/index. php/EU_labour_force_survey http://ec. europa. eu/eurostat/web/lfs/publications/quality-reporting Id-dokumentazzjoni dwar il-qtugħ fis-serje tal-LFS-UE hija disponibbli: http://ec. europa. eu/eurostat/statistics-explained/index. php/EU_labour_force_survey (Chapter 1). 7 tal-LFS", li fih serje antika tiġi aġġustata għall-possibbiltà ta' qtugħ u jimtlew l-ispazji okkażjonali fid-dejta. 3. 4.  Il-komparabbiltà ta' armonizzazzjoni jisħaq fuq grad għoli L-LFS-UE ta' kunċetti, definizzjonijiet, klassifikazzjoni u metodoloġiji. Ir-Regolament (KE) Nru 377/2008 jiddefinixxi skema ta' kodifikazzjoni komuni, li tiżgura li l-pajjiżi parteċipanti kollha jużaw l-istess definizzjonijiet tal-varjabbli. Jintużaw klassifikazzjonijiet komuni (e. ż. NACE għall-attività ekonomika, ISCO għall-impjiegi) u kull meta dawn il-klassifikazzjonijiet jiġu riveduti, l-Eurostat jiżgura li l-pajjiżi kollha li jieħdu sehem jikkoordinaw l-implimentazzjoni. Barra minn hekk, in-noti l- jipprovdu gwida dettaljata dwar komuni implimentazzjoni mill-istituti nazzjonali tal-istatistika. Il-kwistjonijiet metodoloġiċi huma diskussi fi grupp ta' ħidma apposta, il-Grupp ta’ Ħidma dwar l-Istatistika tas-Suq tal-Impjiegi, li jrawwem l-iskambju tal-esperjenzi u l-prattiċi komuni fost il-pajjiżi parteċipanti kollha. ta' spjegazzjoni il-kodiċi u l-iskop, Sabiex ikun żgurat li l-kejl tal-qgħad ikun armonizzat madwar il-pajjiżi parteċipanti kollha, ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1897/200019 jistabbilixxi definizzjoni operattiva tal-qgħad, kif ukoll il-prinċipji li għandhom jiġu segwiti fil-formulazzjoni tal-mistoqsijiet tal- istħarriġ dwar l-istat tal-impjiegi. Id-definizzjoni tal-qgħad hija konsistenti mal-istandards tal- Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol (ILO), li ġew adottati fit-13 u fl-14-il Konferenza Internazzjonali tal-Uffiċjali tal-Istatistika dwar ix-Xogħol20. Dan jiżgura li l- istatistika tal-LFS-UE tkun komparabbli ma' dik tal-pajjiżi l-oħra, speċjalment dik ta' membri oħra tal-OECD. 3. 5. Koerenza Il-koerenza bejn l-istimi tal-popolazzjoni abbażi tal-LFS-UE u mill-istatistiċi demografiċi hija aspett importanti tal-kwalità ġenerali. Billi dan huwa stħarriġ kampjunarju, ir-riżultati tal-LFS-UE huma kkalkulati mit-tweġibiet ta' parti mill-popolazzjoni. Ir-risposti mbagħad jiġu riferuti għall-popolazzjoni kollha. Id-dejta dwar il-popolazzjoni hija bbażata fuq l-aħjar stimi disponibbli f'dak iż-żmien (maqsuma fi gruppi skont is-sess u l-età biex tittejjeb il- preċiżjoni tal-proċedura). Fil-prinċipju, din il-proċedura ta' valutazzjoni komparattiva tassigura koerenza bejn l-LFS-UE u l-istatistika demografika. Madankollu, jista' jkun hemm xi differenzi f'ċirkostanzi eċċezzjonali. Pereżempju, kull 10 snin, ikun hemm ir-riżultati l- ġodda taċ-ċensiment tal-popolazzjoni. Jekk ċensiment ġdid iwassal għal figuri differenti mill- istimi ta' popolazzjoni preċedenti, jista' jkun hemm il-bżonn li serje antika jkollha bżonn tiġi riveduta. F'każ bħal dan, il-politiki ta’ reviżjoni tal-istatistika demografika u tal-LFS-UE jistgħu jvarjaw fir-rigward tat-tul u tat-tempestività, b'ristrezzjoni minħabba d-disponibilità tal-informazzjoni dettaljata dwar il-popolazzjoni għall-10 snin ta' bejn iċ-ċensimenti. F’ħafna pajjiżi Ewropej l-aħħar ċensiment tal-popolazzjoni seħħ fl-2011, u f’madwar 20 pajjiż kellu effetti indiretti fuq l-LFS. Il-pajjiżi milquta qablu dwar ir-reviżjoni tad-dejta tagħhom mill- inqas sas-sena 2010, biex b’hekk jiżguraw li ma jkun hemm l-ebda qtugħ fis-serje tal- indikaturi ewlenin tal-Ewropa 2020 ibbażati fuq id-dejta tal-LFS-UE. Ir-reviżjonijiet kollha meħtieġa tad-dejta b'lura tal-LFS-UE għandhom jitlestew sal-aħħar tal-2015. 19 20 ĠU L 228, 8. 9. 2000, p. 18.  L-implimentazzjoni tad-definizzjonijiet tal-ILO, li ġew adottati reċentement, ta’ impjieg u qgħad mid- 19-il Konferenza Internazzjonali tal-Uffiċjali tal-Istatistika dwar ix-Xogħol hija deskritta fil-Kapitolu 4. 8 Fir-rigward tal-koerenza tal-istimi tal-qgħad, ħafna pajjiżi jippubblikaw ukoll statistiċi dwar l-għadd ta’ persuni rreġistrati fl-uffiċċju pubbliku għall-impjiegi u li qed ifittxu impjieg. Iċ- ċifri tal-qgħad tal-LFS u l-għadd ta' dawk irreġistrati li qed ifittxu impjieg ivarjaw minħabba n-natura differenti tad-dejta miġbura. Filwaqt li l-LFS-UE jisħaq fuq metodoloġija armonizzata biex jistħarreġ l-unitajiet domestiċi fir-rigward tal-attivitajiet ta' impjieg tagħhom u d-disponibbiltà għax-xogħol, ir-rekords amministrattivi tal-uffiċċji pubbliċi tax- xogħol jinkludu lista eżawrjenti ta’ individwi rreġistrati u eliġibbli għall-benefiċċji tal-qgħad. Billi l-kriterji biex wieħed jirreġistra jiddependu fuq il-politiki soċjali nazzjonali, l-istatistika dwar dawk irreġistrati li qed ifittxu impjieg la hija komparabbli madwar il-pajjiżi u lanqas matul iż-żmien. Qasam ieħor fejn l-istatistika tal-koerenza hija importanti jikkonċerna l-istima tal-impjiegi, li tista' tingħata kemm mil-LFS kif ukoll mill-kontijiet nazzjonali. L-istimi mhumiex neċessarjament l-istess. Dan huwa minħabba differenzi fil-metodoloġiji (il-kunċetti u l- kopertura tal-popolazzjoni mhumiex identiċi), iżda wkoll minħabba proċessi differenti ta' tfassil. Il-kontijiet nazzjonali jitfasslu permezz tat-tqabbil u l-ġabra tas-sorsi tad-dejta rilevanti disponibbli fil-pajjiż, billi jittieħed l-aħjar minn kull sors sabiex jinkiseb riżultat komprensiv. Dawn ifittxu wkoll koerenza bejn l-impjieg u l-produzzjoni (il-Prodott Domestiku Gross, PDG). L-LFS huwa sors wieħed ta' dejta f’dak il-proċess, kif huma wkoll l-istħarriġ tan-negozju, ir-reġistri tal-impjiegi jew ir-reġistri tas-sigurtà soċjali. Il-konsistenza bejn l-LFS u l-kontijiet nazzjonali ġiet indirizzata fil-Grupp ta' Ħidma tal-Istatistika dwar is- Suq tax-Xogħol. L-Eurostat jissorvelja d-differenzi bejn iż-żewġ stimi, u bosta istituti nazzjonali tal-istatistika analizzaw il-kawżi u d-dimensjoni tad-differenzi. F’xi każijiet, ippubblikaw tabelli ta’ rikonċiljazzjoni bejn iż-żewġ settijiet ta' dejta. Meta jitqabbel l-LFS mal-kontijiet nazzjonali jista' jingħad li l-LFS huwa aktar xieraq biex titkejjel il-parteċipazzjoni fis-suq tax-xogħol (jiġifieri r-rati tal-impjiegi u tal-qgħad, ir-rati tal-attività, eċċ. ), jew biex tiġi analizzata s-sitwazzjoni ta' gruppi soċjoekonomiċi speċifiċi tal-popolazzjoni (pereżmpju skont l-età, is-sess jew il-livell edukattiv). 4. INIZJATTIVI BIEX IKOMPLI JITTEJJEB L-ISTĦARRIĠ DWAR IL-FORZA TAX-XOGĦOL 4. 1. L-LFS f’sistema modernizzata ta’ statistiċi soċjali Abbażi tal-"Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-2009 dwar il-metodu ta' produzzjoni tal- istatistika tal-UE: viżjoni għad-deċenju li ġej"21, tniedet inizjattiva li timmodernizza l- istatistika soċjali Ewropea. Din imbagħad żviluppat fi strateġija konkreta, kif stabbilit fil- Memorandum ta’ Wiesbaden tal-201122. Ġie miftiehem li l-produzzjoni tal-istatistika soċjali kien jeħtiġilha ssir aktar effiċjenti, filwaqt li żżomm l-istess standards għolja ta’ kwalità, billi tiżviluppa arkitettura komuni għall-istatistiċi soċjali Ewropej. L-immodernizzar tal-istatistika soċjali ukoll għandu impatt fuq l-Istħarriġ dwar il-Forza tax- Xogħol.  Is-Sistema Ewropea tal-Istatistika bħalissa qed twettaq analiżi komprensiva tal- varjabbli tal-LFS-UE kollha, bil-għan li l-informazzjoni li tinġabar fl-istħarriġ tiġi adattata għall-ħtiġijiet tal-utenti attwali u futuri. Bħala eżempju, l-istandards riveduti tal-ILO biex jitkejlu l-impjiegi, il-qgħad u forom oħra ta’ xogħol, adottati mid-19-il Konferenza 21 22 COM(2009) 404. https://www. destatis. de/EN/AboutUs/Events/DGINS/Document_Memorandum. pdf?__blob=publicationFile 9 Internazzjonali tal-Uffiċjali tal-Istatistika tax-Xogħol f’Ġinevra, l-Iżvizzera (2-11 ta’ Ottubru 201323), jeħtieġu jiġu implimentati fl-LFS-UE. Waqt il-proċess ta’ modernizzazzjoni tal-istatistika soċjali Ewropea, l-Eurostat u l-Istati Membri qegħdin jaħdmu wkoll lejn aktar armonizzazzjoni tad-dejta li toħroġ mill-istħarriġiet kollha. Dan għandu jippermetti aktar użu tal-informazzjoni li tkun inġabret, pereżempju, permezz tal-qsim ta’ informazzjoni minn sorsi ta’ dejta differenti. Biex jintlaħaq dan l-għan, qed jiġu standardizzati d-definizzjoni, il-kunċetti u l-kodiċijiet ta' subsett ta' varjabbli miġbura minn iktar minn stħarriġ soċjali Ewropew wieħed. Barra minn hekk, ir-reviżjoni tal-LFS-UE tiġbor fiha titjib fit-tempestività tat-trażmissjoni tad-dejta lill-Eurostat, reviżjoni tar-rekwiżiti ta’ preċiżjoni u aktar xogħol metodoloġiku. Minbarra l-bidliet prattiċi deskritti hawn fuq, il-modernizzazzjoni tal-istatistika soċjali għandha twassal għal bidliet fil-qafas legali. Bħalissa qed jitħejja regolament ta’ qafas ġdid għall-istatistika soċjali li jkopri l-LFS-UE. 4. 2. L-estensjoni tal-LFS-UE għal pajjiżi kandidati oħra Bħalissa, 33 pajjiż jipparteċipaw fl-LFS-UE, jiġifieri billi jittrażmettu dejta lill-Eurostat skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 577/98 (UE-28, żewġ pajjiżi kandidati u tliet pajjiżi tal- EFTA). Il-pajjiżi kandidati inklużi huma t-Turkija u l-Eks-Repubblika Jugoslava tal- Maċedonja. L-Eurostat qed jaħdem mill-qrib mal-uffiċjali tal-istatistika ta’ pajjiżi kandidati oħra biex jgħinhom jagħmlu progress lejn il-konformità mar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 577/98 f’termini ta’ kontenut u kwalità tal-istħarriġ. Il-Montenegro u r-Repubblika tas- Serbja diġà bdew jibagħtu d-dejta tal-LFS lill-Eurostat. Ladarba l-istħarriġiet nazzjonali tagħhom jissodisfaw ir-rekwiżiti tar-regolamenti Ewropej, id-dejta tagħhom ukoll se tibda tixxerred mill-Eurostat. 4. 3. L-iżvilupp ta' prodotti statistiċi ġodda Statistika biex taqbad id-dinamika tas-suq tax-xogħol Il-bidliet fl-istatus tax-xogħol ta’ individwi huma ta’ interess kbir għaliex jipprovdu informazzjoni addizzjonali dwar is-sitwazzjoni ġenerali tas-suq tax-xogħol, inkluż il- flessibbiltà jew ir-riġidità tiegħu, u dwar is-sitwazzjoni ta’ gruppi speċifiċi. Din id-dejta dwar id-dinamika tas-suq tax-xogħol tippermetti, pereżempju, l-analiżi dwar kemm-il grupp ta’ nies ġew qiegħda jew sabu x-xogħol matul ċertu perjodu ta’ żmien, u liema huma dawn il- gruppi. Dan jagħmilha possibbli li jiġu identifikati gruppi li għandhom ċans aħjar li jsibu impjieg, jew gruppi vulnerabbli li qegħdin f'riskju akbar li jibqgħu bla impjieg. li dan il-bżonn fid-dejta It-tranżizzjonijiet tal-istatus tax-xogħol jistgħu jitkejlu permezz tal-istatistika tal-fluss.  SL SL EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 14. 12. 2015 COM(2015) 628 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 o organizaciji vzorčne raziskave delovne sile v Skupnosti POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 o organizaciji vzorčne raziskave delovne sile v Skupnosti UVOD 1. Uredba Sveta (ES) št. 577/98 o organizaciji vzorčne raziskave delovne sile v Skupnosti1 določa minimalne standarde za usklajeno izvajanje raziskav delovne sile v Evropski uniji in državah članicah. Spremenjena je bila v letih 2002, 2003, 2007 in 20142. Člen 7 Uredbe (ES) št. 577/98 določa, da: „Komisija predloži Parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe vsaka tri leta, z začetkom leta 2000. Poročilo ovrednoti predvsem kvaliteto predvidenih statističnih metod s strani držav članic za izboljšanje podatkov ali olajšanje postopka raziskave. “ To je šesto poročilo Komisije Parlamentu in Svetu. Del 2 vsebuje pregled raziskave delovne sile Evropske unije in njen pomen pri podpiranju politik Evropske unije. Del 3 proučuje izvajanje Uredbe (ES) št. 577/98 v državah članicah, državah kandidatkah in državah Efte. Del 4 se osredotoča na tekoče pobude evropskega statističnega sistema3 (ESS) za izboljšanje kakovosti in zmanjšanje bremena raziskave delovne sile. 2. PREGLED RAZISKAVE DELOVNE SILE 2. 1. Splošni opis Raziskava delovne sile Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: EU-LFS) je obsežna vzorčna raziskava prebivalstva v zasebnih gospodinjstvih. Zagotavlja četrtletne in letne statistike trga dela o zaposlenosti in brezposelnosti ter ljudeh, ki niso delovna sila. Zbira tudi večletne informacije iz priložnostnih modulov ter zagotavlja vhodne podatke za mesečne ocene brezposelnosti in stopenj brezposelnosti, ki temeljijo na modelih. Nacionalni statistični uradi držav članic so pristojni za zasnovo nacionalnih vprašalnikov, jemanje vzorcev, izvajanje anket in pošiljanje rezultatov Komisiji (Eurostatu) v skladu s skupno shemo šifriranja podatkov, določeno z Uredbo Komisije (ES) št. 377/20084. 1 2 3 4 UL L 77, 14. 3. 1998, str. 3. Uredba Komisije (ES) št. 2104/2002 (UL L 324, 29. 11. 2002, str. 14), uredbe (ES) št. 1991/2002 (UL L 308, 9. 11. 2002, str. 1), (ES) št. 2257/2003 (UL L 336, 23. 12. 2003, str. 6) in (ES) št. 1372/2007 (UL L 315, 3. 12. 2007, str. 42) ter (EU) št. 545/2014 (UL L 163, 29. 5. 2014, str. 10) Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki (UL L 87, 31. 3. 2009, str.  164) je ESS partnerstvo med evropskim statističnim organom, to je Evropska komisija (Eurostat), ter nacionalnimi statističnimi uradi in drugimi nacionalnimi organi, ki so v državah članicah pristojni za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike. UL L 114, 26. 4. 2008, str. 57. 2 Eurostat je odgovoren za spremljanje izvajanja Uredbe (ES) št. 577/98, zagotavljanje pomoči nacionalnim statističnim uradom, spodbujanje usklajenih pojmov in metod ter izkazovanje primerljivih statistik nacionalnih in evropskega trga dela. V vzorec EU-LFS za vsako četrtletje je vključenih 1,3 milijona (EU-28 – 1,2 milijona) ljudi, starih od 15 do 74 let, iz 33 držav udeleženk5. EU-LFS je tako največja raziskava gospodinjstev v Evropi. 2. 2. Pomen EU-LFS je najpomembnejši vir uradne statistike trgov dela v Evropski uniji. Skupno zbira več kot 100 spremenljivk o delovnem statusu, parametrih zaposlitve, delovnem času, izobrazbi in usposabljanju posameznikov, ki jih dopolnjujejo tematski letni priložnostni moduli6. Zaradi mednarodnih standardov in opredelitev je pomembna tudi zunaj meja Evropske unije ter omogoča primerjavo stanja na evropskem trgu dela s stanji na drugih območjih ali v drugih državah. Podatke EU-LFS uporabljajo nekatere ključne pobude politike EU. EU-LFS je, na primer, eden glavnih virov podatkov za spremljanje napredka držav članic v okviru smernic za zaposlovanje, sprejetih na podlagi člena 148 Pogodbe o delovanju Evropske unije7 (PDEU) in strategije Evropa 2020. Pri spremljanju dveh od petih krovnih ciljev strategije Evropa 2020 se uporabljajo trije kazalniki EU-LFS (stopnja zaposlenosti v starostni skupini od 20 do 64 let; delež oseb, ki zgodaj opustijo šolanje; posamezniki, stari od 30 do 34 let, z zaključeno terciarno izobrazbo)8. Pri skupnem ocenjevalnem okviru strategije Evropa 2020 se uporablja še veliko drugih kazalnikov, ki temeljijo na LFS. Regionalni kazalniki LFS se uporabljajo za lažjo določitev dodeljenih finančnih sredstev kohezijske politike EU ter za oblikovanje, spremljanje in ocenjevanje učinka programov kohezijske politike. Mesečna stopnja brezposelnosti, ki temelji na LFS, je pomemben kratkoročni gospodarski kazalnik. Je eden glavnih evropskih gospodarskih kazalnikov9 in se uporablja tudi za izračun drsečih letnih povprečij stopenj brezposelnosti za sistem gospodarskih in finančnih kazalnikov, s katerimi se odkrivajo makroekonomska in konkurenčna neravnotežja10. EU- 5 6 7 8 9 10 Države udeleženke so 28 držav članic ter Islandija, Norveška, Švica, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Turčija.  Priložnostni moduli v letih 2011, 2012, 2013 in 2014 so bili: leto 2011: Zaposlovanje invalidov, leto 2012: Prehod iz dela v upokojitev, leto 2013: Nezgode pri delu in druge z delom povezane zdravstvene težave, leto 2014: Položaj migrantov in njihovih neposrednih potomcev na trgu delovne sile. Glej Sklep Sveta 2014/322/EU z dne 6. maja 2014 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2014, (UL L 165, 4. 6. 2014, str. 49). Krovni cilji strategije Evropa 2020: http://ec. europa. eu/eurostat/statistics-explained/index. php/Europe_2020_headline_indicators. http://ec. europa. eu/eurostat/en/web/products-statistical-books/-/KS-81-08-398, evropski gospodarski kazalniki – statistični priročnik (Principal European Economic Indicators – A statistical guide), Eurostat, leto 2009). Pregled postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem se uporablja za ugotavljanje nastajajočih in trdovratnih makroekonomskih neravnotežij v posamezni državi. Spada v okvir letnega izvajanja, katerega prvi korak je priprava poročila o mehanizmu opozarjanja. Glej Uredbo (ES) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 306, 23. 11. 2011, str. 25). (Glavni 3 LFS zagotavlja vhodne podatke za nacionalne račune o zaposlenih osebah in delovnem času ter o drugih področjih in ne samo o trgu dela, na primer o izobrazbi. EU-LFS je tako eden najpomembnejših virov statističnih mikro podatkov za raziskovalce v Evropi. Velik vzorec omogoča, da se študije izvajajo na določenih skupinah trga dela. Med drugim so široko pokrite tudi demografske in regionalne spremenljivke ter spremenljivke o izobrazbi. 3. IZVAJANJE RAZISKAVE DELOVNE SILE 3. 1. Natančnost Ocene vzorčnih raziskav so izpostavljene dvema vrstama napak: vzorčnim in nevzorčnim napakam. Obe vrsti napak skupaj določata natančnost ocen. Vzorčne napake nastanejo, ker se raziskuje samo podmnožica celotnega prebivalstva. Nevzorčne napake so vse druge napake, ki niso rezultat vzorčenja (npr. napake pokritja, merske napake, napake pri obdelavi in napake zaradi neodgovorov). Pri vzorčnih napakah je glavna determinanta velikost vzorca. Pri večjih vzorcih so rezultati natančnejši. V spodnji tabeli sta prikazani absolutna velikost vzorca oseb, starih od 15 do 74 let, anketiranih v vsakem posameznem četrtletju v vsaki državi udeleženki, in velikost tega vzorca glede na celotno prebivalstvo. Stopnja vzorčenja11 se giba od 0,2 % (Belgija, Nemčija, Francija, Hrvaška, Italija, Poljska, Združeno kraljestvo in Turčija) do 1,5 % (Malta). Četrtletni vzorec je leta 2014 v povprečju obsegal 1,3 milijona posameznikov, tj. 0,3 % celotnega prebivalstva, starega od 15 do 74 let, v 33 državah udeleženkah.  Evropska raziskava delovne sile Dosežena velikost vzorca in odstotek celotnega prebivalstva, starega 15–74 let (četrtletno povprečje v letu 2014) Država EU-28 BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU Velikost vzorca v četrtletju (v tisočih) 1 195 20 25 42 25 127 5 38 44 127 84 7 110 8 8 12 3 Frekvenca vzorčenja v starostni skupini 15–74 let (v %) Država 0,3 MT 0,2 NL 0,4 AT 0,5 PL 0,6 PT 0,2 RO 0,5 SI 1,1 SK 0,5 FI 0,4 SE 0,2 UK IS 0,2 0,2 NO 1,2 CH 0,5 MK 0,6 TR 0,6 Velikost vzorca v četrtletju (v tisočih) 5 81 34 70 32 45 12 19 31 57 74 3 19 30 8 93 Frekvenca vzorčenja v starostni skupini 15–74 let (v %) 1,5 0,6 0,5 0,2 0,4 0,3 0,8 0,5 0,8 0,8 0,2 1,3 0,5 0,5 0,5 0,2 11 Stopnja vzorčenja je opredeljena kot razmerje med velikostjo vzorca (število vzorčnih enot v vzorcu) in velikostjo prebivalstva (skupno število vzorčnih enot v ciljnem prebivalstvu). 4 49 HU Uradne raziskave, kot je EU-LFS, uporabljajo verjetnostno vzorčenje. Tako je mogoče količinsko opredeliti vzorčne napake v obliki intervala zaupanja. V spodnji tabeli so navedene ocene in 95-odstotni intervali zaupanja, doseženi za štiri glavne kazalnike na skupni ravni EU-28. 0,6 SKUPAJ 1 348 0,3 95-odstotni interval zaupanja glavnih kazalnikov LFS za EU-28 (leto 2014) Število zaposlenih (v milijonih) 218,3 ± 0,5 Število brezposelnih (v milijonih) 24,8 ± 0,3 Stopnja brezposelnosti (v %) 10,2 ± 0,3 Povprečno število dejansko opravljenih ur (v urah) 36,8 ± 0,1 Ti intervali izražajo zahteve po natančnosti iz Uredbe Sveta (ES) št. 577/98. Kar zadeva nevzorčne napake, Eurostat in države udeleženke redno spremljajo ustrezne vire teh napak, kot so neodgovori. Države udeleženke Eurostatu vsako leto poročajo o glavnih vzrokih za napake in metodah za njihovo zmanjšanje, ki so jih uporabile na nacionalni ravni. Povzetek se objavi v letnem poročilu o kakovosti EU-LFS12. Leta 2014 je bila udeležba v raziskavi EU-LFS obvezna v 13 državah (Belgija, Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Malta, Avstrija, Portugalska, Slovaška, Norveška in Turčija), v preostalih 20 državah pa je bila prostovoljna. Države, v katerih je raziskava prostovoljna, imajo običajno višji delež neodgovorov kot države, ki izvajajo obvezno raziskavo13.  Udeležba in delež neodgovorov v raziskavi EU-LFS po državah v letu 2014 Država BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU Udeležba obvezna prostovoljna prostovoljna prostovoljna obvezna prostovoljna prostovoljna obvezna obvezna obvezna prostovoljna obvezna obvezna prostovoljna prostovoljna prostovoljna prostovoljna Delež neodgovorov (v %) Država 27,8 MT 23,7 NL 20,6 AT 46,2 PL 2,3 PT 31,3 RO 23,9 SI 24,6 SK 15,2 FI 20,9 SE 31,3 UK IS 11,8 4,2 NO 35,7 CH 19,6 MK 84,6 TR 17,2 Udeležba obvezna prostovoljna obvezna prostovoljna obvezna prostovoljna prostovoljna obvezna prostovoljna prostovoljna prostovoljna prostovoljna obvezna prostovoljna prostovoljna obvezna Delež neodgovorov (v %) 23,7 42,7 5,7 31,5 14,8 9,5 21,3 11,0 28,0 35,7 39,8 21,0 19,9 18,8 24,6 9,3 12 13 http://ec. europa. eu/eurostat/web/lfs/publications/quality-reporting. Deleži neodgovorov niso popolnoma primerljivi. Večina držav izračuna delež neodgovorov na podlagi enote gospodinjstva, razen Danske, Finske, Švedske, Islandije, Norveške in Švice, ki izračunajo delež neodgovorov na podlagi oseb. 5 3. 2. Pravočasnost in točnost Pravočasnost statistike je opredeljena kot časovna razlika med referenčnim obdobjem in razpoložljivostjo podatkov za uporabnike. Pri EU-LFS je ta časovni razmik odvisen od tega, kdaj morajo države članice izvesti in obdelati raziskavo ter nato poslati rezultate Eurostatu ter kdaj Eurostat obdela, potrdi in objavi rezultate. Uredba Sveta (ES) št. 577/98 določa, da morajo države članice Eurostatu poslati podatke 12 tednov po koncu referenčnega četrtletja. Eurostat nacionalne podatkovne nize potrdi, takoj ko jih prejme. Na spodnjem grafu je prikazan časovni razmik med koncem referenčnega četrtletja in razpoložljivostjo podatkov za Eurostatove uporabnike v obdobju 2011–2014, v primerjavi z zadnjim letom iz prejšnjega poročila (tj. leto 2010). Pravočasna predložitev podatkov EU-LFS se je v obravnavanem obdobju izboljšala. Leta 2010 je bilo mogoče 13 tednov po koncu referenčnega obdobja iz 85 % podatkovnih nizov držav članic pridobivati podatke. Do leta 2014 se je ta številka zvišala na 95 %. Točnost statistike je opredeljena kot časovna razlika med napovedanim datumom objave in dejanskim datumom objave. Eurostat že več let objavlja načrtovane datume objave četrtletnih in letnih glavnih kazalnikov EU-FS. V obdobju 2011–2014 ni bil zamujen nobeden od napovedanih rokov objav. Eurostat načrtuje tudi nadaljnje izboljšanje pravočasnosti izkazovanja rezultatov EU-LFS tako, da bi v prihodnosti skrajšal rok za predložitev podatkov Eurostatu. Pravočasnost podatkov EU-LFS je tudi ključna točka za oceno mesečnih stopenj brezposelnosti. Takoj ko Eurostat obdela nacionalne podatke, se izračuna stopnje brezposelnosti za naslednji mesec.  Mesečna stopnja brezposelnosti se objavi približno 30 dni po koncu meseca. ti uporabijo za pripravo 6 3. 3. Dostopnost in jasnost Eurostat izkazuje statistiko EU-LFS na več načinov. Glavno orodje je spletna podatkovna zbirka Eurostata z več kot 400 tabelami podrobnih podatkov EU-LFS (četrtletni in letni rezultati ter rezultati za gospodinjstva in priložnostne module). V posebni rubriki na spletišču so objavljeni tudi glavni kazalniki strategije Evropa 202014. Te tabele obsegajo samo najpomembnejše rezultate EU-LFS. Eurostat na zahtevo uporabnikov izdela tudi druge kombinacije spremenljivk EU-LFS, tj. potrebam prilagojene tabele. Mikro podatki EU-LFS so zelo pomembni tudi za znanstvene namene. Naroča jih vse več raziskovalcev z univerz, raziskovalnih inštitutov in nacionalnih statističnih uradov iz vse Evrope ter od drugod. Eurostat mikro podatke od leta 2011 zagotavlja brezplačno. Dostop do njih se odobri v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 557/201315, da se zagotovi varstvo osebnih podatkov anketirancev. Podatkovne datoteke, ki obsegajo posamezne zapise, so „anonimizirane“, da se prepreči nezakonito razkritje osebnih podatkov. Podrobna dokumentacija (meta podatki) se uporabnikom zagotovi po različnih poteh za razširjanje. Splošne informacije se za širšo javnost razširjajo v rubriki EU-LFS na spletišču Eurostata in še podrobneje v rubriki Vodnik po statističnih podatkih (Statistics Explained)16. Posebne informacije o vsebini in kakovosti statističnih podatkov se razširjajo v letni metodološki publikaciji, v kateri so opisane značilnosti nacionalnih raziskav, in v letnem poročilu o kakovosti, v katerem so povzeti rezultati, doseženi z EU-LFS17. Poleg tega so statistiki EU-LFS, izkazani v spletni podatkovni zbirki Eurostata, priloženi posebni metapodatki. Od leta 2014 se informacije iz nacionalnih poročil o kakovosti vsake udeležene države objavijo na spletu. Države redno izboljšujejo LFS, in sicer bodisi njeno metodologijo bodisi postopke. Če se zaradi takih izboljšav v podatkih EU-LFS pojavljajo prekinitve, udeleženi nacionalni statistični urad o tem obvesti Eurostat. Pomembne prekinitve se dokumentirajo in označijo v publikacijah Eurostata18. Eurostat objavlja tudi poseben podatkovni niz, imenovan „glavni kazalniki LFS“, v katerem so pretekle serije popravljene glede na prekinitve in so zapolnjene občasne vrzeli v podatkih. 3. 4. Primerljivost EU-LFS se opira na zelo usklajene pojme, opredelitve, klasifikacije in metodologije. V Uredbi (ES) št. 377/2008 je opredeljena skupna shema šifriranja, ki zagotavlja, da vse države udeleženke uporabljajo iste opredelitve spremenljivk. Uporabljajo se skupne klasifikacije (npr. NACE za gospodarsko dejavnost, ISCO za poklice), in kadar koli se te klasifikacije spremenijo, Eurostat zagotovi, da vse države udeleženke uskladijo izvajanje.  Poleg tega skupna pojasnila zagotavljajo podrobne smernice o namenu, šifriranju in izvajanju s strani nacionalnih statističnih uradov. O metodoloških vprašanjih se razpravlja v posebni delovni 14 15 16 17 18 http://ec. europa. eu/eurostat/web/europe-2020-indicators/europe-2020-strategy/headline-indicators- scoreboard. 15UL L 164, 18. 6. 2013, str. 16. http://ec. europa. eu/eurostat/web/lfs/overview. http://ec. europa. eu/eurostat/statistics-explained/index. php/EU_labour_force_survey. http://ec. europa. eu/eurostat/web/lfs/publications/quality-reporting. Dokumentacija o prekinitvah časovne vrste v EU-LFS je na voljo na: http://ec. europa. eu/eurostat/statistics-explained/index. php/EU_labour_force_survey (poglavje 1). 7 skupini, tj. delovni skupini za statistiko trga dela, ki spodbuja izmenjavo izkušenj in skupnih praks med vsemi državami udeleženkami. Za zagotovitev, da je merjenje brezposelnosti v vseh državah udeleženkah usklajeno, so v Uredbi Komisije (ES) št. 1897/200019 določeni operativna opredelitev brezposelnosti in načela, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju vprašanj o zaposlitvenem statusu. Opredelitev brezposelnosti je v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela (MOD), sprejetimi na 13. in 14. mednarodni konferenci statistikov dela20. To zagotavlja, da je statistika EU-LFS primerljiva s statistiko drugih držav, zlasti drugih držav članic OECD. 3. 5. Skladnost Skladnost med ocenami prebivalstva na podlagi EU-LFS in demografske statistike je pomemben vidik splošne kakovosti. EU-LFS je vzorčna raziskava in zato so njeni rezultati izračunani iz odgovorov podmnožice prebivalstva. Odgovori se nato primerjajo s celotnim prebivalstvom. Podatki za prebivalstvo temeljijo na najboljših ocenah, ki so na voljo v tistem času (razčlenitev po spolu in starostnih skupinah za večjo natančnost postopka). Ta postopek primerjave podatkov načeloma zagotavlja skladnost med statistiko EU-LFS in demografsko statistiko. Vendar lahko v izjemnih okoliščinah nastanejo razlike. Na primer, vsakih deset let so na voljo rezultati novega popisa prebivalstva. Če se podatki novega popisa razlikujejo od prejšnjih ocen prebivalstva, je treba preteklo serijo spremeniti. V takem primeru se lahko revizijski politiki za demografsko statistiko in EU-LFS razlikujeta glede dolžine in časovnega okvira, omejuje pa ju lahko razpoložljivost podrobnih informacij o prebivalstvu za obdobje desetih let med popisoma. V številnih evropskih državah je zadnji popis prebivalstva potekal leta 2011 in v približno 20 državah je imel posredne učinke na LFS. Zadevne države so se strinjale, da bodo revidirale pretekle podatke vsaj do leta 2010 in tako zagotovile neprekinjeno časovno vrsto za glavne kazalnike strategije Evropa 2020 na podlagi podatkov EU-LFS. Vse potrebne revizije preteklih podatkov EU-LFS bi morale biti zaključene do konca leta 2015. Glede skladnosti ocen brezposelnosti veliko držav objavlja tudi statistiko o številu oseb, ki so prijavljene na javnem zavodu za zaposlovanje in iščejo delo.  Podatki LFS o brezposelnosti in število prijavljenih iskalcev zaposlitve se razlikujejo zaradi različne narave podatkov, ki se zbirajo. EU-LFS se opira na usklajeno metodologijo za anketiranje gospodinjstev glede njihovih zaposlitvenih dejavnosti in razpoložljivosti za delo, upravne evidence javnih zavodov za zaposlovanje pa obsegajo izčrpen seznam posameznikov, ki so prijavljeni in upravičeni do nadomestil za brezposelnost. Ker so merila, da je oseba prijavljena, odvisna od nacionalnih socialnih politik, statistika o prijavljenih iskalcih zaposlitve ni primerljiva niti po državah niti časovno. Naslednje področje, kjer je statistična skladnost pomembna, je ocena zaposlenosti, ki jo je mogoče dobiti tako iz LFS kot iz nacionalnih računov. Ocene niso nujno enake. To je posledica različnih metodologij (pojmi in pokritje prebivalstva niso enaki), pa tudi različnih postopkov priprave. Nacionalni računi so pripravljeni s primerjanjem in združevanjem vseh ustreznih virov podatkov, ki so na voljo v državi, pri čemer se za pridobitev celovitega rezultata iz vsakega vzame najboljše. Pri tem se prizadeva tudi za skladnost med 19 20 UL L 228, 8. 9. 2000, str. 18. Kako sta se na 19. mednarodni konferenci statistikov dela uporabili opredelitvi zaposlenosti in brezposelnosti, ki ju je na novo sprejela MOD, je opisano v poglavju 4. 8 zaposlenostjo in proizvodnjo (bruto domači proizvod, BDP). V tem postopku je LFS en vir podatkov, in sicer poleg raziskav podjetij, registrov zaposlenosti ali registrov socialnih zavarovanj. Skladnost med LFS in nacionalnimi računi je obravnavala delovna skupina za statistiko trga dela. Eurostat spremlja razlike med ocenami obeh, več nacionalnih statističnih uradov pa je analiziralo vzroke in velikost razlik. V nekaterih primerih so objavili uskladitvene tabele za oba podatkovna niza. S primerjavo LFS z nacionalnimi računi je mogoče ugotoviti, da je LFS primernejša za in brezposelnosti, stopnje merjenje udeležbe na dejavnosti itd. ) ali za analiziranje okoliščin določenih socialno-ekonomskih skupin v prebivalstvu (npr. po starosti, spolu ali stopnji izobrazbe). trgu dela (tj. stopnje zaposlenosti 4. POBUDE ZA NADALJNJE IZBOLJŠANJE RAZISKAVE TRGA DELA 4. 1. LFS v posodobljenem sistemu socialne statistike Na podlagi Sporočila Komisije iz leta 2009 o metodi proizvodnje statistike EU – viziji za naslednje desetletje21 se je začela izvajati pobuda za posodobitev evropske socialne statistike. Ta se je nato razvila v konkretno strategijo, kot je določena v Wiesbadenskem memorandumu iz leta 201122. Dogovorjeno je bilo, da je treba povečati učinkovitost pri pripravi socialne statistike, hkrati pa ohraniti visoke standarde kakovosti, in sicer z oblikovanjem skupne strukture evropske socialne statistike.  Posodobitev socialne statistike vpliva tudi na raziskavo delovne sile. Evropski statistični sistem trenutno izvaja celovit pregled vseh spremenljivk EU-LFS, da bi informacije, zbrane v raziskavi, prilagodili trenutnim in prihodnjim potrebam uporabnikov. Revidirane standarde MOD za merjenje zaposlenosti, brezposelnosti in drugih oblik dela, ki so bili sprejeti na 19. mednarodni konferenci statistikov dela v Ženevi v Švici (2. –11. oktobra 201323), je treba na primer uvesti v EU-LFS. Eurostat in države članice si v okviru posodabljanja evropske socialne statistike prizadevajo tudi za večjo usklajenost podatkov med raziskavami. To bi moralo omogočiti večjo uporabo zbranih informacij, na primer s križanjem informacij iz različnih virov podatkov. V ta namen se standardizirajo opredelitev, pojmi in kode podmnožice spremenljivk, zbranih iz več kot enega evropskega družbenega pregleda. Poleg tega revizija EU-LFS vključuje izboljšanje pravočasnosti pošiljanja podatkov Eurostatu, revizijo zahtev po natančnosti in nadaljnje metodološko delo. Poleg zgoraj opisanih praktičnih sprememb bi morala posodobitev socialne statistike privesti tudi do sprememb pravnega okvira. Trenutno se pripravlja nova okvirna uredba za socialno statistiko, ki bo zajemala EU-LFS. 4. 2. Razširitev EU-LFS še na druge države kandidatke Trenutno je v EU-LFS udeleženih 33 držav, kar pomeni, da pošiljajo podatke Eurostatu v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 (EU-28, državi kandidatki in tri države Efte). Vključeni državi kandidatki sta Turčija in nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. Eurostat tesno sodeluje tudi s statističnimi uradi drugih držav kandidatk, da bi jim pomagal 21 22 23 COM(2009) 404. https://www. destatis. de/EN/AboutUs/Events/DGINS/Document_Memorandum. pdf?__blob=publicationFile http://www. ilo. org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/--- stat/documents/normativeinstrument/wcms_230304. pdf. 9 doseči napredek pri skladnosti z Uredbo Sveta (ES) št. 577/98, kar zadeva vsebino in kakovost raziskave. Črna gora in Srbija sta Eurostatu že začeli pošiljati podatke LFS. Ko bodo njune nacionalne raziskave izpolnjevale zahteve iz evropskih predpisov, bo Eurostat izkazoval tudi njihove podatke. 4. 3. Razvoj novih statističnih izdelkov Statistika za prikaz dinamike trga dela Spremembe zaposlitvenega statusa posameznikov so zelo zanimive, saj zagotavljajo dodatne informacije o splošnih razmerah na trgu dela, vključno z njegovo prilagodljivostjo in togostjo, in o položaju posebnih skupin. Taki podatki o dinamiki trga dela omogočajo na primer analizo števila in vrst oseb, ki so v določenem obdobju postale brezposelne ali našle zaposlitev. Tako je mogoče opredeliti skupine, ki imajo boljše možnosti za zaposlitev, in ranljive skupine, ki so bolj izpostavljene tveganju, da postanejo ali ostanejo brezposelne. Spremembe zaposlitvenega statusa se lahko merijo z uporabo statističnih podatkov o tokovih.  EN EN EUROPEAN COMMISSION Brussels, 14. 12. 2015 COM(2015) 628 final REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL on the implementation of Council Regulation (EC) No 577/98 on the organisation of the labour force sample survey in the Community REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL on the implementation of Council Regulation (EC) No 577/98 on the organisation of the labour force sample survey in the Community 1. INTRODUCTION Council Regulation (EC) No 577/98 on the organisation of the labour force sample survey in the Community1 sets minimum standards for the harmonised production of labour force surveys in the European Union and its Member States. It was amended in 2002, 2003, 2007 and 20142. Article 7 of Regulation (EC) No 577/98 states that: ‘A report on the implementation of this Regulation shall be submitted by the Commission to the Parliament and the Council every three years, beginning in the year 2000. This report shall evaluate in particular the quality of the statistical methods envisaged by the Member States to improve the results or to lighten the survey procedures. ’ This is the Commission's sixth report to the Parliament and the Council. Section 2 gives an overview of the European Union Labour Force Survey and its relevance supporting European Union policies. Section 3 takes stock of how Regulation (EC) No 577/98 has been implemented in the Member States, in candidate countries, and in EFTA countries. Section 4 focuses on ongoing initiatives launched by the European Statistical System3 (ESS) to improve the quality and reduce the burden of the Labour Force Survey. 2. OVERVIEW OF THE LABOUR FORCE SURVEY 2. 1. General description The European Union Labour Force Survey (hereinafter referred to as EU-LFS) is a large sample survey of residents in private households. It provides both quarterly and annual labour market statistics on employment and unemployment, as well as on people outside the labour force. It also collects multi-annual information from ad-hoc modules and provides input for model-based monthly estimates of unemployment and unemployment rates. The national statistical institutes of the Member States are responsible for designing national questionnaires, drawing the sample, conducting interviews and sending results to the 1 2 3 OJ L 77, 14. 3. 1998, p. 3. Commission Regulation (EC) No 2104/2002 (OJ L 324, 29. 11. 2002, p. 14), Regulations (EC) No 1991/2002 (OJ L 308, 9. 11. 